text:
Valdemarsro https://www.valdemarsro.dk/wp-content/themes/valdemarsro16/assets/img/header-logo.png Ann-Christine Hellerup Brandt https://www.valdemarsro.dk/vegetar-lasagne/
En lækker smovset Vegetar Lasagne er en genial måde at få spist en masse dejlige grøntsager på, og selv om man godt kan lide kødretter også, så er det tilmed også rart for både pengepungen og miljøet, at snuppe et par dage uden kød i løbet af ugen eller indimellem.
Min opskrift på vegetar lasagne kan tilmed snildt serveres for både de der har meddelt, at de ikke er begejstret for vegetarretter og for dem der ikke er begejstret for hverken champignon eller for alt for meget grønt i maden … Herhjemme kalder jeg den blot lasagne og så er der faktisk ingen, der opdager, at der er noget særligt grøntsagsagtigt vegetarhalløj over den eller at den er meget anderledes end min klassiske opskrift på lasagne, bortset fra at der er flødestuvet spinat i denne grøntsagslasagne – og det er alle herhjemme i forvejen vilde med.
2 tsk timian, tørret, eller oregano
3 stængler bladselleri, groftrevet
250 g champignon, (kan undlades)
1 dl grøntsagsbouillon, evt.
1 tsk worcestershire sauce, evt.
1 håndfuld frisk basilikum, bladene herfra
Sauter hakkede løg i olivenolie ved middel varme til løgene er klare og bløde.
Tilsæt de finthakkede champignon og skrue op for varmen i et minuts tid.
Derefter tilsættes alle de andre ingredienser til lasagnesaucen og saucen sættes til at simre i 1-3 timer. Jo længere tid, jo mere cremet og lækker bliver saucen.
Tilføj grøntsagsboullion, efter noget tid, hvis det føles nødvendigt og smag til med mere timian, salt, peber og Worcestershire sauce.
Når saucen er færdig og grønsagerne godt møre, tilberedes mornaysaucen og spinatfyldet.
Sauter løg på en pande med olivenolie, til de er bløde, men uden at de tager farve.
Tilsæt frossen spinat og kog op til spinaten er tøet op. Hæld overskydende væde fra.
Tilsæt basilikum og fløde. Smag til med friskrevet muskatnød, salt og peber.
Smelt smør i en gryde og pisk hvedemel i til en melbolle.
Pisk derefter langsomt mælk i, til alt melet er opløst og saucen er jævn.
Kog den igennem og kom mere mælk i hvis nødvendigt.
Når saucen er jævn og har en god cremet men flydende konsistens, tilsættes ost og der røres til osten er smeltet. Smag til med muskatnød, salt og peber.
Smør et ovnfast fad med smør og kom først et lag mornaysauce, derefter lasagnesauce, spinatfyld og lasagneplader. Gentag til der ikke er mere sauce tilbage og slut af med lasagnesauce og derefter et lag mornaysauce.
Fadet sættes i en forvarmet ovn ved 175 grader varmluft og bages i 20-25 minutter eller til lasagnepladerne er al dente.
Tricket med en lækker vegetar lasagne er, efter min mening, at rive alle grøntsagerne groft og lade dem simre længe. Mindst en time og gerne mere. Så bliver saucen noget så lækker cremet, smovset og fantastisk. De finthakkede champignon giver en skøn umami smag og tilmed lidt ‘kødkonsistens’ i retten – og smager eller føles ikke som champignon, når de er finthakkede og har simret møre i saucen.
Hvis man bare slet ikke er til champignon, så undlader man blot at komme dem i – lige som man også fint kan supplere op med andet og mere grønt i retten.
Lasagnesaucen til denne lækre vegetar lasagne kan fint fryses ned og bruges som pastasauce eller til en nem og hurtig lasagne til en anden gang.
Selve lasagnen kan også fint fryses og så vil jeg anbefale at den – hvis muligt – fryses inden den bages. Tø den langsomt op på køl og giv den så lidt kortere tid i ovnen til lasagnepladerne er møre.
Ekstra bonus tip: Jeg synes også at grøntsagslasagne er skøn med squash eller aubergineskiver i stedet for pastaplader. Om end det nok ville at strække grøntsagsbegejstringen lige i overkanten for mine børns vedkommende ;)
Prøv også min opskrift på chili sin carne >>
Aftensmad Efterår Familiefavoritter Opskrifter Opskrifter til børn - Hverdagsfavoritter små børn Vegetar VinterSquash
129 kommentarer
20. september 2017 kl. 11:19
Åh, den ser lækker ud!! Min favorit her i vinteren. Og nemt at lave stor portion så der er varme mad dagen efter. Win Win
20. september 2017 kl. 18:51
20. september 2017 kl. 22:00
Uhm, lyder virkelig godt. Jeg er på udkig efter kødfri retter, der kan gå an her i huset, og den her, tror jeg, vil være et hit. Så tak for inspiration.
22. september 2017 kl. 12:18
Så skønt at den kan bruges og hvis du ikke siger at den er kødfri – så tror jeg næppe nogen vil opdage det ;)
23. september 2017 kl. 22:33
Vi fik lasagnen her i aften, og især drengene i familien var vilde med den! Vores søn på 9 år har vist fået en ny livret 😀
Hvor dejligt at høre :) Det er jo virkelig skønt at opleve nye livretter og favoritter!
29. september 2017 kl. 18:59
Savner en video til denne :)
Det kan fint være det kommer på et tidspunkt :)
15. oktober 2017 kl. 16:22
Har lavet denne opskrift både med og uden spinatlaget, og det er altså bare en vinder! Har været igennem en jungle af vegetarlasagner, men har endnu ikke fundet en der var bedre end den her.
16. oktober 2017 kl. 09:50
Hvor er det bare dejligt at høre! Det er jeg virkelig glad for ♡
20. november 2017 kl. 20:26
Den smager helt fantastisk. Er den også i din opskriftsbog? :)
21. november 2017 kl. 08:34
Nej, den er ikke i bogen fra 2014 – men jeg tror den kommer med i en af de nye bøger ;)
Utrolig lækker!!
6. marts 2020 kl. 19:48
Tak for din gode opskrift! Har du et forslag til en lækker salat, som man kan spise til?
7. marts 2020 kl. 14:16
Der er masser af skønne salat opskrifter her – og mange af dem vil være skønne til. Fx spidskålssalat eller den lækre rucolasalat
Vi lavede denne lasagne i går og wauw!! hvor er den bare god!
Tusind tak for masser og masser af inspiration, Ann-Christine. Dine opskrifter er superlækre og med gode beskrivelser af hvordan man laver det. Tak!
Så skønt at høre ♡ Tusind tak for din søde hilsen, det varmer! :)
Simon Hove Nielsen skrev:
28. januar 2018 kl. 14:51
Virkeligt lækker vegetarlasagne, MEN der er ansjoser i Worchestershire sovs, så den synes jeg at man skal udelade.
10. februar 2018 kl. 17:22
Det er en super god lasagne. Vi har opgraderet opskriften ved at skære auberginen i små stykker, vendt i lidt salt, peber og olie, og i ovnen i en 1/2 time, inden den kommer i gryden med de andre grønsager.
Dejligt at høre! Tak for din fine hilsen og dejlige tilbagemelding på opskriften :)
27. februar 2018 kl. 22:13
Børnene – der ikke kan lide grønsager – elsker og efterspørg denne lasagne igen og igen. Jeg har ikke fortalt dem at det er en vegetar lasagne :-)
Men… moren er ikke så vild med spinat. Har du nogen alternativ ide?
28. februar 2018 kl. 09:59
Hvor er det skønt! ♡
Tror også du kan have helt med min opskrift på vegetar moussaka, blot med revet aubergine ;)
Mht spinat, så vil jeg blot anbefale at undlade det. Den er også skøn uden
14. marts 2018 kl. 11:23
Jeg lavede lasagnen i søndags, og jeg er simpelthen nødt til at give dig en kæmpe virtuel high-five for din opskrift! Lasagnen smagte fuldstændig himmelsk og både min 2-årige og min kødelskende mand var meget begejstrede. Så tak! Den er helt sikkert føjet til min opskriftssamling :)
Årh, hvor skønt! Det er jeg rigtig glad for at høre ♡
Ebbe Ravnsted-larsen skrev:
Det er en fantastisk god ret. Jeg udskiftede hvidløgene med store mængder ramsløg og udblødte lasagnepladerne i koldt vand.
30. april 2018 kl. 08:10
21. maj 2018 kl. 12:47
Det ser rigtig godt ud, og jeg er sikker på spinaten vil være et hit hos os. Jeg skal dog lige checke – mener du virkelig et helt hvidløg i den stuvede spinat, eller blot et enkelt fed?
22. maj 2018 kl. 12:18
Godt du spottede det – det er blot et enkelt fed og det er fluks rettet til :)
22. maj 2018 kl. 14:12
Fantastisk – jeg er i gang med at lave det Nu til mine gæster i aften (o:
Det blev rigtig godt, og trods at folk guflede med stor entusiasme er der lige rester nok til min partner og mig i aften; tak for opskriften (o:
27. maj 2018 kl. 20:43
Tak for en dejlig opskrift. Min far (kædspiseren på 78) troede ikke på, at det var vegetarlasagne!
Hvor dejligt! Tak for din fine tilbagemelding på opskriften :)
Morten Petersen skrev:
16. september 2018 kl. 20:43
Hold da helt op, hvor smagt det fantastisk. Det er absolut ikke sidste gang vi laver det. Nu vil vi prøve at invitere gæster uden at fortælle hvad vi skal have at spise 😀.
Vi savnede slet ikke kødet.
Hvor er det godt at høre :) Tak for din fine tilbagemelding på opskriften
Virkelig lækker lasagne, jeg har efterhånden lavet den til mig og mine piger en del gange og de(vi) elsker den 😊
En ekstra bonus er at den er mindst lige så lækker på anden dagen 😊
Hej! Først og fremmest tak for den uendelig fine og altid nyttige blog! Denne lasagne ser virkelig også lækker ud, men tror du man kunne bruge frisk spinat? På forhånd tak!
Tusind tak for din søde hilsen, Josefine – så dejligt at du kan bruge det jeg laver her på Valdemarsro ♡
Perfekt, tak for svar! Jeg ville forresten synes det var super godt, hvis du ville lave flere kødfrie retter, gerne som også er SU-venlig!
Hvor er det dejligt at høre – du må endelig prøve både min dhal og kikærtegryde også – de er både vegetar og budgetvenlige. Specielt hvis der bruges tørrede kikærter og tilberedes store portioner til at fryse ned til efterfølgende måltider :)
Skal gerne komme med flere skønne retter i den stil i løbet af den kommende tid.
22. oktober 2018 kl. 10:06
Kan man lave den færdig dagen i forvejen, samle den og stille på køl og så bare komme den i ovnen til aftensmad næste dag?
23. oktober 2018 kl. 08:39
Jeg ville nok nøjes med at lave saucen færdig og så først samle den inden bagning. Jeg tror at lasagnepladerne trækker for meget væde mens den står, og derfor bliver lidt for blød når den bages … men det er ikke testet herfra :)
Mmmm! Har lige spist første portion, den er virkelig lækker! (Snød dog lidt og brugte en købt mornay sauce, det funger også😅)
Lars Nordam skrev:
14. november 2018 kl. 17:54
Skal den simre under låg eller uden låg:)?
med låg :)
21. november 2018 kl. 13:35
Kan man mon erstatte spinaten med noget andet? Jeg elsker spinat, men kan desværre ikke tåle det:(
21. november 2018 kl. 18:08
Jeg vil anbefale at undlade det, den er også skøn uden
30. november 2018 kl. 19:52
Virkelig lækker ret! Jeg bruger altid din side til at finde inspiration, og anbefaler også altid siden til dem, jeg kender. Én (lille) ting der dog forstyrrer mig generelt er, at ingredienslistens rækkefølge generelt ikke altid stemmer overens med fremgangsmåden. Det er måske bare mig der er lidt fjollet, men jeg klargør altid ingredienserne ud fra rækkefølgen, og det er bare et lidt forstyrrende element for mig, at de så ikke bruges i samme rækkefølge som fremgangsmåden. Jeg håber du forstår, hvad jeg mener :-) Ellers KUN positivt at sige herfra!
Tak for din fine og konstruktive feedback. Jeg forstår hvad du mener og er enig med dig – vi er allerede i gang med at gennemgå alle opskrifterne, blandt andet for at få rettet rækkefølgen på ingredienserne, så de stemmer med fremgangsmåde.
Mange tak for din søde hilsen, det er rigtig dejligt at du er glad for mine opskrifter
Nøøøøj, det er nok den bedste vegetarlasagne, jeg nogensinde har lavet 😍 den er, fuldstændigt som du skrev, deeeeeejlig smovset 😋
Så dejligt med så skønne tilbagemeldinger på opskrifter
3. januar 2019 kl. 11:32
Hej Ann-Christine. Tak for dine rigtig gode opskrifter.
Meget lækker vegetar lasagne .Men, jeg vil nu også kalde lasagnen for grøntsags lasagne.
Og arkivere under grøntsags retter. 🥗
3. januar 2019 kl. 12:23
Kan man bruge noget andet end bladselleri?
Jeg er ikke fan af denne grøntsag 🙄😔
Tanja Klarskov skrev:
20. januar 2019 kl. 16:01
Hvor køber du worcestershire sauce?
I føtex, Super Brugsen eller hvor vi ellers handler – tror næsten det kan købes i de fleste supermarkeder :)
26. januar 2019 kl. 16:19
Tak ☺ Min Kvickly havde det nemlig ikke ☺ De kendte ikke produktet
21. januar 2019 kl. 18:24
Nu er den i ovnen og jeg er spændt! Man skal sætte tid af til at lave den da der er flere led og en del opvask, så jeg håber det er det hele værd ☺
25. januar 2019 kl. 19:27
Det er ubetinget den bedste grøntsagslasagne – ingen savner kører her. Kunne dog ikke lade være med at eksperimentere og tilsatte grofthakkede kapers og kalamataoliven til lasagnesaucen, hvilket lige gav den en ekstra smagsdimension.
Tak for alle dine gode opskrifter, det er som oftest hos dig jeg ender i jagten på inspiration til alt indenfor madlavning.
Uhmm, det lyder lækkert med oliven og kapers i saucen! Tusind tak for din søde hilsen og dejlige tilbagemelding på opskriften, det er jeg rigtig glad for at høre
29. januar 2019 kl. 18:10
Hey – det er helt vildt smart og rart, at dine opskrifter kan udskrives, TAK for det. Bh Helle
30. januar 2019 kl. 19:48
1000 tak for opskriften – den er rigtig god.
Hej! Kan spinatsaucen også lavet med frisk spinat? Jeg har nemlig en kæmpe pose :) Tak for de mange fine opskrifter! Vi benytter os af dem på ugentlig basis!
12. februar 2019 kl. 08:09
Du kan fint bruge frist spinat også.
Rigtig god fornøjelse med retten og tusind tak for din søde hilsen, det er dejligt at høre :)
Ser lækkert ud. Skal der revet ost over? Det ligner det lidt på billedet men fremgår ikke af opskriften?
Det er blot den hjemmelavede morneysauce, men det vil helt sikkert også være lækkert med revet ost over :)
Eva Jørgensen skrev:
9. marts 2019 kl. 15:31
Kan man bruge frisk spinat og evt hvor meget
Det kan du sagtens. Jeg ville også bruge omkring 400-500 g frisk spinat :)
15. marts 2019 kl. 08:49
Hvor ser den dog lækker ud!
Et hurtigt spørgsmål, kan man lave den med evt aubergine i stedet for alm plader?
Og i så fald, ville du bare trække vandet ud og bruge dem eller ville du stege dem af først? (:
15. marts 2019 kl. 11:35
Det kan du sagtens gøre. De gange jeg har lavet med auberginer, har jeg blot brugt dem som de er.
Saltningen af aubergine skiverne har været meget brugt tidligere, for at trække bitterstoffer ud af auberginen, men jeg synes ikke det er nødvendigt og generelt er auberginer vist ikke længere så bitre.
17. marts 2019 kl. 10:58
Det ser lækkert ud! Kan den fryses ned?
12. april 2019 kl. 16:33
Tror du man kan bruge frossen grønkål istedet for spinat ?:)
12. april 2019 kl. 17:02
Det tror jeg sagtens kan blive rigtig lækkert :)
Hej, denne opskrift ser super god ud og skal helt klart prøves! Jeg elsker spinatfyldet! :3
Jeg vil dog gerne lige pointere at de bliver uden Worcestershire sauce, da Worcestershire sauce ikke er vegetarisk, den indeholder ansjoser, og jeg syntes det er lidt synd at liste det som en vegetar lasagne når den indeholder ingredienser der ikke er det.
20. april 2019 kl. 18:52
Du kan sagtens købe flere varianter af økologiske vegetariske Worchestershire Sauce uden ansjoser, så jeg holder nu fast i at have den med i min opskrift. Jeg undersøgte netop markedet for dette produkt i vegetariske udgaver, da jeg lavede opskriften her :)
Uanset, så rigtig god fornøjelse i køkkenet ♡
22. juli 2019 kl. 14:52
Jeg forsøger at udskrive opskriften, da det er nemmere for mig at have med i køkkenet, end en skærm der hele tiden skal røres ved…
Problemet er bare, at der er en reklame i vejen for selve opskriften.
Reklamen er for din app, og den skjuler en del af opskriften.
Udover det, tusind tak for en masse fantastiske opskrifter!!!
Vi kigger nærmere på om vi kan lave en bedre udskrift uden bundbjælken efter sommerferien.
Skøn sommer til dig og rigtig god fornøjelse med opskriften – håber det går an lige at skrible de få ting til der mangler på papiret
Simpelthen den lækreste lasagne👌🏼Alle nød den også de grøntsagsforskrækkede. Vi skal helt klart have den igen!!🧡
Hvor er det dejligt at høre! Mange tak for din fine tilbagemelding på opskriften ♡
27. august 2019 kl. 08:37
“Valdemarsro” kommer altid efter alle opskrifter jeg søger efter på nettet, du har næsten en opskrift til det hele, det smager altid fantastisk og opskrifterne er nemme at følge, så mange tak for din side!
jeg har et spørgsmål til lasagnen; den smager fantastisk, men der er begrænset med protein i. Jeg træner en del og har altid gjort det, og jeg vil gerne skære ned på mit kød forbrug da det ellers har været den vej jeg har fået protein. Jeg har før prøvet en lasagne med røde linser, og tænkte jeg også kunne tilføje det til denne. Er det noget du har prøvet, for jeg er i tvivl om hvor mange linser der skal i, samt hvornår de skal i, jeg ved ikke om de bliver for slatne hvis de simrer med grøntsagerne i flere timer?
29. august 2019 kl. 20:10
Det er skønt at høre! Mange tak for din søde hilsen :)
Du kan sagtens komme røde linser i lasagnesaucen – det vil være rigtig lækkert! Jeg ville komme 1 dl røde linser i og 1 dl ekstra grøntsagsboullion. Når linserne er kogt ud, kan du se om der skal mere boullion i for at konsistensen bliver god, kom også mere i inden, hvis den virker for tør.
25. september 2019 kl. 21:42
Jeg har efterhånden prøvet en del af dine opskrifter og denne bliver blandt favoritterne. Smager vildt godt😊
Er i øvrigt også vild med din falafel opskrift😜
Det er jeg virkelig glad for at høre! Tusind tak for din søde hilsen
28. september 2019 kl. 15:29
Det er blevet min ynglings lazanie. Min store dreng kan god savne kød. Så sidst fik den lige 500g kød i og vi fik lavet lidt ekstra til fryseren, han fik kød, jeg fik grønsager, alle blev glade
Så skønt at høre, tak for din fine hilsen :)
7. oktober 2019 kl. 20:58
Vil gerne prøve din opskrift her, den ser lækker ud, men hvor mange lag og lasagneplader skal man bruge, på billedet ser det ud som et lag pastaplader ? Den skulle jo ikke så gerne blive helt flydende eller helt tør.
8. oktober 2019 kl. 11:33
Jeg bruger nok omkring 3 lag lasagneplader. Men endelig tjek og vurder om du synes det passer bedre med 4
9. november 2019 kl. 09:47
Jeg vil gerne servere denne lasagne og din bedste lasagne med kød samtidigt, men vil helst undgå for meget køkkenabejde på dagen. Hvor meget kan jeg forberede dagen før og evt på dagen om formiddagen, uden det går ud over resultatet?
11. november 2019 kl. 09:08
Du kan sagtens forberede begge saucer på forhånd
Super god lasagne ☺
Så har familien fået en ny favoritlasagne: Vegetarlasagne fra Valdemarsro!
Siden 1985 har vi pyntet peberkagehuse 1. søndag i advent og sluttet af med at spise lasagne og salat inden, vi skilles efter nogle hyggelige timer sammen.
Nu er vi 11 voksne og 9 børn, så lasagnen skal gerne kunne laves nogle dage inden, fryses ned, tøs op og varmes i ovnen på varmluft inden servering på dagen.
Kan man det med jeres gode lasagne – problematisk pga. spinaten?
Tak for svar inden 28. november.
20. november 2019 kl. 09:23
Det er vel nok dejligt at høre.
Der er ikke noget i vejen for at spinaten varmes op igen, når det blot er helt gennemvarmet første gang og bliver det igen inden servering.
26. november 2019 kl. 08:52
Tak for hurtigt svar – god jul og godt nytår :-)
Hvorfor skal man bruge frossent spinat?
Ps. Mega god lasagne!:)
11. december 2019 kl. 20:59
Du kan også fint bruge frisk :)
11. december 2019 kl. 21:52
Når du anbefaler at fryse lasagnen før den bages. Hvad er så bedst, hvis den skal opbevares i køleskab til næste dag. Vil du så anbefale den bages før eller efter?
12. december 2019 kl. 08:36
Det der er med lasagne i den sammenhæng er jeg så gerne vil have pastaen perfekt ala dente – og det er svært når den står til dagen efter, uanset bagt og ubagt for pastapladerne absorbere væde og bliver blødere end når de er allerbedst. Derfor venter jeg helst med at samle lasagnen lige inden den bages og fryser helst lasagnesaucen uden at samle lasagnen og fryse hele lasagnen.
Men hvis det andet er nødvendigt for at alle enderne når sammen – og sådan er virkeligheden jo også nogle gange :), så ville jeg bage den 15 minutter, så pastapladerne ikke er helt møre, stille den på køl (eller fryseren) og bage den færdig næste dag.
Fantastisk opskrift. Jeg lavede den med champignon i og færdigkøbt Mornaysauce og ost ovenpå. Meget mættende og vi er ellers til kød. :-)
16. december 2019 kl. 09:23
Jane Hede Burkal skrev:
4. januar 2020 kl. 17:08
En virkelig lækker lasagne, men revet aubergine og bladselleri fungerer ikke for mig. I stedet snitter jeg bladselleri tyndt og kører auberginen i min tupperware-hakker 😁
Tak for dejlige opskrifter😊
4. januar 2020 kl. 18:43
7. januar 2020 kl. 23:17
Hvis man nu gerne vil undgå mælkeprodukter, hvad anbefaler du så i stedet for mornaysauce?
Jeg tænker, at man kan erstatte fløden i spinaten med et mælkefri alternativ, men er det nødvendigt med mornay også? Hvis man nu tilsætter ekstra “fløde” og undlader mornay?
Ellers tak for god inspiration :-)
8. januar 2020 kl. 08:25
jeg synes den er allerbedst med mornaysauce og lidt fløde i, men du kan fint prøve at undlade det.
17. januar 2020 kl. 18:20
Tror du man kan sætte lasagnen sammen dagen før, putte den i køleskabet og bage den dagen efter? Eller vil du anbefale jeg laver og bager den dagen før og genopvarmer den dagen efter?
18. januar 2020 kl. 16:26
Du kan fint begge dele. Uanset, så tag den gerne ud af køleskabet en times tid før den skal i ovnen, så den ikke er køleskabskold når den sættes ind.
23. januar 2020 kl. 10:31
Lyder helt fantastisk! Jeg skal prøve den, og håber den er i din nye kogebog :-)
Den er ikke i “Valdemarsro Aftensmad” kogebogen som jeg lige har udgivet, desværre … men den kommer måske med i den næste ;)
24. januar 2020 kl. 22:16
Hej, skal den frosne spinat være hakket eller helbladet? Hilsen Anne
25. januar 2020 kl. 04:59
Jeg synes begge dele fungere fint
24. februar 2020 kl. 08:16
Kan jeg godt lave hele lasagnen klar og stille på køl og så bage den dagen efter ?? (her tænker jeg mest på, at den frosne spinat har været opvarmet – og skal det så igen dagen efter)
25. februar 2020 kl. 19:33
Det kan du fint og der er ikke noget galt for at varme spinat igen, det er vist blot en skrøne :)
– se evt fødevarestyrelsens anbefaling om dette.
3. marts 2020 kl. 08:41
Worcestershire sauce er lavet på ansjoser. Så hvis man vil lave en striks vegetarisk lasagne, så skal man udelade Worcestershire sauce.
3. marts 2020 kl. 08:56
Man kan godt købe vegansk/vegetarisk worcestershire sauce i helsebutikker og online, der ikke er lavet på ansjoser :) – af denne grund tager jeg den gerne med som en skøn smagsgiver i mine vegetaropskrifter
Kan man erstatte selleri med andet? 😊
Du kan evt undlade det
14. marts 2020 kl. 12:54
Best vegetar-lasagne ever. Har du ikke prøvet den, har du noget til gode. :-)
14. marts 2020 kl. 17:02
24. marts 2020 kl. 16:28
Mit ene barn sagde: Det er den bedste lasagne jeg nogensinde har smagt. Mit andet barn troede ikke på at der ikke er kød i. Og min mand mente opskriften skal forrest i opskriftbogen:)
hvor er det skønt at høre! Mange tak for din fine tilbagemelding på opskriften :)
1. april 2020 kl. 14:27
Kan man godt spise denne over nogle dage ved at opbevare i køleskab og så genopvarme? Eller er det no go pga spinat?
2. april 2020 kl. 21:21
Ja, det skulle vist være en skrøne :) – ifølge fødevarestyrelsen må man gerne genopvarme retter med spinat også
7. april 2020 kl. 09:45
Kan virkelig godt anbefales! Man mangler slet ikke kød med den her lasagne. Super god!
Hej, jeg ville bare gøre opmærksom på at der er ansjoser i worcestershire sauce til vegetarerne
Det er helt korrekt at der er det i den traditionelle og klassiske – men der findes også veganske worcestershiresauce, som kan købes i fx helsebutikker og online, hvilket er årsagen til at opskrifterne med den ingrediens også er med i mine vegetariske opskriftssamling :)

matches:
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine


text:
Håkun Djurhuus 72273344
Højesteret fastslår i dom af 10. april 2019, at Lemvig Varmeværk a.m.b.a var berettiget til at pålægge en række forbrugere at betale forrentning af gældsudligningsbidrag i en situation, hvor de pågældende havde valgt ikke at betale gældsudligningsbeløbet straks, men i stedet over en årrække.
I den konkrete sag, anlagt af en række forbrugere mod varmeværket, påstod forbrugerne, at betalingen af pristillæg skulle tilbagebetales, ligesom forbrugerne påstod, at det var uberettiget at kræve rente i den periode, hvor pristillægget (gældsudligningsbeløbet) blev opkrævet. Heroverfor påstod varmeværket stadfæstelse af Retten i Holstebro og Vestre Landsrets domme, hvor varmeværket var blevet frifundet for de nedlagte påstande.
Fjernvarmeværkerne, Lemvig Varmeværk a.m.b.a, Klinkby Kraftvarmeværk a.m.b.a. og Nr. Nissum Kraftvarmeværk fusionerede med virkning fra den 1. juli 2015 i henhold til fusionsaftale af 15. august 2014. Det fortsættende selskab skulle være Lemvig Varmeværk a.m.b.a, mens de to øvrige selskaber skulle opløses uden likvidation. Af fusionsaftalen fremgik det, at forbrugerne i Nr. Nissum Kraftvarmeværk skulle betale for den nødvendige investering i forbindelse med fusionen. Forbrugerne kunne imidlertid selv vælge, om dette skulle ske i kraft af et ekstraordinært løbende tillæg til den faste afgift, eller i form af et ekstraordinært tilslutningsbidrag (engangsbetaling). Beregningen af gældsudligningsbeløbet blev foretaget af varmeværkets revisor og afhang bl.a. af de enkelte forbrugeres BBR-areal. Det blev endvidere aftalt, at hvis forbrugerne valgte at betale beløbet som et tillæg til varmeprisen, skulle dette ske som en annuitet over maksimalt 10 år, ligesom renten blev fastsat til 7 % af den til enhver tid værende restgæld.
Forud for fusionen anmodede varmeværket endvidere Energitilsynet (nu Forsyningstilsynet) om en udtalelse om, hvorvidt de økonomiske vilkår for varmeværkernes forbrugere kunne anses for urimelige i medfør af varmeforsyningslovens § 21, stk. 4. Energitilsynet meddelte på denne baggrund, at det ikke kunne betragtes som urimeligt at opkræve ekstraordinært bidrag for forbrugere i områder med højere omkostningsniveau, med det formål at udligne forskellene i de fusionerede områder. Ydermere udtalte tilsynet, at det var i overensstemmelse med praksis, at forbrugerne fik mulighed for betale bidraget som et engangsbeløb eller betale dette som tillæg til den faste afgift over en længere periode. Tilsynet udtalte sig imidlertid ikke om spørgsmålet om forrentning.
For Højesteret var spørgsmålet herefter, om det var berettiget at varmeværket pålagde forbrugerne et gældsudligningsbeløb i forbindelse med fusionen, og i den forbindelse krævede forrentning med 7 % p.a. af den til enhver tid værende restgæld for dem, der i stedet for kontant betaling valgte afdragsvis ditto som tillæg til varmeafgiften.
Højesteret fandt, at det følger af varmeforsyningslovens § 20, stk. 5, at kollektive varmeforsyningsanlæg kan fastsætte forskellige priser til enkelte forbrugere, når dette sker efter rimelige, omkostningsbestemte, objektive og ikke-diskriminerende økonomiske principper.
Højesteret fandt endvidere, at beslutningen om at pålægge varmeforbrugeren at betale et gældsudligningsbeløb i anledning af de investeringer der var nødvendige for deres tilslutning, samt til udligning af forskelle i gæld m.m., var baseret på saglige, objektive, rimelig og ikke-diskriminerende grunde, da de oprindelige varmeforbrugere hos Lemvig Varmeværk derved ikke blev belastet af udgifter, der ikke vedrørte dem.
Højesteret fandt på denne baggrund, at vilkårene for betalingen (renten) ligeledes var saglige, objektive og ikke-diskriminerende.Varmeværket fik ved indregningen af en rente på 7 % p.a. dækket omkostningen ved det likviditetsmæssige træk, som følge af at varmeværket ydede henstand med betalingen af de pågældende forbrugeres andel af den gennemførte nødvendige investering m.m. Højesteret bemærkede i denne sammenhæng, at der ikke var grundlag for at fastslå, at Lemvig Varmeværk fik betaling for den ydede henstand, som ikke var omkostningsbaseret og rimeligt. Rentefri kredit ville således have medført, at de øvrige varmeforbrugere – direkte eller indirekte – ville komme til at bære en del af omkostningen ved henstanden.
Højesterets afgørelse – der stadfæster både Retten i Holstebro og Vestre Landsrets domme - illustrerer, på linje med hidtidig praksis, at der i tilfælde af fusion mellem varmeværker kan pålægges varmeforbrugere at betale gældsudligningsbeløb. Dette dog alene under forudsætning af, at betalingen sker efter rimelige, omkostningsbestemte, objektive og ikke-diskriminerende økonomiske principper. Hertil kommer imidlertid, at det nu tillige er fastslået, at i et tilfælde hvor et sådant gældsudligningsbeløb kan betales enten kontant som et engangsbeløb, eller som afdragsvis betaling til varmeafgiften, vil det være berettiget at opkræve rente hos de forbrugere, der vælger afdragsvis betaling. Rentefri kredit ville således medføre, at de øvrige varmeforbrugere ville komme til at bære en del af omkostningen ved henstand. Rentebetaling forudsætter dog på tilsvarende vis, at vilkårene for betalingen er saglige, objektive, omkostningsbaserede og rimelige.
Lemvig Varmeværk a.m.b.a. var under sagen for Højesteret repræsenteret af Bech-Bruun ved partner og advokat (H), Håkun Djurhuus.
Læs dommen på Højesterets hjemmeside.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
 ”Danmarkshistoriens største skattesag”: Vandselskaber vinder i Højesteret
08.11.2018 kl. 15.21
”Danmarkshistoriens største skattesag”: Vandselskaber vinder i Højesteret
Vandsektoren har i Højesteret vundet en sag mod SKAT. Sagen kunne ifølge DANVA, vandselskabernes brancheorganisation, være endt med en ekstraregning til forbrugerne på 36 milliarder kroner.
De Danske Vandværker og Dansk Vand- og Spildevandsforening – DANVA har i dag i Højesteret vundet en sag om 36 milliarder kroner i skattebetaling. Med højesteretsdommen sættes et punktum i en sag, der startede i 2009, og som DANVA har kaldt Danmarkshistoriens største skattesag.
Sagens kerne er en kompliceret størrelse, der startede i 2009. Her besluttede Folketinget med vandsektorloven, at landets kommuner skulle udskille vand- og spildevandsforsyningen i selvstændige selskaber for at sikre de lavest mulige priser på vand og spildevandsafledning.
Selskaberne skulle herefter værdiansættes for at fastslå, hvor stort selskabernes skattefradrag for afskrivninger på bygninger og anlæg i de nye selskaber skulle være.
Milliarder til forskel
Værdiansættelsen blev i 2011 fastsat af SKAT til 55 milliarder kroner, mens DANVA mente, at værdierne i 2011 beløb sig til 219 milliarder. Den lave værdisætning betyder, at selskabernes afskrivninger og dermed skattefradrag er tilsvarende lave. Og det betyder, at selskabernes skattebetaling bliver højere. Skattebetaling kan vandselskaberne kun sende videre til borgere og virksomheder, som bruger og betaler for vandet.
LÆS OGSÅ Horsens får ny skov i byttehandel med staten
DANVA vurderede, at den samlede skattebetaling var 36 milliarder kroner større med SKATs værdiansættelse end med selskabernes egen værdiansættelse.
Derfor stævnede de staten, og efter at have tabt sagen i Østre Landsret tidligere i år, har selskaberne altså vundet ved den højeste retsinstans.
Højesterets dom glæder naturligvis DANVAs direktør, Carl-Emil Larsen.
– Vi er meget tilfredse med, at Højesteret har givet vandsektoren medhold i, at SKAT ikke har fulgt de politiske intentioner i forhold til fastsættelse af de skattemæssige åbningsbalancer og dermed virksomheders og danskernes betaling af skat via vandregningen, siger Carl-Emil Larsen.
LÆS OGSÅ Sms fra kloakken når rotten er i fælden
Han og DANVA har siden 2011, hvor værdiansættelserne blev offentliggjort, arbejdet på at få ændret SKATs håndteringen af vandsektorloven, som direktøren kalder lovsjusk.
– Skattelovgivningen er aldrig blevet udformet af embedsværket og implementeret, som det var ønsket og besluttet af politikerne bag vandsektorloven. Men det har Højesteret nu rettet op på, siger Carl-Emil Larsen.
Sagen ved Højesteret er egentlig to principsager, som henholdsvis Hvidovre Vand A/S og Hjørring Vandselskab A/S havde anlagt. Ud over de to sager, som nu er afgjort til vandselskabernes fordel, har 273 vandselskaber klaget til Landsskatteretten over deres værdiansættelse. De sager blev dog stillet i bero, indtil principsagerne blev afgjort. DANVA og Danske Vandværker vil nu vurdere, hvilken betydning Højesterets dom har for de 273 klagesager. jki@kl.dk
Forsyning, Teknik
Svar på dette indlæg: ”Danmarkshistoriens største skattesag”: Vandselskaber vinder i Højesteret Felter med * skal udfyldes

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Familieoverdragelse fast ejendom. Familieoverdragelse og tinglysning vedr. fast ejendom – sådan foregår det
Familieoverdragelse / familiehandel af bolig - Sådan gør du! Savner du mere information om familieoverdragelse af fast ejendom kan du derfor tilgå siden og læse nærmere. Barnet gavebeskattes af 1 mio. Det anbefales, at bruge advokat, når aftalen skal skrives, og at få den tinglyst på ejendommen. Et salg på særlige vilkår kan ske ved, at en selv og ens ægtefælle hvis ægtefællen er tinglyst som medejerhver giver hvert barn, der overtager ejendommen det ejendom beløb, der i er I sidste ende kan gælden helt blive indfriet via årlige afdrag, der stammer fra afgiftsfri gavebeløb. Landsskatteretten fastslog endvidere, at det ikke familieoverdragelse betragtes som en særlig omstændighed, at ejendomsvurderingen var suspenderet af Skatteministeriet, og at den faktisk konstaterede handelsværdi på godt 62 fast. Home Familieoverdragelse. Og det ses for tiden også ganske ofte i forbindelse med forældres overdragelse af forældrekøbslejlighed til deres børn. I slog Højesteret fast, at du som arving har ret til at arve en fast ejendom til en værdi på 15 % under den offentlige ejendomsvurdering, medmindre der. 4. nov Familieoverdragelse af fast ejendom kan ske på lempelige vilkår. Læs mere om reglerne og mulighederne ved familieoverdragelse af din. Overvejer I familieoverdragelse af bolig eller lejlighed? fra giver mulighed for overdragelse af fast ejendom mellem nærtstående på fordelagtige vilkår. 9. okt Familieoverdragelse af fast ejendom er et hyppigt benyttet redskab, når man skal overføre værdier fra én generation til den næste. Det ses ofte i.
FAMILIEOVERDRAGELSE FAST EJENDOM - jyske bank rødovre. Overdragelse af fast ejendom til børn
Familieoverdragelse fast ejendom, hund spiser sin egen afføring Det er ikke altid så ligetil
Vi hjælper dig med udarbejdelse og tinglysning af familieoverdragelse skøde ved familiehandel af fast ejendom. Overdragelse af fast ejendom til nærtstående eller ejendom. Vi er med indtil det sidste punktum for kr. Site map Familieoverdragelse af fast ejendom er et hyppigt benyttet redskab, når man skal overføre værdier fra én generation til den næste. Det ses ofte i forbindelse med generationsskifte af virksomhed, hvor man ønsker at overdrage den faste ejendom til en fordelagtig pris. De ses i forbindelse med, at børnene måske køber deres barndomshjem enten til eget [ ]. Familieoverdragelse af fast ejendom. Familieoverdragelse af fast ejendom kan ske til en gunstig pris og uden at der skal betales gaveafgift af overdragelsen. Handler du fast ejendom mellem folk du ikke kender, sker handlen på almindelige markedsvilkår. En familieoverdragelse er karakteriseret ved, at denne overdragelse netop ikke sker på. hanne bang øjenvipper Ejendommen er fast af et ægtepar, som nu ønsker fast sælge denne til ejendom ældste datter der er i gang med at stifte familie. Hvad ejendom en familieoverdragelse? Familieoverdragelse speciel bestemmelse familieoverdragelse et cirkulære fra giver mulighed for overdragelse af fast ejendom mellem nærtstående på fordelagtige vilkår. Der gælder gunstige regler ved familieoverdragelser.
9. okt Familieoverdragelse af fast ejendom er et hyppigt benyttet redskab, når man skal overføre værdier fra én generation til den næste. Det ses ofte i. jan Landsskatteretten slog for nylig fast, at der fortsat kan tages udgangspunkt de gældende vurderinger ved overdragelse af fast ejendom til børn. En af fordelene ved familieoverdragelse/familiehandel af fast ejendom til sine arvinger, er at man slipper for at betale boafgift (tidligere arveafgift) for den faste. jan Landsskatteretten slog for nylig fast, at der fortsat kan tages udgangspunkt de gældende vurderinger ved overdragelse af fast ejendom til børn. En af fordelene ved familieoverdragelse/familiehandel af fast ejendom til sine arvinger, er at man slipper for at betale boafgift (tidligere arveafgift) for den faste. Da salg af fast ejendom omfatter mange juridiske, økonomiske og bygningsmæssige forhold, bør sælger anvende professionel formidler for at opnå optimal. 6. apr Ifølge reglerne har nærtstående mulighed for at handle fast ejendom til en pris, der ligger op til 15 procent under eller over den seneste. 2. dec Familieoverdragelse. Vi hjælper dig med udarbejdelse og tinglysning af nyt skøde ved familiehandel af fast ejendom. Overdragelse af fast. Vi står for udarbejdelse af skøde ved familieoverdragelse / familiehandel af fast ejendom. Vi sørger for skøde og tinglysning. Hurtigt, trygt og billigt. Ønsker du at blive klogere om blandt andet 15 % reglen ved familieoverdragelse og familiehandel af din bolig, så læs nærmere på vores side.
FAMILIEOVERDRAGELSE FAST EJENDOM - dansk metal akasse. Overdragelse af fast ejendom til børn
7. aug Når en ejendom skal overdrages fra forældre til børn enten i levende I forhold til dødsbooverdragelser fastslog Højesteret i en dom fra Familieoverdragelse af bolig – familiehandel En speciel bestemmelse i et cirkulære fra giver mulighed for overdragelse af fast ejendom mellem nærtstående på fordelagtige vilkår. Hvis eksempelvis et forældrepar ønsker at lade deres barn overtage deres ejendom, kan dette ske til den seneste offentlige ejendomsvurdering minus 15%. Familieoverdragelse Vi hjælper dig med udarbejdelse og tinglysning af nyt skøde ved familiehandel af fast ejendom. Overdragelse af fast ejendom til nærtstående eller børn. Vi er med indtil det sidste punktum for kr. ,00 inkl. moms. Du står måske i den situation hvor du som enten som køber eller sælger har brug for hjælp til [ ]. Når eksempelvis forældre ønsker at overdrage fast ejendom til deres børn, vil overdragelsen som udgangspunkt være omfattet af det såkaldte værdiansættelsescirkulære – men foreligger der særlige omstændigheder har Højesteret fastslået, at SKAT har ret til at anmode om, at ejendommen bliver vurderet med henblik på fastsættelse af handelsværdien.
Opret profil familieoverdragelse fast ejendom FAMILIEOVERDRAGELSE AF FAST EJENDOM – LÅN ELLER GAVE. Det er muligt, at overdrage fast ejendom til nærtstående på fordelagtige vilkår. HVORDAN FUNGERER HUSHANDEL MELLEM FAMILIE? Som udgangspunkt kan man overdrage en bolig, til en pris på 15 % . Familieoverdragelse af bolig. Det er ved skattevæsenet accepteret, at du sælger en fast ejendom til dine arvinger eller disses nære pårørende. Men for at du kan gøre dette uden at udløse en gaveafgift, så er der den såkaldte 15 %’s regel. Det vil sige, at den pris, du sælger ejendommen for, ikke må være lavere end den nyeste.
9/27/ · De fleste rådgivere, der beskæftiger sig med fast ejendom, kan nikke genkendende til, at familieoverdragelse af forældrekøbslejligheder i øjeblikket er et varmt emne, idet nye offentlige vurderinger er på vej, og at disse forventes at blive særligt høje for lejligheder i studiebyerne. Mange forældre ønsker typisk at sælge deres forældrekøbslejlighed til barnet, når barnet er [ ]. I slog Højesteret fast, at du som arving har ret til at arve en fast ejendom til en værdi på 15 % under den offentlige ejendomsvurdering, medmindre der foreligger ”særlige omstændigheder”. Dommen fra Højesteret vedrører arv af fast ejendom - men reglen er nu blevet bekræftet igen efter en ny afgørelse fra Landsskatteretten. Kontant ejendomsværdi +/- 15 % gælder stadig – også ved familieoverdragelser
Skat henviste til Højesteretsdommen fra om arv af fast ejendom Købesummen blev ved denne overdragelse aftalt til 32 mio.
9. okt Familieoverdragelse af fast ejendom er et hyppigt benyttet redskab, når man skal overføre værdier fra én generation til den næste. Det ses ofte i. 2. dec Familieoverdragelse. Vi hjælper dig med udarbejdelse og tinglysning af nyt skøde ved familiehandel af fast ejendom. Overdragelse af fast. 7. aug Når en ejendom skal overdrages fra forældre til børn enten i levende I forhold til dødsbooverdragelser fastslog Højesteret i en dom fra
Familieoverdragelse fast ejendom, bedste opvaskemaskine til prisen Det er ikke altid så ligetil
Har du brug for hjælp til udarbejdelse og tinglysning af skøde i forbindelse med en familieoverdragelse? Privatøkonomi Abonnement. Selvom den tilladte procentvise afvigelse hæves, vil en overdragelsessum fastsat som 85 procent af den nuværende vurdering nok som oftest familieoverdragelse et fast beløb end 80 procent af den kommende ejendom, fordi denne de fleste steder bliver markant højere.
Usikkert hvad der kommer til at ske
Familieoverdragelse af fast ejendom Lejligheden skal tjene til bolig for barnet efter overdragelse
Siguiente: Lær at tale svensk » »
Copyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Familieoverdragelse fast ejendom cigo.pemmlug.se

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Hjemlen til skattemæssigt fradrag for driftsomkostninger findes i statsskattelovens § 6 a. Det er en bestemmelse, som er mere end I00 år gammel. Måske var verden mere enkel dengang, men ikke desto mindre er det fortsat denne bestemmelses definition af en driftsomkostning, der som altovervejende hovedregel afgør, om en virksomhed har fradrag for en afholdt omkostning. Adgang til skattemæssigt fradrag i videre omfang kræver speciallovgivning, der udvider adgangen til fradrag på specifikke områder.
Driftsomkostningsbegrebet er udvidet, når det gælder erhvervsmæssige lønudgifter til virksomhedens medarbejdere og honorarer til bestyrelsesmedlemmer. Det betyder blandt andet, at der skattemæssigt er fradrag for løn til medarbejdere, der udfører arbejde i forbindelse med opkøb af en anden virksomhed. Forgæves afholdte udgifter er alt andet lige en dyr fornøjelse, men et skattemæssigt fradrag gør det dog lidt nemmere.
Men der er dog fortsat forhold, der skal iagttages!
Driftsomkostningsbegrebet
Statsskattelovens § 6 a definerer driftsomkostninger som udgifter, der i årets løn er anvendt til at erhverve, sikre og vedligeholde indkomsten. Denne definition betyder, at der ikke er fradrag for omkostninger til etablering og udvidelse af en virksomheds indkomstgrundlag. Skattemæssigt fradrag for sådanne omkostninger kræver derfor en specialbestemmelse i skattelovgivningen.
I tidens løb har Folketinget dog også vedtaget sådanne specialbestemmelser. Nævnes kan fradrag for udgifter til:
I 1991 under den daværende skatteminister Anders Fogh vedtog Folketinget to specialbestemmelser, som gav fradragsret for:
Overskriften på den lov, der på disse to punkter gav fradrag for etableringsomkostninger, var ”Vækstfremmeinitiativer”. Af bemærkningerne til lovforslaget fremgik, at ”Det er et led i regeringens oplæg til vækst og beskæftigelse i 90’erne, at der skal foretages erhvervsrettede skatteændringer”.
I 2009 var Folketinget tilsyneladende af den opfattelse, at det ikke længere var nødvendigt at fremme væksten eller i hvert fald ikke ved at give fradrag for sådanne etableringsudgifter. Begrundelsen for ophævelsen af fradraget var dog en anden, se det sidste afsnit i artiklen ”Skattelovrådets betænkning har haft sølvbryllup”.
I sommeren 2017 afsagde Højesteret dom i to sager om bankers fradrag for lønudgifter til bankens egne medarbejdere. Spørgsmålet var, om bankerne fuldt ud kunne fratrække nogle medarbejderes løn, selv om de havde udført arbejdsopgaver i forbindelse med overtagelse af bankfilialer fra Finansiel Stabilitet. Højesteret fandt, at bankerne med overtagelsen havde foretaget en udvidelse af bankvirksomhederne ud over de hidtidige rammer. Den del af lønudgifterne til egne medarbejdere, der var anvendt til virksomhedsudvidelsen, var derfor skattemæssigt ikke en driftsomkostning.
Disse to domme betød, at skatteminister Karsten Lauritzen fremsatte et lovforslag i Folketinget, der blev vedtaget i december 2017. Den vedtagne lovbestemmelse betyder, at der tilbage i tid, nemlig fra og med indkomståret 2008, er indført fradragsret for erhvervsmæssige lønudgifter til personer i ansættelsesforhold og honorarer til bestyrelsesmedlemmer. Det er ikke længere et krav for fradragsretten, at driftsomkostningsbegrebet er opfyldt.
I parentes bemærket må lovgiver eller i hvert fald de personer, der udførte det forberedende lovgivningsarbejde i 1991, alt andet lige have haft den opfattelse, at interne lønudgifter i forbindelse med virksomhedsudvidelse mv. var en skattemæssigt fradragsberettiget omkostning. Det var næppe hensigten, at udgifter til sådant arbejde kun skulle være skattemæssigt fradragsberettiget, hvis arbejdet blev udført af eksterne rådgivere.
Løn til egne medarbejdere og bestyrelseshonorar
Den nye Iovbestemmelse betyder, at erhvervsmæssigt betingede lønudgifter, bestyrelseshonorarer samt accessoriske udgifter i tilknytning hertil skattemæssigt kan fratrækkes. Ved accessoriske udgifter forstås ifølge bemærkningerne til lovforslaget blandt andet husleje, kaffe, opvarmning af bygninger og rejseomkostninger. Det betyder, at virksomheden fuldt ud kan fratrække udgifter til kaffebønner, selv om en eller flere medarbejdere anvender nogle timer eller dage på opgaver, der ikke relaterer sig til den løbende drift, men måske foretager sonderinger i forbindelse med udvidelse af virksomhedens aktivitet!
Udvidelse af fradragsretten gælder ikke kun i forbindelse med etablering og udvidelse af virksomheden, men generelt. Der skal således ikke tages stilling til, om det af medarbejderen eller bestyrelsesmedlemmet udførte arbejde vedrører den løbende drift eller virksomhedens indtægtsgrundlag.
Det betyder, at lønudgifter kan fratrækkes, selv om medarbejderen har været beskæftiget med eksempelvis: • Etablering eller udvidelse af virksomhed, herunder omstruktureringer
Den udvidede adgang til fradrag gælder kun lønudgifter for personer i ansættelsesforhold – virksomhedens egne medarbejdere – samt bestyrelsesmedlemmer. Anvendes eksterne konsulenter og rådgivere, er det fortsat det almindelige driftsomkostningsbegreb, der afgør, om udgiften skattemæssigt er fradragsberettiget. Det betyder eksempelvis, at der ikke vil være fradrag for sådanne udgifter, hvis assistancen vedrører etablering, udvidelse eller indskrænkning af virksomhed.
Etablering og udvidelse af virksomhed
Løn til egne medarbejdere og honorar til bestyrelsesmedlemmer kan fratrækkes i forbindelse med såvel etablering som udvidelse af virksomhed, herunder omstruktureringer. Uanset om en udvidelse af en virksomhed struktureres på den ene eller anden måde, er der fradragsret for interne lønudgifter mv. Fradragsretten gælder derfor såvel ved erhvervelse af egentlig aktivitet, det vil sige køb af aktiver og overtagelse af passiver, som ved køb af aktier i et selskab, der bliver et datterselskab til det købende selskab.
Der er fradrag, selv om en planlagt aktivitetsudvidelse ikke bliver en realitet. I den forbindelse kan nævnes en højesteretsdom, hvor et selskab havde anvendt 3,5 mio. kr. til en ingeniør og arkitekt i forbindelse med en påtænkt opførelse af et yderligere driftscenter. Projektet blev opgivet. I dommen konkluderer Højesteret, at der ikke var tale om en fradragsberettiget driftsomkostning. Sådan vil det også være i fremtiden, hvis bistanden købes hos en ekstern rådgiver, men ikke hvis det er virksomhedens egne medarbejdere, der udfører arbejdet.
En anden højesteretsdom omhandler en supermarkedskædes undersøgelse af det engelske marked med henblik på etablering af butikker der. Også her var dommens resultat, at der ikke var tale om en fradragsberettiget driftsomkostning. Sådan vil det også fortsat være, hvis der er tale om køb af ekstern bistand til at foretage sådanne markedsundersøgelser.
Aktiviteter i udlandet – fast driftssted og datterselskab
Udgangspunktet er, at der også er fradrag, selv om udvidelsen af virksomheden sker ved køb af aktivitet i udlandet eller køb af aktierne i et udenlandsk selskab.
Hvis et dansk selskab driver virksomhed gennem et fast driftssted i udlandet og via dette driftssted erhverver aktiviteten i en anden udenlandsk virksomhed, vil indtægterne herfra ikke indgå i dansk beskatning, når det danske selskab ikke har valgt international sambeskatning. Lønudgifter mv. til erhvervelse af den nye aktivitet i udlandet kan ikke fratrækkes i Danmark, da rette omkostningsbærer er det etablerede faste driftssted i udlandet.
Det samme vil gælde for udenlandske datterselskaber.
Indskrænkning af virksomhed
Der er nu også fradrag for interne lønudgifter mv. i forbindelse med indskrænkning af en virksomheds aktivitet. Det gælder såvel ved salg af aktivitet som ved salg af aktier i et selskab. Bliver resultatet, at indskrænkningen ikke gennemføres, har det ingen betydning for den skattemæssige fradragsret.
Erhvervsmæssige lønudgifter og rette omkostningsbærer
Det er en forudsætning for at kunne fratrække driftsomkostninger, at omkostningen er henført til rette omkostningsbærer, det vi sige den juridiske eller fysiske person, som har den retlige forpligtelse til at afholde omkostningen. Det indebærer, at en omkostning og dermed fradragsretten ikke kan placeres vilkårligt i eksempelvis et datterselskab i en koncern. Omkostningen skal bæres af det selskab, som er forpligtet til at afholde den. Såfremt en omkostning for en given ydelse afholdes og dermed fratrækkes af et selskab i en koncern, mens andre selskaber i koncernen har nytte af denne ydelse, skal disse andre selskaber betale kompensation for ydelsen til det omkostningsbærende selskab på armslængdevilkår. Dette gælder også, selv om selskaberne er sambeskattede.
Udvidelse af fradragsretten omfatter kun erhvervsmæssige lønudgifter til personer i ansættelsesforhold og bestyrelseshonorarer. Det er ikke kun den aftalte løn mv., der er omfattet af den særlige fradragshjemmel, men fradragsretten gælder eksempelvis også bonus. Det er naturligvis – som altid – en forudsætning for fradrag, at der er tale om erhvervsmæssige udgifter, som afholdes i virksomhedens interesse. Ved erhvervsmæssige udgifter forstås i denne sammenhæng udgifter, som virksomheden afholder med det formål at understøtte driften af virksomheden på såvel kort som lang sigt. Er dette tilfældet, så er det uden betydning, om medarbejderen beskæftiger sig med køb af aktier, varemærker eller varetager selskabets formuepleje. Også en bonus til medarbejdere i forbindelse med eksempelvis en succesfuld børsintroduktion kan fratrækkes.
Bonus ved salg af virksomhed
Bonus til medarbejdere er en fradragsberettiget driftsudgift på linje med løn, forudsat at udgiften vedrører virksomhedens drift – sådan har det altid været. I det seneste årti har domstolene i en række sager taget stilling til fradragsret for bonus i forbindelse med salg af virksomhed. Udfaldet af disse sager har som altovervejende hovedregel været, at der ikke var tale om en driftsomkostning, og bonusbeløbet kunne derfor ikke fratrækkes.
Spørgsmålet er nu, om den udvidede afgang til fradrag for løn og bonus til medarbejdere betyder, at sådan salgsbonus til medarbejdere fremover vil være en udgift, der skattemæssigt kan fratrækkes. Der kan ikke for nærvæ- rende gives et entydigt svar herpå.
Det kan dog fastslås, at hvis et selskab frasælger en del af selskabets aktivitet, og der i den forbindelse er aftalt en bonus til én eller flere medarbejdere i det sælgende selskab, vil den udvidede adgang til fradrag for løn være gældende, da der er tale om en indskrænkning af selskabets egen aktivitet.
Det fremgår af bemærkningerne til det netop vedtagne lovforslag, at det ikke er hensigten at ændre på den gældende praksis, som blandt andet er kommet til udtryk i en dom fra Østre Landsret i 2013, hvor et selskab ikke fik godkendt fradrag for salgsbonus til nogle udvalgte medarbejdere. Aftalen om bonus blev indgået i forbindelse med et udefrakommende tilbud om overtagelse af aktierne i det selskab, hvor de pågældende medarbejdere var ansat.
Østre Landsret fandt, at det modtagne tilbud om køb af aktierne måtte anses som rettet mod aktionærerne i selskabet. Udgifterne til bonus havde ikke den fornødne tilknytning til driften i det selskab, der blev solgt, og der var derfor ikke tale om en fradragsberettiget driftsomkostning. Landsretten siger dermed, at udgiften til bonus var afholdt i aktionærernes interesse. Det solgte selskab var dermed ikke rette omkostningsbærer.
Fire år tidligere, nemlig i 2009, tog Højesteret også stilling til et selskabs fradrag for salgsbonus. Der var indgået en bonusaftale mellem to direktører og arbejdsgiveren om, at direktørerne fik en bonus, hvis selskabet blev solgt. Bonusbeløbets størrelse afhang af salgsprisen for selskabet. Højesteret fandt, at bonusaftalen havde til formål at betale de to direktører for at udføre arbejde i forbindelse med salgsbestræbelserne. Aftalen skulle endvidere sikre, at direktørerne fortsat var ansat, indtil selskabet var solgt. Højesteret fandt, at bonusaftalens formål var at opnå den højst mulige salgspris for selskabet. Den udbetalte bonus havde derfor ikke den fornødne tilknytning til selskabets løbende indkomsterhvervelse og var derfor ikke fradragsberettiget som en driftsomkostning.
Om end ikke så direkte som i dommen fra Østre Landsret, så siger Højesteret formentlig også, at det selskab, der blev solgt, ikke var rette omkostningsbærer, men at udgiften var afholdt i aktionærernes interesse.
Den umiddelbare konklusion er derfor, at der heller ikke fremover vil være fradragsret for bonus i det selskab, som bliver solgt, da der ikke er tale om rette omkostningsbærer.
Et dansk selskab (holdingselskabet), er eneaktionær i et dansk driftsselskab. Disse to selskaber er omfattet af national sambeskatning. Hvis driftsselskabet sælges, er der så fradrag for salgsbonus til medarbejdere i driftsselskabet, hvis salgsbonussen viderefaktureres til holdingselskabet? Se nedenfor om ”Sambeskattede selskaber”.
Som tidligere anført kan en driftsomkostning kun fratrækkes af den virksomhed, som er rette omkostningsbærer, og dette gælder også sambeskattede selskaber.
Den udvidede adgang til fradrag for løn gælder kun virksomhedens egne medarbejdere og honorar til bestyrelsesmedlemmer, hvorimod honorarer til eksterne rådgivere kun kan fratrækkes ud fra det almindelige driftsomkostningsbegreb.
Hvis et selskab i en koncern udfører arbejde for et andet selskab i koncernen, og dette arbejde viderefaktureres på markedsvilkår, er der for det købende selskab ikke tale om ”egne medarbejdere”. Udgangspunktet er derfor, at det er det almindelige driftsomkostningsbegreb, der er gældende, hvorfor der ikke er fradrag, hvis assistancen eksempelvis vedrører udvidelse eller indskrænkning af virksomhed.
Der er imidlertid indsat en undtagelsesbestemmelse, hvorefter udvidelse af fradragsretten for løn og bestyrelseshonorarer vurderes på sambeskatningsniveau. Sambeskattede selskaber stilles herved på samme måde, som hvis koncernens virksomhed blev drevet i ét og samme selskab, men udelukkende i relation til den udvidede adgang til fradrag for løn og bestyrelseshonorarer. Men der skal selvfølgelig fortsat ske afregning mellem selskaberne på armslængdevilkår.
Konsekvensen af undtagelsesbestemmelsen betyder, at hvis et dansk moderselskab, der er eneejer af aktierne i et dansk driftsselskab, lader egne medarbejdere udføre arbejde i forbindelse med salg af en del af aktiviteten i driftsselskabet, er driftsselskabet rette omkostningsbærer. Det arbejde, som udføres af moderselskabet, skal viderefaktureres til datterselskabet på armslængdevilkår. Selv om der er tale om en indskrænkning af aktiviteten i driftsselskabet, vil selskabet have fradrag for den til moderselskabet betalte løn, selv om der ikke formelt er tale om ”egne medarbejdere”, da egne medarbejdere i relation til særbestemmelsen skal vurderes på sambeskatningsniveau.
Foranstående afsnit om ”Salgsbonus til medarbejdere” er afsluttet med spørgsmålet om, hvorvidt salgsbonus til medarbejdere i et driftsselskab vil være fradragsberettiget for det sambeskattede moderselskab, hvis bonussen viderefaktureres fra driftsselskabet til moderselskabet.
I de tidligere nævnte domme fandt Østre Landsret og Højesteret, at aktionærerne i det solgte selskab var rette omkostningsbærer af den omhandlede salgsbonus. Når dette lægges til grund, synes det at være ret oplagt, at moderselskabet med den udvidede adgang til fradrag for løn, der skal ses på sambeskatningsniveau, har fradragsret for en sådan salgsbonus, når der sker viderefakturering af denne,
Hvis de to ovennævnte selskaber derimod var 100 % personligt ejet af en person, ville selskaberne ikke indgå i en sambeskatning. Betaling fra det ene selskab til det andet selskab vil derfor ikke være omfattet af den udvidede adgang til fradrag for løn mv., men betragtes som køb af ydelse hos ekstern rådgiver.
Aktivering af lønudgifter
I nogle tilfælde kan lønudgifter ikke fratrækkes, men skal aktiveres. Ved produktion af et anlægsaktiv til brug i egen virksomhed skal omkostninger hertil aktiveres. Det gælder også løn til egne medarbejdere. Hvis eksempelvis en virksomhed anvender egne medarbejdere til opførelse af en ny lagerhal, skal lønudgifterne aktiveres. Det gælder fortsat.
Skattelovrådets betænkning har haft sølvbryllup
Danmark har haft mange skatteministre i årenes løb. I 1983 var det Isi Foighel i den såkaldte Firkløverregering. Isi Foighel anmodede i februar 1983 Skattelovrådet om at overveje det gældende driftsomkostningsbegreb og at fremkomme med eventuelle ideer til ændrede regler. Efter mere end syv års overvejelser afgav Skattelovrådet den 14. november 1990 sine udtalelser, som blev offentliggjort som betænkning nr. 1221 i 1991. Det var Skattelovrådets opfattelse, at der burde opstilles et nyt driftsomkostningsbegreb, hvorefter alle erhvervsmæssige udgifter skattemæssigt skulle kunne fratrækkes, medmindre særlige lovregler udelukkede fradragsret.
Ja, Skattelovrådets anbefaling blev i hvert fald ikke fulgt. Driftsomkostningsbegrebet er i dag den samme lovbestemmelse som dengang, nemlig statsskattelovens § 6 a. Lidt lovgivning har der dog været siden da. Gentages skal de to lovændringer, der blev vedtaget lige inden Folketinget gik på juleferie i 1991:
Den 1. februar 2009 kom en nedsat skattekommission med en rapport, hvor titlen var ”Lavere skat på arbejde”.
Regeringen, som dengang bestod af Venstre og Det Konservative Folkeparti, indgik herefter en aftale med Dansk Folkeparti, som blev kaldt Forårspakke 2.0, og som blev offentliggjort den 1. marts 2009.
Forårspakken indeholdt blandt andet forslag om ”Færre særordninger og mindre støtte til erhvervslivet”, der blandt andet skulle finansiere afskaffelse af mellemskatten og forhøjelse af grænsen for betaling af topskat.
I den første forårsmåned i 2009 fremsatte daværende skatteminister Kristian Jensen et lovforslag, hvor overskriften var ”Harmonisering af selskabers aktie- og udbyttebeskatning mv.” Vanen tro omfattede ”mv.” en del ændringer, som absolut ikke kunne relateres til selskabers aktie- og udbyttebeskatning. En af disse ændringer var afskaffelse af adgangen til fradrag for udgifter til markedsundersø- gelser samt advokat- og revisorudgifter i forbindelse med etablering eller udvidelse af virksomhed. Af lovforslagets bemærkninger fremgik:
”Der er tale om særregler, som strider mod det overordnede skattemæssige princip om, at der ikke er fradrag for udgifter til etablering af erhvervsvirksomhed. Ophævelsen indebærer derfor alt andet lige større gennemskuelighed.”
Denne sætning kan måske oversættes til ”retssikkerhed”!
En ny lap til kludetæppet så dagens lys i 2017, nemlig udvidet adgang til fradrag for erhvervsmæssige lønudgifter til virksomhedens egne medarbejdere og bestyrelseshonorarer, og årsagen hertil var en reaktion på højesteretsdommene i banksagerne.
Avisredaktørens trængsler med borgmesteren, kunstneren, der havde sit udkomme som skiltemaler, og stationsforstanderen, der forsøgte at styre togdriften. Sådan var Livets gang i Lidenlund! Og den lokale sladder blev opsnappet ved hjælp af de utallige gadespejle – i dag har vi de elektroniske medier!
Driftsomkostningsbegrebet er ikke ændret, der er blot kommet en særskilt hjemmel til fradrag for erhvervsmæssige lønudgifter og bestyrelseshonorarer i det omfang, at udgiften ikke er fradragsberettiget ud fra en driftsomkostningsbetragtning.


text:
Skat.dk: Afvisning, grundlag for besvarelse påklaget til højesteret
15 Jan 2013 08:49
18 Dec 2012 13:12
SKM2013.40.SR
11-209186
Skat, formalitet
Skatterådet afviser, at besvare spørgsmålene, da Spørger har indbragt grundlaget for domstolene. Vestre Landsret har truffet afgørelse om, at Spørgers kunstneriske virksomhed er hobbyvirksomhed. Denne afgørelse er anket til Højesteret, og det må derfor lægges til grund, at Spørger ikke er enig i afgørelsen. En besvarelse af de stillede spørgsmål må derfor anses for at være af teoretisk karakter, da grundlaget, at spørgers virksomhed er hobbyvirksomhed, er det spørgsmål, der skal afgøres af højesteret.
Den juridiske vejledning 2012-2, afsnit A.A.3.9.
Kan Skatterådet bekræfte, at Spørgers salg af X-samling skattemæssigt er at betragte som salg af private aktiver, således at vederlaget er indkomstopgørelsen uvedkommende, jf. statsskatteloven § 5?
Kan Skatterådet bekræfte, at Spørgers salg af egne frembragte værker er at betragte som salg af private aktiver, således at vederlaget er indkomstopgørelsen uvedkommende, jf. statsskatteloven § 5.
Kan Skatterådet bekræfte, at Spørgers salg af bogen "xx", hvortil Kunstrådet har ydet tilskud, skattemæssigt er at betragte som salg af private aktiver, således at indtægter fra bogsalg er indkomstopgørelsen uvedkommende, jf. statsskatteloven § 5?
Kan Skatterådet bekræfte, at projektstøtte fra Kunstrådet, som Spørger modtager til fremtidige kunstprojekter, anses for endeligt retserhvervet i det indkomstår, hvor Kunststyrelsen i henhold til de generelle retningslinjer for støtte godkender projektregnskabet, og støttemodtagers tilbagebetalingspligt dermed ophører, således at beløbet medregnes ved indkomstopgørelsen (hobbyindkomst) i dette år?
Hvis spørgsmål 4 besvares bekræftende. Kan Skatterådet bekræfte, at Spørger i så fald aktivere sine udgifter til projektet, således at disse modregnes i projektstøtten i det indkomstår, hvor denne retserhverves, som led i opgørelsen af et skattemæssigt nettoresultat af projektet (hobbyindkomst)?
Kan Skatterådet bekræfte, at Spørger kan aktivere/passivere projektudgifter/ projektstøtte og først medregne et eventuelt nettoresultat ved indkomstopgørelsen (hobbyindkomst) i det indkomstår, hvor projektet er afsluttet, og projektregnskab dermed kan udarbejdes, selvom tilskudsgiver (virksomheder, fonde, legater mv.) ikke har betinget projektstøtte af, at Spørger indsender projektregnskab for godkendelse?
Kan Skatterådet bekræfte, at Spørgers indtægter
a. ved foredragsvirksomhed
b. i form af udstillingshonorar,
c. kunstlegater
skattemæssigt være at betragte som hobbyindkomst?
Spørger har siden 19xx'erne drevet virksomhed som kunstner. Spørger debuterede som 23-årig, er medlem af Billedkunstnernes Forbund og har siden sin debut arbejdet intensivt med den kunstneriske udtryksform.
Spørger er tillige medlem af Akademi for de Skønne Kunster, Akademiraadet.
Statens Kunstfond har tildelt spørger en livsvarig ydelse, hvilket skete med henvisning til Spørgers talent og kvaliteten af Spørgers kunstneriske produktion. Ydelsen er forbeholdt en eksklusiv gruppe skabende kunstnere.
Spørger har udover den livsvarige ydelse modtaget talrige legater og støtte som anerkendelse af sin kunst.
X er en global kunstform af demokratisk tilsnit, hvor alle kunstnere kan deltage. Beskrivelse udeladt.
Spørgers kunstsamling vedr. X er kunst- og kulturhistorisk unik. (Fond) har bevilget en million kroner i støtte til en ph.d forskerstilling, således at samlingen kan blive registreret og systematiseret. Udover (fond)s støtte, giver et museum og et universitet også støtte.
Når dette forskningsprojekt er gennemført, er det planen, at samlingen skal erhverves af Museet. Museet har tilkendegivet sin interesse i at erhverve X- samlingen, men der er ikke forhandlet pris.
Spørgers deltagelse i X som kunstform har resulteret i, at Spørger er del af et meget stort netværk af kunstnere. Samarbejdet i dette netværk har tillige resulteret i, at Spørger har afholdt udstillinger sammen med andre kunstnere, lige som et kunstprojekterne er udløbere heraf.
Spørgers egne værker
Spørgers værker har mange former. Det kan være installationer fx installationer i det offentlige rum, isskulpturer, foto og performances, men kan også være mere traditionel billedkunst.
Spørger har modtaget støtte fra Statens Kunstråd til et bogprojekt. I henhold til betingelserne for sådan projektstøtte er der tilbagebetalingspligt, hvis projektet ikke færdiggøres inden den fastsatte frist, lige som der er tilbagebetalingspligt, hvis der fremkommer et overskud inden for de første 4 måneder efter projektets afslutning.
Projektet har udmøntet sig i udgivelsen af en bog. Bogen blev udgivet inden for den fastsatte frist, og der har ikke været overskud ved salg, der har udløst tilbagebetalingspligt. Bogen har også givet salgsindtægter i indeværende år, og flere eksemplarer vil formentlig blive solgt i årene fremover.
Spørger har modtaget støtte til en række forskellige projekter, og Spørger forventer at fortsætte sine kunstneriske aktiviteter, som Spørger vil søge støtte til hos Kunstrådet eller andre fonde mv.
Projektstøtte ydes efter ansøgning til et nærmere defineret projekt. Ansøgningen vil indeholde en beskrivelse af dette samt en tidsramme og et budget med angivelse af forventede udgifter til materialer, underleverandører (håndværkere, grafik, tryk, transport, rejse m.m.).
Projektstøtte kan, således som det gælder for støtte over et vist minimumsbeløb fra Kunstrådet, være betinget af, at der indsendes projektregnskab for godkendelse. Det vil sige, at kunstneren har pligt til at tilbagebetale beløbet, indtil der foreligger en godkendelse af, at projektet er forløbet som beskrevet i projektansøgningen, og kunstneren erhverver dermed først endelig ret til beløbet på dette tidspunkt. Kunststyrelsen har telefonisk oplyst, at det forekommer, at der sker tilbagebetaling af projektstøtte fra Kunstrådet.
Tilbagebetaling af projektstøtte kan skyldes, at det viser sig, at projektet ikke kan gennemføres enten af praktiske årsager, eller fordi det nødvendige økonomiske grundlag ikke har kunnet tilvejebringes. For at kunne realisere større projekter er det normalt at søge støtte fra forskellige almennyttige fonde mv., der har som formål at yde støtte til kunst.
Spørgers indtægter
Spørger indtægter i virksomheden kan overordnet rubriceres således:
legater eller projektstøtte som medgår til at dække udgifter til at frem-bringe et bestemt værk,
projektstøtte til et nærmere defineret projekt, som ikke resulterer i en udstilling, performance o. lign.
vederlag for tjenesteydelser, fx honorarer for et foredrag, eller for at sætte en udstilling op. Vederlaget aftales med og modtages fra en forening, et udstillingssted mv.
Verserende retssag om spørgers skatteforhold
Vestre Landsret har i dom af 18. maj 2011 (offentliggjort i SKM2011.364.VLR) taget stilling til den skattemæssige behandling af Spørgers virksomhed som kunstner. Sagen drejer sig om,
hvorvidt Spørgers virksomhed som selvstændig kunstner har erhvervsmæssig karakter i skattemæssig henseende, således at Spørger er berettiget til at foretage fradrag for underskud for indkomstårene 2005 og 2006.
hvorvidt den livsvarige ydelse fra Statens Kunstfond, som Spørger modtager, skal betragtes som en indtægt i virksomheden og dermed skal medregnes ved opgørelsen af resultatet af Spørgers virksomhed.
Landsretten fandt, at spørgers selvstændige virksomhed ikke levede op til de sædvanlige kriterier for erhvervsmæssig virksomhed (at virksomheden dels må have et vist omfang, dels må være etableret med udsigt til at opnå en fortjeneste, der står i et rimeligt forhold til den investerede kapital og arbejdsindsats). Spørgers kunstneriske virksomhed havde i perioden 1976-2004 givet underskud, og Spørger havde kun haft meget beskedne indtægter i stort set alle årene. Det samme gør sig gældende for 2005 og 2006, når der bortses fra den livsvarige ydelse fra Statens Kunstfond. Der havde således heller ikke i 2005 og 2006 været overskud i virksomheden til aflønning af spørger, der ifølge det oplyste har lagt sin fulde arbejdskraft i virksomheden siden 1990, herunder også i 2005 og 2006.
Landsretten fandt på denne baggrund, at virksomheden ikke kan anses for etableret og drevet med udsigt til at opnå en rimelig fortjeneste. Derfor var der ikke fradragsret for virksomhedens underskud, selv om der var tale om en fagligt kompetent, dygtig og anerkendt kunstner med de fornødne faglige kvalifikationer til at drive kunstnervirksomhed.
Landsretten fandt endvidere, at den livsvarige ydelse fra Statens Kunstfond ikke kunne medregnes som indtægt i virksomheden. Ydelsen tildeles kunstnere, der har en sådan kunstnerisk produktion bag sig, at vedkommende har placeret sig afgørende som kunstner, og tildelingen sker alene på grundlag af en vurdering af kvaliteten i den kunstneriske produktion, jf. bekendtgørelse om Statens Kunst-fond m.v. § 11, stk. 1. Når ydelsen er tildelt, fordrer den således ingen modydelse fra kunstnerens side, og ydelsen udgør ikke noget honorar for konkrete arbejder eller produkter, udført eller fremstillet af ham i virksomheden, herunder i årene 2005 og 2006. På denne baggrund kan ydelsen ikke anses for en indkomst, som spørger har erhvervet som led i udøvelsen af erhvervsmæssig virksomhed. Den skal derfor ikke medregnes som en indtægt i opgørelsen af resultatet af As virksomhed som selvstændig kunstner.
Virksomheden gav således i 2005 og 2006 underskud, som ikke er fradragsberettiget.
Spørger har med økonomisk støtte fra Billedkunstnernes forbund (BKF) anket landsrettens dom til Højesteret, da spørger fastholder, at Spørger er erhvervsdrivende kunstner, og at den livsvarige ydelse er virksomhedsindkomst.
Anmodningen om bindende svar er udløst af, at Vestre Landsret i dom af 18. maj 2011 har fundet, at Spørger er hobbykunstner.
Mange kunstnere vil i perioder af deres karriere opleve, at deres kunstnervirksomhed resulterer i underskud, hvilket kan medføre, at virksomheden ikke anerkendes som erhvervsmæssig, uanset at den pågældende kunstner faglig set er professionel.
Risikoen for, at en kunstner anses for at drive hobbyvirksomhed er efter landsretsdommen øget, da praksis nu forekommer mere restriktiv end den administrative praksis, der hidtil har været refereret i Ligningsvejledningen. Det er denne mere restriktive praksis, som nu er genstand for anke til Højesteret baseret på de konkrete forhold for spørger.
Den foreliggende anmodning om bindende svar vedrører ikke spørgsmål, der indgår i den verserende ankesag for Højesteret. Uanset det konkrete udfald af anken til Højesteret har landsretsdommen sat fokus på nogle væsentlige spørgsmål af generel karakter for kunstnere, der modtager offentlig kunststøtte eller legater fra almennyttige fonde m.v., der yder støtte til kunstnere og dermed til produktion af ny kunst.
Det skyldes, at hobbykunstnere kun i meget begrænset omfang vil få fradrag for udgifter til at fremstille kunstværker, mens legater, projektstøtte mv. bliver beskattet, medmindre det anerkendes, at indtægter og udgifter kan periodiseres, således som der redegøres for i kommentarerne til spørgsmål 4 til 6 i anmodningerne.
Er der tale om en hobbyvirksomhed, har adgang til periodisering af indtægter og udgifter afgørende betydning for, om kunstneren får fradrag for sine udgifter og dermed for, om projektet kan gennemføres. Kan udgifterne ikke fradrages, vil det tillige være i strid med forudsætningerne for ikke mindst den offentlige kunststøtte fra Statens Kunstfond mv., når de tildelte støttemidler går til at betale kunstnerens indkomstskat frem for til at finansiere kunstprojektet. Dette vil bevirke, at projektet ikke kan gennemføres og dermed også føre til, at kunstneren må tilbagebetale den modtagne støtte. Besvarelsen er spørgsmål 4 til 6 vedrørende anerkendelse af periodisering af indtægter og udgifter frem til færdiggørelse af projektet har dermed afgørende betydning for den danske kunststøtteordning og dermed for produktion af dansk kunst af høj kvalitet, som denne støtte er etableret for at fremme.
Af disse grunde anmoder Spørger om, at Skatterådet i forbindelse med besvarelse af de stillede spørgsmål lægger til grund, at spørgers kunstnervirksomhed skattemæssigt anses som hobby, jf. Vestre Landsrets dom af 18. maj 2011, offentliggjort SKM 2011, 364 VLD.
Regler og praksis om hobbyvirksomhed
Ligningsvejledningen pkt. E.A.1.2.1 anfører praksis for opgørelse af skattemæssigt resultat af hobbyvirksomhed. Om salg af aktiver er dette beskrevet i Lig-ningsvejledningen, pkt. E.A.1.3.1. Der henvises i ligningsvejledningen bl.a. til TfS 1987.161 ØLD, der fandt, at salg af forskellige aktiver udgjorde salg af privat indbo og dermed var skattefrit. Der forelå ikke erhvervsmæssig virksomhed.
Der kan ligeledes henvises til SKATs styresignal SKM 2011.282, der anfører, at salg af væddeløbsheste fra hobbyvirksomhed anses for salg af private indbogen-stande, som er skattefrie, jf. SL § 5.
Om varelager og kunstnere henvises til Ligningsvejledningen E.B.2.6.1.
Praksis om periodisering er beskrevet i Ligningsvejledningen pkt. E.A.3. SL § § 4 og 6 indeholder ikke en entydig angivelse af, hvilke principper, der er afgørende for, i hvilket af flere mulige indkomstår en indtægt eller en udgift skal påvirke indkomstopgørelsen, og der kan således ikke af bestemmelserne udledes et entydigt krav om anvendelse af et bestemt periodiseringsprincip.
Kommentarer til spørgsmål 1- kunstsamlingen
Den anførte forudsætning om, at spørger er hobbykunstner indebærer, at spørgers salg af kunstsamling har karakter af salg af privat indbo, således at salgsprovenu er den skattepligtige indkomst uvedkommende, jf. statsskatteloven § 5. Der foreligger hverken salg som led i næring eller spekulation.
Samlingen kan ikke have karakter af varelager, da forekomsten af et varelager forudsætter, at der foreligger en erhvervsmæssig virksomhed, jf. ligningsvejled-ningen pkt. E.A.1.3.1 og E.B.2.6.1. samt SKATs styresignal SKM 2011.282.
Samlingen er endvidere opbygget af materiale, som spørger har modtaget og indsamlet over en længere årrække som deltager i X netværket af kunstnere verden over.
På denne baggrund er der hverken grundlag for at beskatte fortjeneste ved salg af samlingen som næring eller spekulation. Det gælder, uanset om X-samlingen måtte have en betydelig værdi, som bl.a. må tilskrives dens kulturhistoriske egenart.
Spørgsmålet må derfor besvares med et ja.
Kommentarer til spørgsmål 2 - salg af kunstværker
Det til spørgsmål 1 anførte gælder tilsvarende for spørgers salg af kunst, som Spørger selv har skabt.
Værkerne er frembragt ved anvendelse af materialer mv., Spørger har indkøbt for private midler, og udgiften har ikke kunnet fradrages. Eventuelt er materialer mv. helt eller delvis indkøbt for projektstøtte modtaget fra Statens Kunstråd, fra private fonde eller ved anvendelse af kunstlegater, dvs. for midler, som spørger er blevet beskattet af i henhold til skattelovgivningens generelle regler, jf. tillige kommentarerne nedenfor til spørgsmål 4-6 om periodisering.
Når spørger fremover sælger sine kunstværker, er der ikke tale om salg af om-sætningsaktiver. Værkerne indgår ikke i et varelager. De er derfor private indbo-genstande, hvorfor vederlaget ikke er skattepligtigt, jf. ligningsvejledningen pkt. E.A.1.3.1 og E.B.2.6.1.
Der henvises i denne forbindelse tillige til SKATs styresignal vedrørende virksomhed med væddeløbsheste, SKM 2011.282. Det anføres her, at avance ved salg af en hest kun er skattepligtig, hvis hesten inden salget har indgået i en erhvervsmæssig virksomhed, eller hvis hesten er købt med henblik på videresalg med fortjeneste. Det følger heraf, at hvis væddeløbshesten er solgt fra en ikke-erhvervsmæssig (hobby) væddeløbsstald, og afholdte udgifter til foder, træning mv. dermed ikke har kunnet fradrages som driftsomkostninger, men er anset for private udgifter, kan væddeløbshesten sælges skattefrit. Det er tilfældet, uanset om hesten i kraft af den træning, der er bekostet på den, er blevet så god, at den har kunnet løbe præmier ind, og dermed repræsenterer en betydelig værdi.
Spørgsmål 2 må derfor besvares med ja
Kommentar til spørgsmål 3 - salg af bøger
Bogen sælges fortsat, således at der fremkommer salgsindtægter i 2011 og eventuelt også i senere indkomstår.
Da bøgerne ikke indgår i et varelager, jf. kommentarerne til spørgsmål 1 og 2, er der tale om salg af private indbogenstande, således at eventuel fortjeneste alene kan beskattes, hvis der foreligger spekulation. Da dette ikke er tilfældet, foreligger skattefrit salg af private indbogenstande, jf. statsskatteloven § 5.
Spørgsmål 3 må derfor besvares med ja.
Kommentar til spørgsmål 4-6 - periodisering af projektstøtte og udgifter
Spørger ønsker med spørgsmålene at få fastlagt principperne for opgørelse af det skattepligtige resultat både på indkomstsiden og på udgiftssiden. Det er væsentligt at få afklaret, om udgifter til enkeltprojekter kan opgøres som del af et samlet nettoresultat, der indtægtsføres i det indkomstår, hvor projektet afsluttes, eller om udgifterne kun kan fradrages i projektstøtten, hvis de afholdes i det indkomstår, hvor Spørger erhverver endelig ret til projektstøtten.
Efter normal praksis vil projektstøtte i lighed med anden form for indtægt skulle indtægtsføres på retserhvervelsestidspunktet, hvilket her må være det tidspunkt, hvor regnskab godkendes, jf. Ligningsvejledningen pkt. E.A.3.1.1. Dette kan støttes på foreliggende praksis ved gensidigt bebyrdende aftaler, hvor retten til vederlag først er endelig retserhvervet på det tidspunkt, hvor modydelsen er erlagt. Støtten har karakter af en forudbetaling, et a conto-beløb, men modtager har ikke erhvervet endelig ret til beløbet. Projektstøtte fra Statens Kunstråd eller andre former for betinget projektstøtte må i det hele sidestilles med vederlag for en modydelse, idet støtten netop er betinget af, at projektet gennemføres svarende til projektbeskrivelsen i ansøgningen. Hertil kommer, at støtten udtrykkeligt er gjort betinget af, at projektet gennemføres som oprindeligt fastlagt i ansøgningen.
Er der, som beskrevet i spørgsmål 6, tale om støtte til projekter, hvor giver, fx en privat stiftelse eller fond, ikke har knyttet betingelser til sit tilskud, vil beløbet efter normal praksis skulle indtægtsføres på retserhvervelsestidspunktet. Det vil sige i det indkomstår, hvor spørger modtager tilsagn om støtte til et projekt. Det anerkendes imidlertid i praksis, at der, uanset den generelle bestemmelse om indkomstbeskatning i statsskatteloven § 4, er mulighed for at foretage en periodisering, der indebærer udskudt beskatning af en indtægt. Det er tilfældet i henhold til praksis for opgørelse af igangværende arbejder, jf. Lig-ningsvejledningen pkt. E.B.2.6.2.1. Efter denne praksis kan indtægter og udgifter opgøres som et samlet nettoresultat med beskatning ved afslutning af arbejdet. Et acontohonorar skal efter denne praksis ikke beskattes på det tidspunkt, hvor det modtages, men kan aktiveres, så beskatning af beløbet først sker som led i opgørelse og beskatning af nettoresultat af det afsluttede projekt. Det må tillige antages, at når støtte søges til et nærmere beskrevet kunstprojekt, så har støttegiver haft som forudsætning, at tilskuddet går til formålet, uanset dette ikke måtte være udtrykkelig angivet i tilsagnet.
Denne periodiseringspraksis er ganske vist udviklet, så den gælder som princip for indkomstopgørelsen for erhvervsdrivende, men uanset dette hviler den på samme beskatningsprincipper, statsskatteloven § 4, som gælder for hobbykunstnere. Der er dermed intet til hinder for, at denne praksis også finder anvendelse ved indkomstopgørelsen for disse, således som det fremgår af ligningsvejledningen pkt. E.A.3.
I denne forbindelse bemærkes, at formålet med periodisering netop er at hindre merbeskatning, fordi indtægter og udgifter falder i forskellige indkomstår. Periodisering skal således bidrage til, at beskatning af indtægter og fradrag for de tilsvarende udgifter i videst muligt omfang finder sted inden for samme periode, således som det anføres i TSS cirkulære 1995-20 om advokater, revisorer og udøvere af liberale erhverv, der er refereret Ligningsvejledningen pkt. E.B.2.6.2.2.
Der er samme og endog mere tungtvejende hensyn, der taler for at anerkende periodisering for hobbybeskattede kunstnere. Hvis periodisering ikke anerkendes, vil spørger skulle afholde udgifter til sine kunstprojekter af beskattede private midler. Dette harmonerer ikke med, at offentligt støttede projekter udarbejdes med henblik på, at værket stilles til rådighed for publikum i det offentlige rum og dermed kommer en bred kreds af personer til gode ved udstillinger, performances, som udsmykning m.m.
Ifølge praksis for fradrag for udgifter til hobbyvirksomhed, kan udgifterne normalt kun fradrages i hobbyindkomst inden for samme indkomstår. Modtages projektstøtte i et indkomstår, mens udgifterne afholdes i det følgende indkomstår, vil formålet med fx at give offentlig støtte til et kunstprojekt delvis fortabes, idet projektstøtte gives under forudsætning af, at det anvendes til formålet. Beskattes modtager af projektstøtten uden at få fradrag for udgifterne hertil, er dette i sig selv til hinder for, at en betydelig del af den modtagne støtte kan anvendes til formålet.
Den samme ubalance opstår, hvis udgiften afholdes i indkomstår forud for tildeling af støtte til et kunstprojekt. Det kan fx forekomme, hvis formel stillingtagen til en ansøgning trækker ud, men ikke desto mindre kan forventes imødekommet, således at projektet igangsættes. Det kan også skyldes, at et projekt sættes i gang, men viser sig at blive dyrere end først antaget og planlagt, således at der søges ekstra støtte til at gennemføre projektet.
Ifølge praksis for erhvervsdrivende kan der ske aktivering af udgifter, der medgår til at opbygge et varelager, jf. Ligningsvejledningen pkt. E.B.2.6.1. Det er således valgfrit om den erhvervsdrivende, herunder erhvervsdrivende kunstnere, vil anvende et kasseprincip og fradrage udgifter løbende, eller om udgifterne aktiveres. Tilsvarende kan der i henhold til praksis for opgørelse af igangværende arbejder ske periodisering af indtægter og udgifter, jf. Ligningsvejledningen pkt. E.B.2.6.2.1.
Den praksis, der er udviklet om aktivering af udgifter, vil være velbegrundet i relation til mange kunstprojekter, da der normalt er tale om betydelige beløb både i udgifter og modtagen støtte. Det er sædvanligt, at spørger må ansætte med-hjælpere på et projekt, enten på grund af deres håndværksmæssige kunnen, eller fordi projektet kræver praktisk bistand med transport af materialer, bearbejdning, kørsel mv. Hertil kommer, at udgifter kan vedrøre andre kunstnere, der deltager i projektet, fx til dækning af rejseudgifter, eller fordi de udfører en del af projektet. Projektstøtte udbetales imidlertid til den kunstner, der har stået for ansøgningen. Dette betyder, at når spørger modtager projektstøtte, er Spørger skattepligtig af beløbet, mens de udgifter, Spørger afholder til projektet, skal afholdes af ham privat, dvs. betales af midler efter skat, hvis der af praktiske årsager ikke er mulighed for at placere modtagelse af projektstøtte og udgifter inden for samme indkomstår.
Ifølge praksis for beskatning af hobbyvirksomhed kan et underskud i et indkomstår ikke fremføres til modregning i senere års positive indkomst ved hobby-virksomhed. Der ses imidlertid ikke i praksis at være taget stilling til, om de almindelige periodiseringsprincipper, der gælder for erhvervsdrivende, kan anvendes. Som anført er de generelle beskatningsregler ikke til hinder herfor. Det er tillige velbegrundet for at sikre, at indkomst i form af projekttilskud og dertil knyttede udgifter henføres til samme indkomstperiode og dermed, at fx de offentlige kunststøttemidler anvendes til formålet.
På denne baggrund kan spørgsmål 4, 5 og 6 besvares med ja.
Kommentar til spørgsmål 7 - foreligger der hobbyindkomst
Tilsvarende er tilfældet, hvis spørger modtager et konsulenthonorar fra et udstillingssted, hvor Spørger sætter en udstilling op. Vederlaget aftales med en konkret aftalepart, fx et udstillingssted eller en forening. Der er under alle omstændigheder tale om honorarer for en ydelse, der relaterer sig til spørger som kunstner. Foredragsemnerne vil være den kunst, som spørger beskæftiger sig med professionelt, ligesom udstillingshonorarer udbetales som vederlag for at få stillet spørgers kunstneriske ekspertise til rådighed.
Sådanne indtægter er skattepligtig indkomst, jf. statsskatteloven § 4. Indtægten beskattes ved retserhvervelse, og da der er tale om indtægter, Spørger erhverver som kunstner, er indtægterne hobbyindkomst. Udgifter, som spørger afholder i sin kunstneriske virksomhed i samme indkomstår, kan fradrages i denne indkomst efter praksis for hobbyvirksomhed.
Modtager spørger legater, præmiering eller andet i kraft af, at Spørger er kunstner, må disse legater mv. udgøre indkomst ved kunstnerisk virksomhed. Der er tale om kunstlegater, som spørger modtager i kraft af, at Spørger er kunstner, det vil sige generelt til fortsættelse af det kunstneriske arbejde, eller som en anerkendelse, præmiering.
Det er i denne forbindelse ikke afgørende, at der ikke er tale om et vederlag, idet legater i form af projektstøtte anerkendes at være hobbyindkomst, jf. Østre Landsrets dom SKM 2011.450.ØLD.
Endvidere er det muligt, at spørger vil modtage legater, eventuelt efter ansøgning. Hvis legatet tildeles uden at vedrøre et konkret projekt er det ikke omfattet af spørgsmål 4-6. Den livsvarige ydelse fra Statens Kunstfond indgår i anken til Højesteret og er derfor ikke omfattet af spørgsmål 7 om beskatning af kunst-legater.
Spørgsmål 7 kan derfor besvares med ja.
Indstillingen lægger op til, at besvarelse af de stillede spørgsmål afvises, jf. skatteforvaltningslovens § 24 stk. 2.
Som begrundelse anføres, at en række hensyn taler afgørende imod en besvarelse, fordi Spørger har anket Vestre Landsrets dom af 18. maj 2011 til Højesteret.
Retssagen drejer sig imidlertid alene om, hvorvidt Spørgers kunstneriske virksomhed er erhvervsmæssig samt, om den livsvarige ydelse fra Statens Kunstfond er indtægt ved kunstnerisk virksomhed, uanset om denne er erhvervsmæssig eller skattemæssigt betragtes som hobby. Ingen af disse spørgsmål indgår i anmodningen om bindende svar.
Uanset den indgivne anke har Spørgeren væsentlig interesse i at få et svar på de stillede spørgsmål under den angivne forudsætning om, at Spørger ikke er selvstændig erhvervsdrivende. Denne interesse skyldes, at Spørger i den mellemliggende periode skal selvangive i overensstemmelse med Vestre Landsrets dom, der netop fastslog, at Spørger ikke er erhvervsdrivende. Det er derfor væsentligt at få afklaret, hvorledes Spørger skal selvangive indtægter, herunder salgsprovenu ved salg af formuegoder i den mellemliggende periode, indtil Højesterets dom foreligger. Der er fastsat hovedforhandling i sagen i marts 2013. Skulle Højesteret give Spørgermedhold i sin påstand, vil dette være en ændring i grundlaget for indkomstopgørelsen, således at skatteforvaltningen kan genoptage og ændre skatteansættelsen i henhold til skatteforvaltningsloven §§ 26-27.
Herudover har Spørgeren væsentlig interesse i at få fastslået, om salg af formuegoder er skattefri, jf. statsskatteloven § 5. Svaret på dette spørgsmål kan have betydning for Spørgers økonomiske interesse i at fortsætte den verserende retssag. Bl.a. forventer Spørger et ganske betydeligt salgsprovenu for kunstsamlingen, jf. spørgsmål 1.
Det er således ikke korrekt, når Skatteministeriet anfører, at de stillede spørgsmål må anses for at være af teoretisk karakter for Spørger.
Herudover har besvarelse af spørgsmålene som også oplyst i anmodningen betydelig interesse for kunstnere mere generelt og for den offentlige danske kunststøtteordning gennem Statens Kunstfond, da mange kunstneres virksomhed skattemæssigt betragtes som hobby.
Spørger er derfor uenig med Skatteministeriet, når man anfører, at det savner indhold at afgive et bindende svar i den foreliggende situation. Det forekommer i øvrigt uproblematisk for Skatteministeriet at tage stilling til de stillede spørgsmål, da disse i vidt omfang vedrører indkomstopgørelsen i ikke-erhvervsmæssig virksomhed (hobby), hvor SKAT jævnligt tager stilling tilsvarende spørgsmål. Imidlertid er praksis på området ikke klar, og kunstnerne oplever følgelig en forskelsbehandling. Dette fremgår tillige af Skatteretsrådets redegørelse, Februar 2001, s. 171 ff. om indkomstopgørelsen i ikke-erhvervsmæssig virksomhed. På dette tidspunkt foreslog Skatteretsrådet at løse disse uafklarede spørgsmål ved lovgivning. Da den foreslåede lovgivning ikke er gennemført, må en afklaring ske gennem praksis, hvilket gør en besvarelse påkrævet.
De stillede spørgsmål bør i øvrigt besvares i overensstemmelse med det i anmodningen anførte, jf. de anførte begrundelser. Der henvises desuden til de supplerende kommentarer i den samtidigt behandlede anmodning om bindende svar for en anden kunstner.
Til de af Skatteministeriet anførte betragtninger om, at spørgsmål 4-6 er af teoretisk karakter og ikke vedrører en konkret situation bemærkes, at spørgsmålene ikke er teoretiske, men drejer sig om beløb, som Spørger har fået bevilget i støtte og også fremover kan forvente i støtte til projekter. Der henvises til de generelle vilkår for tildeling af offentlig kunststøtte fra Statens Kunstfond henholdsvis Kunstrådet, jf. afsnittet Projektstøtte i anmodningen om bindende svar samt det oplyste om støtte til bogprojekt.
Endelig bemærkes, at det forhold, at besvarelse af spørgsmålene har betydning generelt for kunstnere og den offentlige danske kunststøtteordning, ikke betyder, at spørgsmålene kun har teoretisk betydning, Tværtimod har besvarelsen konkret betydning for såvel Spørger som de mange andre kunstnere, som skatteforvaltningen betragter som hobbykunstnere. Spørger og BKF er derfor uforstående overfor en afvisning, når formålet med den ønskede besvarelse er få afklaret principperne for indkomstopgørelse såvel for Spørger som for en lang række andre kunstnere.
Det ønskes bekræftet, at salg af kunstværker er salg af privat indbo, når spørgers virksomhed er vurderet som hobby.
Det ønskes bekræftet, at legater til kunstprojekter først medregnes i det indkomstår, hvor der er erhvervet endelig ret, og at udgifter kan aktievers, således at det nettoindkomsten i projekterne der beskattes, når spørgers virksomhed er vurderet som hobby.
Det ønskes bekræftet, at indtægter ved foredrag, legater mv. indgår i hobbyvirksomheden.
Det fremgår af bemærkningerne til skatteforvaltningslovens § 21, jf. LFF 2005-02-24 nr. 110, at bindende svar kun gives om de skattemæssige virkninger. Der gives således kun bindende svar om forhold, hvor der kan eller skal træffes en forvaltningsafgørelse, og afgørelsen skal vedrøre spørgsmål om beskatning. Der gives ikke bindende svar om faktisk forvaltningsvirksomhed eller om eksempelvis kontrol, straf, gebyrer og forrentning. Bindende svar gives kun om de skattemæssige virkninger af en disposition. Det vil sige handlinger, der har en skattemæssig konsekvens, hvad enten den fører til skattepligt eller til skattefritagelse.
Det fremgår af bemærkningerne til skatteforvaltningslovens § 24, stk.2, jf. LFF 2005-02-24 nr. 110, at told- og skatteforvaltningen, respektive Skatterådet, i særlige tilfælde kan afvise at give et bindende svar.
De spørgsmål selskabet har stillet Skatterådet ses hverken at vedrøre en konkret skatteyder, som selskabet repræsenterer, eller selskabet selv. Spørgsmålene omfattes dermed ikke af skatteforvaltningslovens § 21, og Skatterådets svar udgør derfor ikke et bindende svar i henhold til denne bestemmelse, men må anses for en vejledende udtalelse. Sådanne udtalelser kan ikke påklages til Landsskatteretten efter skatteforvaltningslovens § 40, hvorfor retten ikke har kompetence til at behandle klagen. Klagen afvises derfor.
Tre retsmedlemmer, herunder retsformanden, finder at det stillede spørgsmål er af en sådan karakter, at en besvarelse heraf ikke vil indebære en skattemæssig stillingtagen til en konkret påtænkt disposition. Spørgsmålet er tværtimod formuleret på en sådan måde, at det alene kan besvares med en egentlig teoretisk redegørelse af responsumlignende karakter jf. bl.a. formuleringen "efter hvilke principper", ligesom beskrivelsen af dispositionen hverken er præcis eller fyldestgørende. Der er således alene fastsat et omtrentligt tidspunkt for dispositionen, og der er for Skatterådet ikke fremlagt kontraktsudkast e.l. Disse retsmedlemmer finder, at Skatterådet burde have afvist at besvare det stillede spørgsmål, og stemmer for, at den påklagede afgørelse ændres således, at spørgsmål 4 ikke realitetsbehandles.
Det er Skatteministeriets opfattelse, at den foreliggende anmodning om bindende svar skal afvises i sin helhed, da en række hensyn taler afgørende imod en besvarelse af de stillede spørgsmål, jf. skatteforvaltningslovens § 24, stk. 2.
Det er i nærværende sag oplyst, at Vestre Landsret ved dom af 18. maj 2011 (SKM2011.364.VLR) har fundet, at Spørgers
virksomhed ikke levede op til de sædvanlige kriterier for erhvervsmæssig virksomhed. Der er derfor ikke fradragsret for virksomhedens underskud, selv om der var tale om en fagligt kompetent, dygtig og anerkendt kunstner med de fornødne faglige kvalifikationer til at drive kunstnervirksom-hed.
livsvarig ydelse fra Statens Kunstfond ikke fordrer modydelse og udgør ikke honorar for arbejde eller produkter i kunstnervirksomheden. Derfor kan ydelsen heller ikke medregnes som indtægt i virksomheden. Af den grund kan der heller ikke foretages fradrag for de udgifter i kunstnervirksomheden, som ellers ville kunne rummes i indtægten i form af den livsvarige ydelse.
Landsrettens dom er anket til Højesteret af Spørger, da Spørger fastholder, at Spørger er erhvervsdrivende kunstner, og at den livsvarige ydelse er virksomhedsindkomst.
Spørger har anmodet om, at det i forbindelse med besvarelse af de stillede spørgsmål lægges til grund, at spørgers kunstnervirksomhed skattemæssigt anses som hobby, jf. Vestre Landsrets dom af 18. maj 2011, offentliggjort i SKM2011.364.VLD.
Det er Skatteministeriets opfattelse, at det i den foreliggende situation savner indhold, at afgive et bindende svar, hvor det lægge til grund, at spørgers kunstnervirksomhed skattemæssigt skal anses som hobby. Spørger har jo ved sin anke af landsrettens dom til Højesteret tilkendegivet at Spørger ikke er enig i landsrettens dom. Spørger mener derimod, at Spørgers kunstnervirksomhed skattemæssigt skal betragtes som erhvervsmæssig.
Hertil kommer, at Skatteministeriet finder det betænkeligt, at indlægge en forudsætning i det bindende svar, der ikke vedrører de faktiske forhold, men derimod den skatteretlige vurdering af spørgers virksomhed, navnlig i den situation hvor dette spørgsmål er under behandling ved domstolene.
Endelig er det Skatteministeriets opfattelse, at spørgers ønske om at det i forbindelse med det bindende svar lægges til grund, at Spørgers kunstnervirksomhed skattemæssigt skal anses som hobby gør at de stillede spørgsmål må anses for at være af teoretisk karakter, samt at spørgsmålene ikke er stillet med henblik på at øge forudsigeligheden for spørger, men derimod for at få sat fokus på det som spørger betegner som "nogle væsentlige spørgsmål af generel karakter for kunstnere, der modtager offentlig kunststøtte eller legater fra almennyttige fonde m.v., der yder støtte til kunstnere og dermed til produktion af ny kunst."
Skatteministeriet skal endvidere særligt for så vidt angår spørgsmål 4 - 6, bemærke, at der her er tale om spørgsmål af mere teoretisk karakter.
For det første finder Skatteministeriet, at spørgsmål 4 - 6 har sådan karakter, at en besvarelse ikke vil indebære en skattemæssig stillingtagen til en konkret påtænkt disposition. Spørgsmålene og spørgers begrundelse for spørgsmålene er tværtimod formuleret på en sådan måde, at de alene kan besvares med en egentlig teoretisk redegørelse af responsumlignende karakter.
Spørger har således under "Baggrund for spørgsmål 4 - 6 - periodisering af projektstøtte og udgifter" anført, at Spørger med spørgsmålene ønsker at få fastlagt principperne for opgørelse af det skattepligtige resultat både på indkomstsiden og på udgiftssiden. Spørger har endvidere ikke beskrevet dispositionerne så præcist eller så fyldestgørende, eller angivet, heller ikke omtrentlig, hvilke indkomstår der er tale om.
For det andet skal Skatteministeriet henlede opmærksomheden på, at spørger selv anfører, at navnlig besvarelsen af disse spørgsmål vedrørende anerkendelse af periodisering af indtægter og udgifter frem til færdiggørelse af projektet har afgørende betydning for den danske kunststøtteordning og dermed for produktion af dansk kunst af høj kvalitet, som denne støtte er etableret for at fremme. Det fremgår således at denne bemærkning, at der spørges til principperne for periodiseringen for en ukendt kreds af kunstnere, mere end til spørgers konkrete dispositioner.
Under henvisning til, at det af bemærkningerne til lovforslag nr. L 110 til skatte-forvaltningsloven som fremsat den 24. februar 2005 fremgår angående § 24, stk. 2 bl.a., at "afvisningsmuligheden er i øvrigt tænkt anvendt på spørgsmålet om en påtænkt disposition, hvis spørgsmålet er af mere teoretisk karakter" finder Skatteministeriet at der kan ske afvisning af alle spørgsmålene i anmodningen om bindende svar.
Skatteministeriet indstiller, at spørgsmål 1 - 7 besvares med "afvises".
Spørgers bemærkninger har ikke givet anledning til en ændret indstilling.

matches: højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret