text:
Skat.dk: Fuld skattepligt til Danmark
29 Jan 2010 11:38
20 Jan 2010 08:40
SKM2010.78.HR
1. afdeling, B-382/2007
Skattepligt, fuld, bopæl, fraflytning
Appellanten, der var russisk gift og havde ophold i Danmark, Rusland og Letland, var som følge af sin tilknytning til Danmark fuldt skattepligtig her i landet.
I 1990 solgte appellanten sin ejendom i Danmark og meldte flytning til England. I samarbejde med en russisk partner etablerede han i 1991 et selskab i Rusland. Han blev efterfølgende gift med sin russiske ægtefælle og flyttede ind i hustruens lejlighed i Moskva. I 1994 etablerede han en møbelforretning i Letland, hvor han også anskaffede sig en lejlighed. Et dansk anpartsselskab, hvori appellanten var eneanpartshaver og direktør, havde i 1992 købt en ejendom i Danmark, hvorfra selskabet drev erhvervsvirksomhed. Ejendommen indeholdt en beboelseslejlighed, der fortrinsvis blev anvendt af appellanten som kontor mv. Han kunne benytte sine forældres sommerhus, som han overtog i 1995, og i 1996 købte han tillige et sommerhus i nærheden af anpartsselskabets ejendom.
I perioden 1995-1997 havde appellanten efter sin egen opgørelse opholdt sig hhv. 176, 165 og 171 dage i Danmark mod hhv. 38, 28 og 51 dage i Rusland og 54, 111 og 76 dage i Letland.
Højesteret udtalte, at appellanten - under hensyn til omfanget af hans ophold i Danmark, hvorunder han varetog sine erhvervsmæssige interesser, og under hensyn til det oplyste om hans boligforhold - måtte anses for i perioden 1995-1997 at have haft bopæl i Danmark. Højesteret tiltrådte derfor, at appellanten var fuldt skattepligtig her i landet. Der var heller ikke for Højesteret fremkommet oplysninger, der gav grundlag for at tilsidesætte den skønsmæssige ansættelse af appellantens indtægter, ligesom der ikke i øvrigt var grundlag for at hjemvise sagen.
Med denne begrundelse stadfæstede Højesteret landsrettens dom.
Ligningsvejledningen 2010-1 D.A.1.1.2.1
Asbjørn Jensen, Lene Pagter Kristensen, Niels Grubbe, Vibeke Rønne og Hanne Schmidt
I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 23. afdeling den 26. juni 2007.
A har til støtte for sin påstand om hjemvisning yderligere gjort gældende, at der ved indkomstopgørelsen skal tages hensyn til, at der er betalt udbytteskat i Rusland af det beløb svarende til 39.000 USD, der er udbetalt af H1 Finans Co. Ltd.
Skatteministeriet har hertil anført, at en eventuel betaling af udbytteskat er uden betydning for påstanden om hjemvisning, der alene angår størrelsen af den skattepligtige indkomst.
I et udateret notat udfærdiget af Skatteforvaltningen, der den 22. januar 1999 er sendt til A, hedder det:
"Provision fra H1 Rusland
De har på mødet den 9. juni 1998 oplyst, at De har modtaget provision fra H1 Finans ApS (Rusland). Provisionen er baseret på en provision der beregnes ud fra selskabets omsætning. De oplyste desuden, at der ikke var sket beskatning i Rusland eller andre lande af provisionen. Beløbets størrelse blev ikke oplyst.
Ud fra ovenstående skønner skatteadministrationen, at De skal beskattes af provision modtaget fra H1 Rusland, da der ikke foreligger oplysninger om provisionens størrelse skønnes det til kr. 300.000 for 1994. Der henvises i den forbindelse til den skønnede udenlandske indkomst på kr. 300.000 for indkomstårene 1990-1993.
Ovenstående er baseret på 1994 tal og beløbet reguleres derfor med + 5 % for 1995. Skatteadministrationen anser derfor, at De har modtaget provision fra H1 Rusland, svarende til kr. 300.000 x 105 % = kr. 315.000.
Indkomsten reguleres med kr. 315.000"
I brev af 29. april 1999 til Skatteforvaltningen fra KPMG hedder det bl.a.:
"Vedr. A, CPR-nr. ..., skatteansættelserne for indkomstårene 1995, 1996 og 1997
Ved agterskrivelser af 22. januar 1999 har skatteforvaltningen meddelt, at vores ovennævnte klient, A, anses for fuldt skattepligtig til Danmark fra den 1. januar 1995, og at hans skattepligtige indkomst for indkomståret 1995 påtænkes ansat til 918.033 kr., for 1996 til 951.709 kr., og for 1997 til 980.696 kr. Subsidiært har skatteforvaltningen nedlagt påstand om begrænset skattepligt til Danmark.
Vi skal på vegne A meddele, at de påtænkte forhøjelser på i alt 2.850.438 kr. ikke kan accepteres, hvilket vi nærmere skal begrunde således:
3.4 Provision fra H1 Rusland
Det er korrekt, at der er modtaget provision fra H1 Rusland, men beløbet har været betydelig lavere end de af skatteforvaltningen udøvede skøn på hhv. 315.000 kr. i 1995, 333.750kr. i 1996 og 347.288 kr. i 1997. Både SV og A har været særdeles tilbageholdende med at hæve penge i H1 Rusland, fordi strategien hele tiden har været, at den størst mulige del af indtjeningen skulle anvendes til udvidelser af virksomheden."
Af en erklæring dateret den 2. juli 2008 og underskrevet af SV fremgår følgende (dansk oversættelse):
Jeg bekræfter hermed, at min partner, A, i perioden fra 1995 til 1997 samlet modtog udbytte svarende til et beløb på 39.000 USD fra H1, Rusland, som angivet i den erklæring, der er dateret 24. april 2000.
Hverken A eller jeg modtog provision eller nogen anden form for personlig indtægt i den pågældende periode. Udbyttet blev fastlagt af os begge og udbetalt af enten mig eller min regnskabschef.
A har supplerende forklaret bl.a., at han har været registreret som bosiddende i Rusland i perioden fra den 21. februar 1991 til den 17. november 1993. Han blev gift i august 1993 og flyttede derefter hen til sin kone, der havde en lovlig helårsbolig.
Selskabet H1 i Rusland etablerede et møbelhus i Letland i september-oktober 1994. Han ejede 40 % af selskabet. Møbelhuset beskæftigede sig med salg til private kunder og med kontraktsmarkedet. Der var 6 ansatte i møbelhuset, som han var daglig leder af. Han havde en 3-værelses lejlighed på 80-90 m2 i Letland. Lejligheden lå i udkanten af byen. Han havde et kontor på domhuspladsen. Hans kone boede i lejligheden, når hun var i Letland. Han var med i et netværk af danske erhvervsdrivende i Letland. Det endte med, at de mødtes ca. en gang om måneden. Nogle af medlemmerne mødtes oftere mere uformelt. Han var også involveret i avisen H5 Times. Han vil tro, at han har set ambassadør MM mere end 15-20 gange om året. I perioden fra 1995-1997 drev han også virksomhed i Rusland med renovering og indretning af kontorer, hoteller og lejligheder. Hans tilknytning til Letland ophørte i 2000 på grund af en bankkrise i 1998. Han var på det tidspunkt også involveret i nogle aktiviteter i et turistområde. På et normalt år opholdt han sig ca. 1 /3 af tiden i Letland. Resten af tiden var fordelt på ophold i Danmark, Rusland og andre lande. Han brugte det meste af sin forretningstid i Letland, men den største indtjening kom andre steder fra.
I årene 1995 - 1997 har han alene fået betalt udbytte med ca. 1.000 dollars om måneden fra selskabet i Rusland. De 39.000 USD, der er nævnt i erklæringen af 24. april 2000 om tilskrivning af dividende i H1, er de eneste penge, han har tjent i den omhandlede periode. Der er betalt udbytteskat af beløbet. Han har ikke modtaget nogen form for provision fra selskabet i de omhandlede år.
Han fik udbetalt udbyttet fra selskabet i Rusland, når lejligheden bød sig, f.eks. når han og repræsentanter fra selskabet var sammen i Letland eller i Rusland. Der var ikke noget fast udbetalingsmønster. Udbytteskatten blev indeholdt i forbindelse med udbetalingen.
Vedrørende notatet om mødet den 9. juni 1998 fra Skatteforvaltningen om provision fra H1 Rusland, afviser han, at han har forklaret som anført i notatet. Skattevæsenet har blandet tingene sammen. Da han indledte samarbejdet med russerne i 1991, var det ikke muligt at registrere et selskab. Det blev derfor aftalt, at han skulle have en provision på 3 % af selskabets omsætning. Denne ordning blev afløst af en udbytteordning, da han i 1993 blev medejer af selskabet. I den omhandlede periode fra 1995-1997 har han således alene modtaget udbytte og ikke provision. Beløbet på de 39.000 USD var et stort beløb efter forholdene i de pågældende lande.
Vedrørende brevet af 29. april 1999 fra KPMG til Kommunen, hvoraf fremgår, at revisionsfirmaet over for Kommune har oplyst, at det er korrekt, at der er modtaget provision fra H1 Rusland, må der være tale om en sproglig misforståelse, idet selskabet kaldte både udbytte og provision for provision. Han var ikke tilfreds med den rådgivning, han fik af revisionsfirmaet. Hans revisor var KL. KPMG blev antaget til at tage sig af skattesagen. Han var utilfreds med den ansatte, der udarbejdede brevet af 29. april 1999, og samarbejdet med revisionsfirmaet ophørte. Han husker ikke, at han skulle have fået forelagt brevet, før det blev sendt til kommunen. Han kan ikke svare på, hvorfor størrelsen af udbyttet ikke er blevet oplyst.
Med hensyn til skatteforvaltningens opgørelse af antallet af dage i Danmark og udlandet, der bygger på hans egen opgørelse, er fordelingen på de enkelte lande foretaget af skattevæsenet. Opgørelsen giver formentlig et godt billede af fordelingen.
Skattevæsenet foretog nogle korrektioner i denne opgørelse, der fremgår af skatteadministrationens korrigerede opgørelse over hans ophold i Danmark og udlandet. Han er ikke enig i korrektionerne. Hvis han for eksempel er rejst fra Rusland til England med mellemlanding i København, er hele opholdet i England talt med som opholdsdage i Danmark. Det samme gælder, hvis han via Danmark er taget på ferie i Sverige.
Direktør MM har forklaret bl.a., at han, der nu er direktør i bl.a. F1-Fonden, var ambassadør ved ambassaden i Letland fra den 1. januar 1995 til slutningen af september 1999. Han kom første gang i kontakt med A i starten af sit ophold i Letland under et besøg sammen med sin kone i en møbelforretning ved navn H1. Det var hans indtryk, at A var ejer og daglig leder af forretningen. Der var andre ansatte i forretningen, måske 3-7. Senere under sit ophold i Letland blev han bekendt med, at A havde en ejerandel i en engelsksproget avis ved navn H5 Times, der udkom en gang om ugen. Han etablerede en uformel gruppe af danskere i Letland. Det var en slags forretningsmandsklub. A var et af medlemmerne af netværket. I begyndelsen blev der holdt et møde ca. en gang i kvartalet. Det er hans opfattelse, at A havde nogle forretningsmæssige aktiviteter i Rusland. Så vidt han var bekendt med, var det ejendomsrelaterede aktiviteter, herunder modernisering af lejligheder. Han er ikke bekendt med, om As forretningsmæssige aktiviteter var mest knyttet til Letland eller til Rusland. Det er hans opfattelse, at A tilbragte en del tid i Letland.
A solgte i 1990 sin faste ejendom i Danmark og meldte flytning til England. I april 1992 erhvervede selskabet H1 Finans Aps, hvori A var eneanpartshaver og direktør, ejendommen ..., Danmark. H1 Finans ApS koordinerede bl.a. møbelleverancer fra Danmark til Rusland og gjorde brug af ejendommen som indkøbskontor. Selskabets ansatte benyttede 1. sal i ejendommen, mens den treværelses beboelseslejlighed på 2. sal med køkken og toilet fortrinsvis blev benyttet af A, herunder som kontor, til møder mv. I den periode, som sagen angår, havde A endvidere adgang til at benytte forældrenes sommerhus i Danmark, som han overtog i november 1995. I august 1996 erhvervede han tillige et sommerhus i Danmark.
Ifølge As egen opgørelse har han i indkomstårene 1995-1997 opholdt sig i Danmark i henholdsvis 176 dage, 165 dage og 171 dage. Det fremgår endvidere af denne opgørelse, at han i de pågældende år i henholdsvis 38 dage, 28 dage og 51 dage opholdt sig i Rusland, hvor han og hustruen havde en lejlighed i Rusland. Hans ophold i Letland, hvor han havde en lejlighed i Letland, og hvor han var medejer af en møbelforretning, udgør ifølge hans opgørelse 54 dage, 111 dage og 76 dage.
Under hensyn til omfanget af As ophold i Danmark, hvorunder han varetog sine erhvervsmæssige interesser, og til det oplyste om hans boligforhold, finder Højesteret, at han må anses for at have bopæl i Danmark i de tre nævnte indkomstår. Højesteret tiltræder derfor, at A er anset for fuldt skattepligtig her i landet.
Der er heller ikke for Højesteret fremkommet oplysninger, der giver grundlag for at tilsidesætte den skønsmæssige ansættelse af As indtægter for 1995-1997.
Det tiltrædes endvidere, at A ikke har godtgjort, at han har været fuldt skattepligtig til Rusland. Det forhold, at A måtte have betalt udbytteskat i Rusland, har ikke betydning for ansættelsen af hans skattepligtige indkomst, og det kan derfor ikke danne grundlag for at tage hans subsidiære påstand om hjemvisning til følge.
I sagsomkostninger for Højesteret skal A betale 60.000 kr. til Skatteministeriet.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Ny Højesteretsdom: Forældelse af gæld afbrydes, når banken sender kravet i fogedretten
Ny højesteretsdom: Forældelse afbrydes kun for den del af gælden, som banken sender i fogedretten
Der er nu bragt klarhed over en usikker retstilstand. Højesteret har i en afgørelse den 16. april 2020 slået fast, at forældelsen kun afbrydes for den del af gælden, der anmodes om udlæg for. Afgørelsen kan have betydning for dig, hvis du tidligere har været i fogedretten med en gæld, da en del af den gæld kan være forældet. Det kan også få betydning for, hvordan bankerne agerer fremover, når de sender gæld i fogedretten.
Skrevet af advokat Betina Boysen, Ret&Råd København
Forældelse afbrydes i fogedretten
Hvis man ikke betaler sin gæld på den måde, som man har aftalt med banken, kan banken indgive gælden til fogedretten og anmode fogedretten om at foretage udlæg i de aktiver, som man ejer. Fogedretten kan fx foretage udlæg i huset eller i bilen.
Bankens indgivelse af gælden til fogedretten afbryder forældelsen. Nogle gange ved banken godt, at låntager formentligt ikke ejer noget, men ønsker alligevel kravet indgivet til fogedretten for at undgå, at gælden bliver forældet.
Begrænsning af anmodning om udlæg
Når der indgives anmodning om udlæg til fogedretten, skal banken betale retsafgift, hvis størrelse afhænger af gældens størrelse.
Anmodningen om udlæg kan begrænses til en del af gælden fx for på den måde at spare retsafgift.
Det betyder ikke, at banken ikke fastholder den fulde gæld, men det kan være hensigtsmæssigt for banken at begrænse omkostningen til udlægsforretningen, fx hvis banken godt ved, at det er tvivlsomt om debitor ejer noget, der kan foretages udlæg i.
Der har indtil nu været tvivl om, hvad en sådan begrænsning af kravet i fogedretten betyder for afbrydelse af forældelsen for den del af kravet, som der ikke begæres udlæg for.
Højesterets afgørelse af 16. april 2020
Men Højesteret har i en afgørelse den 16. april 2020 nu slået fast, at forældelsen kun afbrydes for den del af gælden, der anmodes om udlæg for.
I den konkrete sag var gælden i forbindelse med en udlægsforretning i 2008 opgjort til 216.207 kr., men banken begrænsede udlægsforretningen til 43.000 kr., og fogedretten gennemførte udlægsforretningen for dette beløb.
I oktober 2018 indgav banken igen anmodning om udlæg - denne gang for det fulde beløb på 216.207 kr.
Bankerne må nok i hvert fald i højere grad i fremtiden overveje om omkostningerne ved at afbryde forældelsen står mål med deres chancer for at få deres krav dækket.
Både fogedretten og landsretten kom frem til, at forældelsen i 2008 blev afbrudt for det fulde beløb, selv om banken dengang havde begrænset udlægsbegæringen til et mindre beløb, og at banken dermed stadig havde det fulde krav.
Højesteret var imidlertid uenig og slog fast, at udlægsforretningen i 2008 kun afbrød forældelsen for de 43.000 kr. + omkostninger. Den resterende del af gælden var forældet.
Det afgørende for Højesteret er, at det efter den nuværende forældelseslovs indførelse i 2008 ikke længere er tilstrækkeligt til afbrydelse af forældelse, at en kreditor sender en påmindelse til skyldner. Højesteret finder, at når kreditor begrænser udlægget til en mindre del af gælden, så vil det minde om, at kreditor kan afbryde forældelsen af den øvrige del af kravet ved påmindelse.
Højesterets afgørelse er vigtig i forhold til at sikre, at fordringer afvikles eller bringes på det rene inden for rimelig tid og undgå procesførelse om meget gamle fordringer. Dette er netop nogle af hensynene bag den nuværende forældelseslov, som Højesteret også fremhæver i sine præmisser.
Hvad den praktiske konsekvens af afgørelsen bliver, må vi vente og se. Men mon ikke vi vil se et fald i sager, hvor banker og andre kreditorer begrænser udlægsbegæringen til en del af gælden, hvis sagen indgives til fogedretten for at afbryde forældelsen. Bankerne må nok i hvert fald i højere grad i fremtiden overveje om omkostningerne ved at afbryde forældelsen står mål med deres chancer for at få deres krav dækket.
Forældelsesfristen for gæld
Krav forældes typisk efter enten 3 eller 10 år, afhængigt af hvad det er for et krav, og hvis der er ikke fastsat særlige forældelsesfrister.
Forældelsesfristen for gæld til banker og andre långivere er 10 år. Forældelsesfristen for renter er dog kun 3 år.
Hvis du er i tvivl om, hvorvidt din gæld er forældet, eller du i det hele taget har spørgsmål vedrørende din gæld, så kontakt os hos Ret&Råd København på koebenhavn@ret-raad.dk. Du kan også finde din lokale Ret&Råd-advokat.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Liste over domme indenfor vores kompetencer
Vælg emneArveretÆgtepagtBoafgiftArveafkaldArvebeholdningTestamenteikke-samboende ægtefællerpensionskilsmisseseparationbodelingsskiftefællesbodelingægtefælleskiftefaderskabssaggenoptagelseprocesbevillingsnævnbobehandlingaktivuenighed om aktivhenvisning til bobehandlerbodelingægtepagtSeparation og skilsmissegyldighed af ægtepagttinglysning af ægtepagtugyldig ægtepagt
Dom afsagt 4. september 2019 ved Højesteret
HØJESTERETS KENDELSEafsagt onsdag den 4. september 2019Sag 39/2019A(advokat Lise Høgh)modTinglysningsretten(selv)I tidligere instanser er truffet afgørelse af Tinglysningsretten den 24. oktober 2018 og af Vestre Landsrets 7. afdeling den 12. december 2018....»
HØJESTERETS KENDELSEafsagt onsdag den 4. september 2019Sag 44/2019A(advokat Lise Høgh)modB(advokat Sonja Toft, beskikket)I tidligere instanser er afsagt kendelse af Skifteretten på Frederiksberg den 17. august 2018 og af Østre Landsrets 17. afdeling den 3....»
Dom afsagt 8. august 2019 ved Højesteret
HØJESTERETS KENDELSEafsagt torsdag den 8. august 2019 Sag 219/2018A(advokat Rasmus Mangor Andersen)modB(advokat Anders Rynkebjerg)I tidligere instanser er afsagt kendelse af Skifteretten på Frederiksberg den 2. marts 2018 og afØstre Landsrets 15. afdeling den 20....»
Dom afsagt 26. juni 2019 ved Højesteret
HØJESTERETS KENDELSEafsagt onsdag den 26. juni 2019 Sag 210/2018 A(advokat Karen Marie Jespersen, beskikket) mod B(advokat Niels-Peter Andreasen, beskikket) I tidligere instanser er afsagt kendelse af Skifteretten i Holstebro den 8. marts 2018 og afVestre Landsrets 10....»
H Ø J E S T E R E T S K E N D E L S E afsagt fredag den 29. marts 2019 Sag BS‐30204/2018‐HJRA(advokat Christina Neugebauer)modB(advokat Poul Westergaard)I tidligere instanser er afsagt kendelse af Retten i Roskilde den 16. februar 2018og af Østre Landsrets 16....»
Dom afsagt 11. marts 2019 ved Højesteret
HØJESTERETS KENDELSEafsagt mandag den 11. marts 2019Sag 93/2018 A(advokat Henrik Ehlers)modB(advokat Anne Broksø) I tidligere instanser er afsagt kendelse af Retten i Lyngby den 26. oktober 2017 og af ØstreLandsrets 15. afdeling den 21. december 2017. I påkendelsen har deltaget tre dommere: Poul Dahl Jensen, Henrik Waaben og Lars Hjortnæs....»
Dom afsagt 7. marts 2019 ved Højesteret
HØJESTERETS DOMafsagt torsdag den 7. marts 2019Sag BS-15214/2018-HJR(2. afdeling) AogB(advokat Kasper Westberg, beskikket for begge) modC(advokat Karoly L. Németh, beskikket)ogC under konkurs(advokat Morten Schwartz Nielsen) I tidligere instanser er afsagt dom af Retten på Frederiksberg den 14....»
Dom afsagt 30. januar 2018 ved Højesteret
HØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 30. januar 2018 Sag 125/2017(2. afdeling) A(advokat N)modB(advokat AB) og Sag 126/2017B(advokat AB)modA(advokat N) I tidligere instanser er afsagt dom af Retten i Helsingør den 23. september 2016 og af Østre Landsrets 1....»
Dom afsagt 24. maj 2017 ved Vestre Landsret
D O M Afsagt den 24. maj 2017 af Vestre Landsrets 13. afdeling (dommerne Henrik Bjørnager Nielsen, Mogens Heinsen og Anders Raagaard (kst.)) i ankesag V.L. B–1580–16 A(advokat P, København)modB(advokat D, Holsted) Retten i Esbjerg har den 30. september 2016 afsagt dom i 1....»
Dom afsagt 15. maj 2017 ved Vestre Landsret
Vestre Landsrets 15. afdeling holdt den 5. maj 2017 kl. 9.30 møde på tingstedet i Viborg. Som dommere fungerede landsdommerne Olav D. Larsen, Henrik Bjørnager Nielsen og Anne Hedegaard Toft (kst.). V.L. B–0275–17 SKAT kærer kendelse om boafgift i boet efter ADer blev yderligere fremlagt brev af 25....»
HØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 22. august 2017 Sag 25/2017 (2. afdeling) A (advokat D) mod B (advokat J) I tidligere instanser er afsagt dom af Skifteretten i Viborg den 2. november 2015 og af Vestre Landsrets 10. afdeling den 9. september 2016....»
HØJESTERETS KENDELSE afsagt tirsdag den 12. september 2017 Sag 38/2017 A, B, C og D ved advokat CL kærer Vestre Landsrets kendelse om ikke at genoptage boet efter E. I tidligere instanser er afsagt kendelse af Retten i Randers, skifteretten, den 2. september 2016 og af Vestre Landsrets 13....»


text:
Rockerlov-sagen – U.1999.1798H
Højesterets dom i sag I 248/1998. Refereret af andre i U.1999.1798H.
Tema: Statsret, forsamlingsfriheden i grundlovens § 79, grundlovens § 3 om magtens tredeling
I 1996 indførte Folketinget lov om forbud mod ophold i bestemte ejendomme (også kendt som rockerloven). Loven gav politiet bemyndigelse til at forbyde en person at opholde sig i bestemte ejendomme, såfremt personen havde tilknytning til en gruppe, der havde tilholdssted på ejendommen, og personens tilstedeværelse på ejendommen ville medføre fare for personer i nærheden af denne ejendom.
Loven var tiltænkt personer med tilknytning til rockermiljøet, og ønsket med loven var dermed at indføre hjemmel til, at politiet kunne forbyde rockere at opholde sig i deres rockerborg.
Kort efter lovens ikrafttræden i 1996 benyttede politiet hjemlen i loven og forbød en person med tilknytning til Hells Angels at opholde sig på to specifikke ejendomme.
Vedkommende anlagde herefter sag mod Justitsministeriet med påstand om, at loven var ugyldig, da den var i strid med grundlovens § 79 om forsamlingsfrihed og grundlovens § 3.
Grundlovens § 79
Højesteret bemærker indledningsvist i dommen, at grundlovens § 79 om forsamlingsfrihed er en nødvendig og selvfølgelig forudsætning for et demokrati, men at bestemmelsen ikke hindrer, at lovgivningsmagten fastsætter regler, som begrænser forsamlingsfriheden, såfremt dette sker til beskyttelse af andre væsentlige interesser, fx andres liv og velfærd. Et sådant indgreb må dog ikke ske vilkårligt, og Højesteret understreger, at et indgreb i forsamlingsfriheden skal være proportionalt og henviser i den forbindelse til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention artikel 11.
I forhold til rockerloven fandt Højesteret, at der kun var hjemmel til at udstede forbud i medfør af loven, hvis der forelå en reel og aktuel risiko for fare. En abstrakt fare var derimod ikke tilstrækkeligt til at udstede forbud ifølge loven, og der kunne således ikke ske et vilkårligt indgreb i forsamlingsfriheden med hjemmel i rockerlovens § 1.
Højesteret gik herefter ind i en vurdering af, hvorvidt rockerloven fulgte et legitimt formål, samt om indgrebet var proportionalt.
I forhold til vurderingen af om rockerloven fulgte et legitimt hensyn, konstaterede Højesteret, at loven var begrundet i hensynet til beskyttelse af omkringboende og forbipasserende, hvilket fandtes at udgøre et legitimt hensyn.
Ved vurderingen af lovens proportionalitet, foretog Højesteret en vurdering af, om indgrebet var 1) egnet, 2) nødvendigt samt 3) om der var et rimeligt forhold mellem mål og middel.
1) Højesteret anførte i denne forbindelse, at lovens ordning, hvorved der blev foretaget en afskæring af vedkommende gruppe fra ophold i den pågældende ejendom, måtte menes at gøre ejendommen til et uegnet angrebsmål. Således var rockerloven egnet til at opnå det forfulgte mål.
2) I forhold til vurderingen af, hvorvidt rockerloven udgjorde et nødvendigt indgreb i forsamlingsfriheden, konstaterede Højesteret, at hvis der ikke var mulighed for at udstede forbud mod ophold i medfør af rockerloven, ville faren kun kunne afværges effektivt ved en så omfattende politiindsats, at følgerne heraf ville være langt mere indgribende end ved rockerloven. Således udgjorde rockerloven et nødvendigt indgreb i forsamlingsfriheden.
3) Til sidst anførte Højesteret, at rockerlovens betydning for rockergrupper var beskeden i forhold til den beskyttelse af omkringboende og forbipasserende, der uforskyldt blev udsat for fare. Der fandtes således, at være et rimeligt forhold mellem det tilstræbte formål og det anvendte middel.
Højesteret nåede derfor frem til, at rockerloven ikke var i strid med grundlovens § 79.
Endvidere fandt Højesteret, at lovens fastsættelse af regler for politiets udøvelse af forbudsbeføjelser ikke stred mod grundlovens § 3. Højesteret gav ikke nogen begrundelse for, hvorfor rockerloven ikke var i strid med grundlovens § 3.
Det bemærkes, at loven stadig er gældende. Se lov nr. 907 af 15. oktober 1996 om forbud mod ophold i bestemte ejendomme.
Prøvelse af loves grundlovsmæssighed
Dommen er et eksempel på, at domstolene prøver loves grundlovsmæssighed, idet Højesteret prøver, om rockerloven er i strid med grundlovens § 79 om forsamlingsfriheden samt grundlovens § 3.
Dommen bidrager til forståelsen af grundlovens § 79, samt hvornår der kan foretages indgreb heri.
Ifølge grundlovens § 79 har borgerne ret til at forsamle sig uden forudgående tilladelse - også benævnt den formelle forsamlingsfrihed.
Det kan udledes af dommen, at en rockers deltagelse i et møde på en rockerborg som udgangspunkt er omfattet af forsamlingsbegrebet i grundlovens § 79 og således beskyttet af bestemmelsen.
Dommen viser, at der kan foretages indgreb i forsamlingsfriheden under visse nærmere betingelser. Højesteret anfører således, at begrænsninger i forsamlingsfriheden ikke må gå videre end, hvad der er nødvendigt og tilføjer "jf. herved også Den Europæiske Menneskerettighedskonvention artikel 11".
Den Europæiske Menneskerettighedskonvention artikel 11 indeholder en beskyttelse af forsamlings- og foreningsfriheden. Artikel 11, stk. 2 foreskriver, at der alene må gøres indgreb i udøvelsen af disse rettigheder under nærmere angivne betingelser, herunder at indgrebet er proportionalt.
Højesterets henvisning til artikel 11 - efter at have konstateret, at begrænsninger i forsamlingsfriheden ikke må gå videre, end hvad der er nødvendigt - har givet anledning til en diskussion i den statsretlige teori om, hvorvidt dommen kan tages til indtægt for, at der skal indfortolkes et proportionalitetsprincip i grundlovens § 79.
Som det fremgår af domsresuméet ovenfor kommer Højesteret ind på en proportionalitetsvurdering. Højesteret vurderer således, om indgrebet forfølger et legitimt formål, samt om indgrebet er proportionalt, herunder om det er egnet og nødvendigt, og om der er et rimeligt forhold mellem det tilstræbte formål og det anvendte middel.
Grundlovens § 3 og den juridiske teori
Der er udbredt enighed i den juridiske teori om, at bestemmelsen i grundlovens § 3, 2. pkt. om den udøvende magt ikke begrænser lovgivningsmagtens kompetence. Nogle teoretikere, fx Henrik Palmer Olsen, mener dog, at grundlovens § 3, 2. pkt. medfører, at lovgivningsmagten ikke kan lovgive om konkrete politiopgaver.
I rockerlov-sagen argumenterede sagsøgeren således for, at Folketinget havde overtrådt grundlovens § 3, 2. pkt. ved at have lovgivet om en konkret politiopgave. Højesteret afviste dog dette og udtalte, at rockerloven ikke var i strid med grundlovens § 3.
Peter Germer har kritiseret Højesteret i rockerlov-sagen for ikke at give en ordentlig begrundelse for, hvorfor rockerloven ikke er i strid med grundlovens § 3. Se nærmere side 31-32 i Peter Germers Statsforfatningsret 4. udgave.
Selvom grundlovens § 3, 2. pkt. om den udøvende magt formentlig ikke begrænser lovgivningsmagtens kompetence, skal det dog nævnes, at regeringsprærogativerne, fx grundlovens § 19 og § 24, sætter en grænse for lovgivningsmagtens kompetence i visse henseender.
Rockerlov-sagen U 1999.1798 H omhandler forsamlingsfriheden. Sagen vedrørte spørgsmålet om, hvorvidt rockerloven var i overensstemmelse med grundlovens § 79 om forsamlingsfrihed samt grundlovens § 3. Højesteret fandt, at rockerloven var i overensstemmelse med grundloven.
Af Højesterets præmisser kan det udledes, at lovgivningsmagten kan begrænse forsamlingsfriheden af hensyn til andre væsentlige interesser. Begrænsningen skal dog forfølge et legitimt formål og være proportional.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Stramning af praksis? - Ny afgørelse fra Højesteret om konkurskarantæne - DAHL Advokatfirma
Reglerne om konkurskarantæne
Reglerne trådte i kraft den 1. januar 2014 og gælder for virksomheder, der erklæres konkurs herefter.
Man kan blive idømt konkurskarantæne i op til 3 år, hvis man har været i ledelsen af en konkursramt virksomhed senere end 1 år før den såkaldte “fristdag”, og det må antages, at man på grund af groft uforsvarlig forretningsførelse er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. Fristdagen vil typisk være dagen, hvor skifteretten modtog konkursbegæringen. Ved afgørelsen af, om der skal pålægges konkurskarantæne, lægges der vægt på den pågældende ledelses handlemåde, og om det efter omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge konkurskarantæne. Der er kurator, der indstiller til og fører sager om konkurskarantæne.
Personer, der idømmes konkurskarantæne, må ikke deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtelser. Det vil typisk sige, at man i op til 2-3 år ikke må være i ledelsen af et A/S, ApS eller IVS, efter at man er idømt konkurskarantæne. Modsat må man f.eks. godt drive virksomhed i personligt regi.
Praksis har vist, at det ikke kun er såkaldte konkursryttere, der bliver idømt karantæne. Reglerne rammer bredere, end det oprindeligt var hensigten, hvilket ofte virker overraskende på lægfolk.
Det fremgår af forarbejderne til reglerne om konkurskarantæne, at den groft uforsvarlige forretningsførelse skal have fundet sted senere end 1 år før fristdagen. Det vil sige, at hvis man f.eks. har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse i perioden januar til december 2016, og der først etableres fristdag ved indlevering af konkursbegæring i januar 2018, så kan ledelsen som udgangspunkt ikke idømmes konkurskarantæne.
I en skelsættende Højesteretskendelse af 13. januar 2016 (UfR2016.1473H) er det imidlertid fastslået, at hvis ledelsen undlader at rette op på groft mangelfulde forhold og fortsætter med at tilsidesætte de ledelsespligter, der følger af lovgivningen, kan ledelsen idømmes konkurskarantæne – også selvom driften reelt er indstillet mere end 1 år før fristdagen. De faktiske omstændigheder var dog i 2016-kendelsen særligt grove, idet selskabet ikke på noget tidspunkt havde overholdt reglerne om bogføring og regnskabsaflæggelse. Man havde endvidere anvendt sort arbejde og undladt at angive og afregne moms og skat mv. for samlet ca. 25 mio. kr. Selskabet var desuden systematisk blevet tømt for værdier.
Kendelsen af 11. januar 2018
I den nye Højesteretskendelse fra januar 2018 var forholdene ikke nær så grove som i 2016-kendelsen. Direktøren og ejeren - via et ligeledes konkursramt holdingselskab - havde optaget et ulovligt ledelseslån i både selskabet og holdingselskabet. Lånet i holdingselskabet var indfriet, dog uden rentebetaling. Lånet i selskabet var få måneder inden konkursen med revisors hjælp søgt udlignet med et påstået gammelt løntilgodehavende. Selskabet havde i en årrække haft underskudsgivende drift og negativ egenkapital. Direktøren havde i de sidste 2 år inden konkursen fortsat hævet løn mv., samtidig med at han reelt havde etableret konkurrerende virksomhed med selskabet via en personligt ejet virksomhed.
Der blev efter konkursen indledt omstødelses- og erstatningssager, der blev afsluttet ved forlig mellem konkursboerne, den stort set eneste eksterne kreditor og direktøren. Herefter tilbagebetalte direktøren en væsentlig del af de senest modtagne honorarer til konkursboet, ligesom den reelt eneste eksterne kreditor i koncernen modtog betaling af stort set hele sit tilgodehavende via forlig og dividende fra konkursboerne.
Direktøren gjorde i konkurskarantænesagen bl.a. gældende, at der ikke forelå uforsvarlig forretningsførelse senere end 1 år før fristdagen, idet gælden i koncernen var stiftet før dette tidspunkt, og at 2016-kendelsen alene relaterede sig til ekstreme omstændigheder.
Højesteret fastslog, at der skal lægges vægt på adfærden i både holding- og driftsselskabet, selvom karantænesagen blev ført af kurator i driftsselskabet, og selvom den stort set eneste eksterne kreditor var kreditor i holdingselskabet. Højesteret fandt, at ledelseslånet i driftsselskabet ikke kunne anses for indfriet med det påståede løntilgodehavende, og at direktøren måtte have indset, at driftsselskabet blev tømt for midler ved de fortsatte lønudbetalinger mv., og den konkurrerende virksomhed fra den af direktøren personligt drevne virksomhed. Efter en samlet vurdering blev direktøren derfor idømt 2 års konkurskarantæne. Dette svarede til kurators påstand for Højesteret og er i overensstemmelse med sædvanlig praksis om, at karantænen typisk fastsættes til 2 år, når afgørelsen først træffes mere end et år efter konkursdekretets afsigelse.
2018-kendelsens rækkevidde
Højesteret udtalte generelt, at der skal foretages en helhedsvurdering af forretningsførelsen i den periode, hvor den pågældende har indgået i ledelsen, således at der ved vurderingen af, om der er udvist groft uforsvarlig adfærd i perioden senere end et år før fristdagen, også lægges vægt på, om ledelsen har undladt at rette op på groft uforsvarlige forhold, der er udvist på et tidligere tidspunkt. Det må på den baggrund konkluderes, at 2016-kendelsen ikke kun har rækkevidde til ekstreme omstændigheder eller forhold.
Hvis ledelsen har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, kan der stilles krav til ledelsen om, at ledelsen får rettet op på de kritisable forhold, også i mere almindelige sager om groft uforsvarlig forretningsførelse.
Desuden viser kendelsen, at ledelsen ikke kan undgå konkurskarantæne, blot fordi man efter konkursen forligsmæssigt forsøger at “reparere” på den groft uforsvarlige forretningsførelse via betalinger til boet/kreditorerne.
Så for at besvare artiklens indledende spørgsmål: ja - praksis kan med 2018-kendelsen godt anses for at være strammet, og rækkevidden af 2016-kendelsen er dermed udvidet betydeligt.
Hvis man har spørgsmål til reglerne om konkurskarantæne, hvad der ligger i groft uforsvarlig forretningsførelse eller den nye kendelse, kan man kontakte DAHLs insolvensafdeling og advokat Thomas Markert, der har ført sagen for Højesteret som kurator i det konkursramte selskab.


text:
Højesteretsdom af 2.3.2020 (Anvendelse af tv-overvågning over for ansat var uberettiget og udløste godtgørelse for tort)
En arbejdsgiver havde anvendt tv-overvågning bl.a. til at disciplinere en ansat C og kontrollere, om hun udførte sit arbejde korrekt. Højesteret lagde til grund, at denne anvendelse af tv-overvågningen over for C havde haft et betydeligt omfang og var foregået løbende.
Højesteret fandt det ikke godtgjort, at der var saglige og proportionale grunde til at anvende tv-overvågningen over for C som sket, og tiltrådte, at anvendelsen af tv-overvågningen havde overskredet grænserne for, hvad der er tilladt efter arbejdsgiverens ledelsesret og efter den dagældende persondatalov. C havde med føje følt sig konstant overvåget på sin arbejdsplads, og at dette havde medført en stor psykisk belastning for hende.
Højesteret fandt på denne baggrund, at den uberettigede anvendelse af tv-overvågningen havde haft den fornødne grovhed og havde været egnet til at krænke C’s selv- og æresfølelse. Hun havde derfor krav på godtgørelse for tort. Tortgodtgørelsen blev fastsat til 20.000 kr.
Højesteretsdom af 4.2.2020 (Arbejdsgiver var erstatningsansvarlig for den skade, som A pådrog sig ved en losseopgave)
A kom den 4. august 2014 til skade på en havn, hvor han var ansat som pumpemand. Tilskadekomsten skete, da han hoppede ned i lastrummet på en fiskekutter for at komme to fiskere til undsætning. Han pådrog sig herved en hjerneskade som følge af svovlbrinte og ammoniak fra fisk i lastrummet, og de to fiskere døde.
Højesteret anførte, at A udførte sit arbejde på kajen, hvor pumpen stod, og ikke på kutterne. Han indgik imidlertid i en arbejdsproces sammen med fiskerne på den enkelte kutter, hvilket bl..a indebar, at slangen fra den pumpe, som han betjente, under losningen var ført over på kutteren og ned i kutterens lastrum. Højesteret fandt derfor, at As arbejdsopgaver havde en så nær sammenhæng med den del af losningsarbejdet, der blev udført ombord på kutterne, at det var påregneligt, at der kunne opstå en situation, hvor der var anledning for ham til at gå ombord på den kutter, hvorfra der blev losset fisk.
Højesteret anførte endvidere, at arbejdsgiver var fuldt bekendt med risikoen for bl.a. forgiftning med svovlbrinte og kvælning som følge af iltmangel, der kunne være forbundet med at gå ned i et lastrum på en fiskekutter. Herefter fandt Højesteret at arbejdsgiveren burde have oplyst A, der ikke havde noget forudgående kendskab til fiskeri og havnearbejde, om den meget betydelige fare, der kan være ved at gå ned i lastrummet på en kutter, og have instrueret ham om ikke at gøre det. Da A ikke var givet sådan information og instruktion, tiltrådte Højesteret, at virksomheden havde pådraget sig erstatningsansvar for den skade, der blev tilføjet ham ved arbejdsulykken.
Østre Landsrets dom af 28. februar 2020- BS 14028/2018 (Forskelsbehandling og tilpasningsforpligtelse)
Region ikke forpligtet efter forskelsbehandlingslovens § 2a til at oprette ny stilling med ikke-hørekrævende opgaver, til lægesekretær, der på grund af varige gener med svimmelhed og hørenedsættelse ikke længere kunne bestride sit arbejde som lægesekretær.
Afgørelse fra afskedigelsesnævnet af 2. marts 2020 – Sag 20190737 (Usaglig opsigelse)
Afskedigelse af slagteriarbejder med 29 års anciennitet fundet usaglig. De objektive kriterier var angivet som sygefravær og kvalitet i arbejdet. Slagteriarbejderens sygefravær var ikke højere end andres, og der var kun målt på kvalitet af arbejdet i 4,5 måned (ud af 29 år), ikke givet advarsel eller påtale tidligere og i øvrigt var der gode grunde til fald i kvaliteten i den pågældende periode.
Faglig Voldgiftssag af 13. januar 2020 - Sag FV2019.0170 (Bortvisning efter fremvisning af skrækindjagende video til kollega)
En medarbejder havde i en frokostpause uden forudgående varsel vist en kollega et videoklip med optakten til henrettelse af en mand, som var bagbundet og stod nedgravet i sand. Da ledelsen dagen efter fik kendskab til sagen, blev han bortvist.
Opmanden fandt bortvisningen berettiget og henviste bl.a. til at ved bedømmelsen tages udgangspunkt i, at medarbejdere på en arbejdsplads som et led i ansættelsesforholdet har pligt til at omgås hinanden med respekt og hensyntagen, og at arbejdsgiveren har pligt til at sikre et krænkelsesfrit arbejdsmiljø, og at visningen blev oplevet og virkede som et groft psykisk overfald på kollegaen.
En sikkerhedsvagt faldt i søvn under tjenesten og blev bortvist. Den pågældende sikkerhedsvagt havde arbejdet i over 60 timer fordelt på 6 arbejdsdage op til den vagt han faldt i søvn. Imidlertid havde den pågældende vagt også en bibeskæftigelse, og de 24 timer af de 60 var erlagt I den forbindelse. Opmanden fandt bortvisningen berettiget, og henviste bl.a. til firmaet personalepolitik (om bibeskæftigelse) samt at sikkerhedsvagten netop var blevet flyttet fra sit faste tjenestested, fordi at han var faldet i søvn flere dage i træk.


text:
Tinamarias Blog - offentlig forfølgelse ...
Her kan du læse om elementer i den offentlige forfølgelse siden den første skimmelbolig i 2006.
I 2014 kom jeg på sporet af, at der var offentlig forfølgelse i spil, hvorfor jeg lavede en liste over udfald af sager, mærkværdigheder m.m.
Ikke alt er nødvendigvis en del af offentlig forfølgelse - der kan sagtens være tilfældigheder imellem. Jeg lavede blot listen i 2014, hvor oversigten siden er løbende udbygget.
Listen er endnu ikke fuldt opdateret.
Jeg plejer at foreslå andre, at de trækker 50 % af oversigten fra og tilskriver det tilfældigheder. Dernæst foreslår jeg at trække yderligere 50 % fra de 50 % og selv med 25 % tilbage af oversigten, så er der stadig alt for mange mærkværdigheder og andre må selv vælge, hvilke punkter der skal udgå ...
Udlejere af den skimmelramte gård
Et prøveresultat fra Teknologisk Institut bortkom i udlejers varetægt
Udlejer undlod at indsende udtaget skimmelprøve
Udlejer ønskede ikke at gøre mere ved den skimmelramte gård
Udlejer afgav urigtige oplysninger til Sorø huslejenævn
Den ene udlejer arbejder som stævningsmand i Sorø kommune og retten i Næstved
Udlejer og stævningsmand smed en stævning i hovedet på mig under demonstrationen i 2013 ved Sorø kommune.
Sorø kommune overtrådte flere lovgrundlag i 2007 i første skimmelbolig (byggeloven, bygningsreglementet, byfornyelsesloven, straffeloven, notatloven m.fl)
Sorø kommune lavede nye tilsynssvigt i 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 og 2013 i anden skimmelbolig
Sorø kommune undlod at bringe embedslægen på banen i 2008
Sorø kommune forsøgte at skjule væsentlige dokumenter i en aktindsigt
Sorø kommune udtog akter fra aktindsigt
Sorø kommune forhalede en sag ved at spille ping-pong imellem afdelinger
Sorø kommune tillod en jurist at træffe ulovlige afgørelser udenfor hendes kompetanceområde (juristen havde været ansat i Statsforvaltningen)
Sorø kommune kunne ikke finde en medarbejder “grundet kommunesammenlægningen”
Sorø kommune havde travlt med at lukke sagen som forblev lukket, selvom der dukkede nye oplysninger og vidner op
Sorø kommunes jurist gav mangelfulde og vildledende oplysninger til embedslægen
Sorø kommune gav afslag på hjælp til udgifter som følge af deres lovbrud og tilsynssvigt i 2006/2007
Sorø kommune fastlåste os i en helbredsskadelig bolig fra 2007-2013
Sorø kommune ignorerede gentagne henvendelser fra en advokat efter en “renovering”
Sorø kommune ignorerede gentagne henvendelser fra undertegnede
Sorø kommune undlod at handle på henvendelse fra overlæge
Sorø kommune undlod at bringe embedslægen på banen i 2012 på lægelig opfordring
Sorø kommune undlod at reagere på, at Skats medarbejder fik hovedpine under et kontrolbesøg
Sorø kommune har uretmæssigt forsøgt at indhente en gammel pensionssag uden relevans
Sorø kommune har udøvet forskellige former for chikane
Sorø kommune har undladt at tage hensyn til min søn, som har særlige behov
Sorø kommune bad uretmæssigt min søn om at søge hjælp til indskud, selvom han ikke skulle stå på lejekontrakten
Sorø kommune nægtede og frarådede at undersøge skimmelsvamp, selvom kommunens medarbejder fik hovedpine af kort ophold
Sorø kommune gav flere afslag på hjælp til akutbolig trods medarbejderens hovedpine
Sorø kommune nægtede hjælp til indskud, rensning af indbo og flytning fra skimmelramt lejemål i 2013
Sorø kommune har givet aktindsigt til udlejer/stævningsmand i dokumenter, som ikke vedrører dem/deres sag
Sorø kommune har i to skimmelsager bevidst og dokumenteret undladt at sende relevante dokumenter til tilsynsmyndigheder
Sorø kommune brød tillige grundloven, straffeloven og menneskeretskonventionen i 2013 i forbindelse med demonstrationen
Sorø kommune undlod i 2013 og 2014 at undersøge fund af skimmelsvamp ved fraflytning
Sorø kommunes byggesagsbehandler lavede en mangelfuld og manipuleret rapport for at undlade at rejse en miljøsag
Sorø kommunes nye borgmester har ikke ønsket at forholde sig til den dokumentation, han har fået for lovbrud
Sorø kommunes nye borgmester har heller ikke ønsket at forholde sig til byggesagsbehandlerens unddragelse af en tilsynssag
Sorø kommune har bemærkelsesværdigt modtaget oplysninger fra retten i Næstved omkring udsættelse fra et erhvervslejemål
Sorø kommune sparede 25.500 kr. ved, at retten i Næstved foretog en uretmæssig udsmidning
Sorø kommune snagede i min Facebook profil og “glemte” sammenhængen
Sorø kommune sendte andre akter end den anmodede aktindsigt
Sorø kommune rettede personligt henvendelse til Udbetaling Danmark og meddelte min flytning
Sorø kommune kontaktede ligeledes Slagelse kommune for at få mig til at flytte adresse
Sorø kommune spænder ben for udbetaling af udgifter tildelt fra Ankestyrelsen
Sorø kommune ringede til Udbetaling Danmark og fortalte om min flytning
Sorø kommune nedsatte fejlagtigt min venindes helbredstillæg, da jeg som hjemløs midlertidigt havde en postadresse hos hende
Sorø kommune sendte uretmæssigt krav videre til inddrivelse hos Skat
Sorø kommune kunne ikke finde en rapport i den første skimmelsag trods tidligere afgivet aktindsigt i samme journal
Sorø huslejenævn afholdt ikke et fuldtalligt møde
Sorø huslejenævn holdt som lovet ikke et nyt møde
Sorø huslejenævn kunne ikke tage stilling til et nymalet lejemål trods omfattende billeddokumentation
Sorø huslejenævn kunne godt i udlejers favør tage stilling til en mødding, som for længst var blevet fjernet
Sorø huslejenævn gav uretmæssigt udlejer og stævningsmand fradrag for en udokumenteret regning
Sorø huslejenævn nægtede at genoptage sagen trods fejl og nye oplysninger
Sagen blev bevidst fejlbehandlet i Landsretten
Sorø huslejenævn har aldrig registreret min rapport på 90 sider med righoldig billeddokumentation for skimmelsvamp og flere byggefejl
Sorø beboerklagenævn fremsendte afgørelse til gammel adresse og ikke på mail på trods af maildialog
Alle klagere over Sorø boligselskab fik medhold - undtagen min sag som blev sendt til retten i Næstved og bremset med advokatpålæg
Statsforvaltningen Tilsynet undlod at rejse en tilsynssag og accepterede, at kommunen undlod at fremsende vigtige sagsakter
Statsforvaltningen Tilsynet undlod det samme i den anden skimmelsag
Statsforvaltningen Tilsynet afviste at rejse tilsynssager – i begge tilfælde under henvisning til kommunestyrelseslovens § 48A
Det tilsynsførende ministerium har aldrig ønsket at oplyse, om Statsforvaltningen har hjemmel til at tilsidesætte gældende love
Byfornyelsesnævnet ønskede ikke at genbehandle sag trods opfordring fra ombudsmanden grundet manglende klagevejledning
Statsforvaltningen, Det sociale nævn mente ikke, at påførte udgifter som følge af lovbrud var urimelige udgifter i begge skimmelsager
Ankestyrelsen overså, at kommunens jurist traf ulovlige afgørelser
Ankestyrelsen overså, at kommunens jurist var en del af sagen
Ankestyrelsens afgørelse var i den første sag med til at fastlåse os i en helbredsskadelig bolig
Ankestyrelsen underkendte Sorø kommunes uretmæssige afslag på hjælp til flytning etc. fra en helbredsskadelig bolig
Ankestyrelsen har senest forsøgt at oprette et nyt sagsnummer for en verserende sag
Ankestyrelsen fortalte, jeg var bindegal, da man ikke var klar over, at jeg fortsat var i telefonen
Ankestyrelsen løj om, at en medarbejder ikke arbejdede der længere, hvor to andre båndoptagelser viste noget andet
Ankestyrelsen underkendte Ankestyrelsen selv
Ankestyrelsen medvirkede til at bibeholde mig i hjemløshed
Ankestyrelsen har overtrådt flere paragraffer i straffeloven – bl.a. med økonomisk vinding
Ankestyrelsen tilsluttede sig afvisning af personligt gennemsyn af journal hos Udbetaling Danmark med anonym anmeldelse
Ankestyrelsen har tilkendt mig dækning for udgifter til flytning, rensning af indbo og indskud, som fortsat ikke er udbetalt af Sorø kommune
Flere ministerier har set igennem fingre med lovbrud
Det samme har stort set hele Folketinget og samtlige politikere
En retsordfører finder det “interessant”, at menneskerettighederne bliver tilsidesat i Danmark – uden at gøre noget
Den nye justitsminister havde for travlt til at besvare mine nærgående spørgsmål
Den forrige justitsminister ønskede forlods ikke at besvare spørgsmål
Indenrigs- og økonomiministeriet undlod at besvare vigtigt spørgsmål for at unddrage sig tilsyn med Statsforvaltningen
Justitsministeriet har ikke ønsket at gå ind i sagen om den offentlige forfølgelse
Den nye justitsminister har heller ikke problemer med, at borgere nægtes lovsikrede rettigheder
Indenrigs- og økonomiministeriet har nægtet aktindsigt i CPR, som kunne afklare, hvem der står bag den offentlige forfølgelse
Justitsministeriet har ligeledes nægtet aktindsigt i politiet sikkerhedslog og CPR grundet redigerede notater hos politiet
Justitsministeriet har fortsat ikke udleveret aktindsigt trods flere rykkere
Sorø boligselskab dækkede over et problem i stedet for grundlæggende at løse det
Sorø boligselskab har i årevis tilbagevist og afvist beboeres gentagne klager over fugt
Sorø boligselskabs skimmelfirma fiflede med beviserne
Sorø boligselskabs skimmelfirma fiflede med datoer og billeder i en rapport
Sorø boligselskabs skimmelfirma optog video i manipuleringsøjemed
Da håndværkerne i 2009 skulle åbne ind til skimmelramt væg, var min benzintank “pludselig” utæt
Sorø boligselskab fulgte og færdiggjorde ikke handleplanen
Sorø boligselskab udstedte uretmæssige gebyrer i forbindelse med en sammenklappet lunge
Sorø boligselskab undlod flere gange at reagere på henvendelser om skimmelsvamp
Sorø boligselskab ignorerede gentagne advokathenvendelser
Sorø boligselskab undlod at undersøge skimmelsvamp
Sorø boligselskab lagde uretmæssigt skimmelrenovering over på fraflytningsregningen
Sorø boligselskab opkrævede udokumenterede beløb ved fraflytning
Sorø boligselskab lagde uretmæssigt andre beløb på fraflytningsregningen
Sorø boligselskab har endnu ikke fremlagt dokumentation for deres påståede “misligeholdelse”
Da Sorø boligselskab stævnede mig, ville deres advokat som det første have, at jeg fik et advokatpålæg
Jeg er blevet blacklistet hos samtlige boligselskaber
Sorø boligselskab ignorerer henvendelser omkring udlevering af materiale
Forhenværende udlejer
Jeg har fået oplysninger om, at myndigheder lagde pres på og betalte min udlejer, hvilket bl.a. er mundet ud i:
Klippet ledning til træpillefyret
Knivskade af højdrægtig udegående hoppe
Hærværk i løsdrift
“Indbrudsforsøg”
Uretmæssig udbetaling af kr. 8.500 til forrige lejer
Uretmæssig regning for et dårligt fungerende pillefyr
Chikanefremvisning
Glasskår på foldene
Glasskår i hestenes høkasser
Smadret forrude og fire knivstukne dæk da han tabte i Landsretten
Manglende udbedring af flere forhold samt manglende overholdelse af lejeloven
Undladt at oplyse aflæsning for strøm
Undladt at oplyse aflæsning af vand
Undladt at udbedre ulovlig stikkontakt
Undladt at skifte o-ring til oliefyr
Undladt at skifte toiletdør
Undladt at fjerne mødding
Undladt at lave indflytningsliste
Undladt at sørge for havetraktoren virker
Undladt at skifte dørlister med skimmel
Undladt at reparere ødelagt terrassedør trods påkrav
Undladt at reagere på kommunens henvendelser
Uretmæssig udsmidning fra byretten
Endnu en uretmæssig udsmidning fra byretten, fordi Landsretten ikke ville forholde sig til sagen
Udlejer havde pludselig mulighed for at investere på tidspunktet for chikanens opståen
Hestene blev fjernet, da udlejer og den dommerfuldmægtige afslog, at de kunne blive nogle ekstra timer
Jeg skulle afstå mine ejendele til udlejer under fogedudsættelsen, hvilket hverken politi eller retten oplyste om
Udlejer har dokumenteret brændt en del af vores ting af
Flere af vores ting befinder sig fortsat på gården, som har fået nye ejere
Flere af vores ting fulgte med købet af ejendommen
Udlejers advokat sendte en urealistisk efterregning på ca. 100.000 kr.
Udlejers advokat havde kodet flytteopgørelsen, så den ikke kunne kopieres og bruges i bøger
Jeg har fanget både udlejer og hans advokat i bedrageri, hvilket jeg ikke kan få lov til at politianmelde
Jeg har også fanget Advokatnævnet i urent trav i denne sag
Skat og skattemyndigheder
Skat underkendte et erhvervsmæssigt hestehold til Skats fordel
Skat gav trussel om nultolerance, hvis min bog om deres fejlbehandling udkom
Truslen blev effektueret 11 dage efter
Skat lavede grove fejlbehandlinger
Skat overtrådte egne regler samt pligt til at sagsoplyse korrekt
Landsskatteretten udtog akter fra aktindsigt
Skat førte sagen på et uretmæssigt grundlag
Landsskatteretten mandsopdækkede Skats medarbejder og båndlagde forlods Skatteankenævnet
Skatteankenævnet kunne ikke lave en selvstændig vurdering grundet Landsskatterettens stavnsbinding
Skatteministieriet har endnu ikke svaret på en række væsentlige spørgsmål
Retten i Roskilde har ikke ønsket at behandle sagen, da Skat tilsyneladende ikke ønsker sagen indbragt i Roskilde ret
Skat har lavet den manglende og ukorrekte sagsbehandling om til, at jeg søger “erstatning” for deres sagsbehandling
Skat forsøger at forhale sagen og nægte mig retten til at indbringe sagen for en habil byret
Skat vil på denne måde hindre mig adgang til effektive retsmidler
Skat krævede i strid med reglerne regnskab for en “hobbyvirksomhed”
Landsskatteretten har aldrig givet anmodet aktindsigt
Skat nægtede på anmodning fra en skatteadvokat at genoptage sagen
Skatteankenævnet afslog genoptagelse uden partshøring
Skatteankestyrelsen ville heller ikke genoptage sagen og fastholdt den tidligere trufne afgørelse
Skat nægter at anerkende deres fejl, da jeg så skal have mellem 40-60.000 kr. tilbage i skat og moms
Skat udbetalte ikke indberettet negativ moms
Skat havde uden belæg angivet udokumenteret indkomst på 100.000 med konsekvenser for pensionsudbetaling, selvom beregningen foretages to år bagud
Jeg fik ingen reaktion fra den nye skatteombudsmand, da jeg sendte min fejlbehandlede skattesag ind
Skat reagerede ikke på min anmodning om aktindsigt trods rykkere
Skat nægtede at fremsende en kopi af afgørelsen fra Advokatnævnet omkring advokatfirmaet Aagaard Lund
Jeg fik øjeblikkelige problemer med mit nye forsikringsselskab, da bilen blev registreret hos Skat med mig som bruger
Skatteankestyrelsen så igennem fingre med, at Skatteankenævnet var inhabilt grundet mine sager og forløb med dels Sorø og Slagelse kommune
Slagelse politi – politimyndigheder – Den Uafhængige politiklagemyndighed
Slagelse politi tilsidesatte lejeloven i 2007, hvilket gav ramaskrig i samtlige sjællandske politikredse
Politiadvokaten i Næstved afviste i 2010 en anmeldelse af Sorø kommune - uden at have hørt hele historien eller set et eneste dokument
Slagelse politi brød i 2013 grundloven, straffeloven, politiloven og menneskerettighedskonventionen i forbindelse med demonstrationen
Slagelse politi har ignoreret anmeldelser i 2013 af Sorø kommune og Slagelse politi
Vicepolitikommissæren (nu politikommissær) fra Slagelse blev fanget i lodrette løgne og bevisforvanskelse i 2013
DUP afviste klagen, båndoptagelsen og den dokumenterede løgn med politikommisæren
Slagelse politi har undladt reelt at foretage efterforskning af strafbare og grove forhold fra min udlejers side trods flere ledetråde
Slagelse politi ignorerer nu enhver henvendelse
Den uafhængige politiklagemyndighed og Rigspolitiet har set igennem fingre med vicepolitikommissærens dokumenterede løgn
PET har heller ikke ønsket at kigge på den samlede offentlige forfølgelse og henviser til en inhabil politikreds
Slagelse politi har ikke ønsket at efterforske den offentlige forfølgelse
Min telefon har i flere år været aflyttet
Politiet har indtil videre nægtet aktindsigt i flere ombæringer med respektive rykkere
Politiet fjernede hestene under den uretmæssige fogedudsættelse, selvom de var tilmeldt en demonstration
Politikommissær Kurt G. Nielsen afslog – uden hjemmel - dagen efter, at jeg kunne tilse hestene
Slagelse politi var 612 dage om at udlevere aktindsigt
Aktindsigten var mangelfuld, redigeret og med en del udeladelser
Flere alvorlige politianmeldelser var blot blevet registreret som “hændelser”
Politiet havde kodet aktindsigten, så den ikke kunne kopieres og bruges i bøger
Politiet selv kunne ikke finde min første anmeldelse
To besøg af politiet var ikke registreret
Rigspolitiet har medvirket til, at aktindsigten trods flere rykkere ikke blev udleveret
Politiet har oplyst, at politiloven ikke er en lov, men en hensigtserklæring
Politiet nægtede aktindsigt i deres sikkerhedslog, som jeg søgte på baggrund af den redigerede aktindsigt
En højtstående politimand ville ikke se min oversigt eller høre sagen – det viste sig, han var politiinspektør i Rigspolitiet
Rigspolitiet har imod bedre vidende dækket over flere højtstående politifolk
Jf. aktindsigt har politikommissær Kurt G. Nielsen bremset flere efterforskninger af strafbare forhold
Trods løfte om fuld aktindsigt tilbageholder politiet alligevel sagsakter
På trods af oplysninger om mail undskyldte politiet sig med, at de ikke havde min adresse til den “fulde” aktindsigt
Slagelse politi mener, jeg spilder politiets tid, men tog sig ikke tid til at høre båndoptagelsen med et voldeligt overfald
Justitsministeriet m.fl. henviser til at anmelde korruption til politiet – politiet vil blot ikke modtage anmeldelserne
Politiet har endnu ikke oplyst, hvorvidt min telefon er aflyttet
Politiet foreslog, at jeg talte med en læge, fordi jeg ikke kunne få lov til at politianmelde kriminelle forhold
Jeg har fanget flere politifolk i at lyve
To af politiets anklagere blev fanget i løgn om aktindsigt, som man pludselige ikke kunne finde
Jeg har fanget politiets anklager i pligtforsømmelse
DUP blåstemplede politiets forsømmelser i den omfattende anmeldelse for korruption og offentlig forfølgelse
Politiet har nægtet aktindsigt grundet "fare for statens sikkerhed"
Politiet begik løj og lovbrud for at fratage mig hestene
Politiet gav et ulovligt påbud og påbød mig yderligere at overtræde hesteloven
Politiet overholdt ikke officialprincippet før påbud
Politiet stjal 8 heste op til jul
Politiet gav 14 dage imod 2 måneder til at indløse hestene
Politiet nægtede at udlevere hestene, da jeg havde fundet et sted til dem (dommeren spændte ben via sagen/advokatpålæg)
Politiet solgte 8 heste for i alt kr. 8.000 + moms
Politiet udleverede personligt en kodet aktindsigt med forkert kode
Politiet løj yderligere i hestesagen og aktindsigten - anmelderne og min staldejer ligeså
DUP afviste anmeldelsen af specialanklageren i hestesagen
DUP gik ikke ind i sagen om politiets lovbrud og tilsidesættelser af ejendomsretten
Rigspolitiet reagerede først fire måneder efter på min klage over politiets påbud
Rigspolitiet reagerede ikke på min klage over politiets frakendelse af hestene
Rigspolitichefens forkontor så igennem fingre med en henvendelse omkring offentlig forfølgelse kort før, politiet uretmæssigt stjal hestene
Efter den groteske straffesag i hestesagen hvor politiet løj under ed og jeg ingen dokumentation eller vidner fik lov til at føre, sigtede politiet mig seks gange for at fortælle sandheden på min blog om politiets løgne under ed
Politiet gav mig også et tilhold, da jeg fortsatte med at fortælle sandheden og gentog den for hver sigtelse, politiet foretog
Politiet nægtede at fremlægge båndoptagelsen fra strafferetsmødet som bevis for, at jeg havde talt usandt
Politiet tabte hestesagen i både by- og landsret og trak retssagen om den uretmæssige frakendelse af hestene tilbage
Politiet modsatte sig at inddrage båndoptagelser, aktindsigter m.m. i den nye straffesag imod mig
Politiet tiltvang sig adgang til en journalists bolig, da denne søgte aktindsigt i de akter, som politiet i årevis har nægtet mig aktindsigt i
Politiadvokaten fra 2010 er i dag advokaturchef i anklagemyndigheden i Næstved politi
Advokaturchefen var involveret i den bremsede hesteerstatningssag
Advokaturchefen er præsident for det internationale politi, hvor det amerikanske IRS i dag bremser for mit amerikanske arbejdsgivernummer, så jeg kan sælge bøger, musik og film i udlandet
Politiet undlod at efterkomme min advokats anmodninger om aktindsigt
Politiet har ikke fremlagt bevis for, at jeg taler usandt på min blog
Politiet/anklagemyndigheden afholdt aldrig den lovede afhøring med min forsvarsadvokat
Politiet sendte sagen direkte i retten
Anklagemyndigheden krævede fængsel uden at fremføre dokumentation, selvom der også var mulighed for bødestraf
Politiet baserer deres sigtelser og tilhold på skriftlige forklaringer fra en betjent som flere gange har løjet
Retten har tilsidesat gældende retspraksis og fejlbehandlet sagen imod udlejer og stævningsmand til dennes fordel
Retten har ikke accepteret advokatetiske regler som dokumentation
Retten har tilsidesat købeloven og produktansvarsloven
Retten har givet tilsagn til et retsstridigt udlæg
Retten har i strid med menneskeretskonventionen tilsidesat artikel 6 flere gange
Retten har op til en hovedforhandling givet advokatpåbud, udhulet retshjælpsdækningen og nægtet fri proces
Retten har i forbindelse med den nægtede hovedforhandling idømt mig at betale 15.000 kr. til skadevolder/stævningsmand
Rettens idømte sagsomkostninger på 15.000 kr. skete uden en hovedforhandling
Retten accepterede i strid med afgivet dokumentation, at en advokat løj
En dommer løj i retten i samme sag
Retten har givet en uretmæssig udsmidning, som dog blev underkendt i Landsretten
Retten har fastholdt udlejer som stævningsmand, selvom han er inhabil til at forkynde for mig
Retten har forhalet sagen ved at udsætte den henholdsvis 1 år og efterfølgende et ½ år i strid med menneskeretskonventionen
Retten har tillige sørget for, at sagen blev yderligere forsinket ved at fejlbehandle den og sende den rundt i retssystemet
Retten mener ikke, den er inhabil trods flere fejlbehandlinger
Retten modsætter sig overflyttelse til anden retskreds
En dommer afgav to straksdomme i forbindelse med et velbegrundet mistillidsvotum
Min udlejer vendte fuldstændig rundt efter et telefonisk retsmøde med min forrige advokat
Retten undlod at tage stilling til udlejers forsømmelser samt de afgivne politianmeldelser
Retten har givet besked til Sorø kommune om fogedudsættelse fra et erhvervslejemål, hvilket er imod praksis
Retten kørte oveni den uretmæssige fogedudsættelse en anden fogedforretning på stedet
Fogeden forlangte, at vores resterende ting skulle bæres op til hovedvejen, selvom de stod på en anden mands private vej
Fogeden nægtede mig at være til stede, da hestene skulle læsses
Retten har et flerdelt horn i siden på mig – klage over en dommer, samarbejde med Sorø kommune, fangede funktionschefen i urent trav samt mit forfatterskab
Retspræsidenten i retten i Næstved er ven med Dronningen
Funktionschefen som fejlbehandlede, lavede urent trav, var personligt nærtagende og afsagde straksdomme, er veninde med Dronningen
Retten respekterede heller ikke demonstrationsretten
Retten var næsten to måneder om at fremsende retsbogsudskrift af den uretmæssige fogedudsættelse
Retten har ikke efterkommet min anmodning om aktindsigt trods flere rykkere herfor
Retten havde kodet akter, så den ikke kunne kopieres og bruges i bøger
Retten har igen afgivet et uretmæssigt advokatpålæg i forbindelse med sagen i Sorø boligselskab
Retten afslog at afvente min ansøgning om fri proces, som Civilstyrelsen pludselig ville være flere måneder om at behandle
Retten idømte mig – uden en retssag – at betale boligselskabets krav på ca. 32.000 kr.
Retten pålagde samtidig retsafgifter trods kendskab til, at jeg er omfattet af retsafgiftsloven
I flere sager har har retten opkrævet og pålagt retsafgifter og gebyrer, selvom jeg er fritaget jf. retsafgiftsloven
Jeg anmodede retten om at rykke et retsmøde, fordi min tidligere advokat ikke havde fremsendt akter – retten rykkede sagen én enkelt dag
Retten idømte mig at betale modpartens krav, selvom modparten ikke havde fremsendt nødvendigt materiale indenfor tidsfristen
Retten har undladt at besvare en række henvendelser
Retten har halvandet år efter fortsat ikke udleveret rettelig aktindsigt
Da retten endelig over et år efter svarede, indeholdt svaret stadig ikke de ønskede oplysninger
Min tidligere advokat fremsendte kun 24 ud af ialt 31 mail til brug i sagen imod ham
Advokaten fremsendte ikke de sidste mails før rettens svarfrist, hvorfor jeg blev dømt som udebleven og pålagt uretmæssige gebyrer m.m.
Retten i Næstved ville kun genoptage sagen, hvis jeg betalte sagsomkostningerne eller stillede en garanti på over 70.000 kr.
Advokaten var under et telefonisk retsmøde i tidligere bolig sammen med retten meget interesseret i, hvor min søn og jeg var flyttet hen, hvorefter min udlejer vendte fuldstændig rundt
Retten berigtigede dommen – igen med forkerte oplysninger og på et forkert grundlag
Retten afviste sagen grundet manglende sikkerhedsstillelse
Retten idømte mig en udeblivelsesdom, selvom det var modpartens materiale, som udeblev
Retspræsidenten ville politianmelde mig, da jeg søgte om tilladelse til at bruge en optagelse fra et retsmøde
Retten tillod, at den ene part deltog telefonisk og den anden skulle give fysisk fremmøde
Der blev foretaget udlæg i en fejlbehandlet sag
En dommer lod modparten slippe for at redegøre for en regning på ca. 100.000 kr.
Retten medvirker dokumenteret i at forfølge andre personer end blot undertegnede
Retten har slettet en retsbog fra den uretmæssige fogedudsættelse
Dommeren i hestesagen gav et uretmæssigt advokatpålæg
Dommeren i hestesagen nægtede at tilbagebetale retsafgift
Dommeren i hestesagen pålagde mig en retsafgift for et krav, jeg ikke havde rejst
Retten foretog udlæg i en anden mands bil
Retten var otte måneder om at beramme et retsmøde i straffesagen med statens hestetyveri
Retten nægtede ombeskikkelse af den påduttede forsvarsadvokat
Retten nægtede mig at fremlægge hverken båndoptagelser, to kritisable aktindsiger fra politiet, fotos og diverse anden dokumentation
Retten nægtede mig vidneindkaldelser i straffesagen imod mig
Politiet solgte hestene langt under værdi i tilfælde af rettens underkendelse af deres dispositioner
Retten frikendte mig dog for det ene af de to forhold (som betød, at politiet uretmæssigt havde taget hestene i strid med ejendomsretten)
Østre Landsret fejlbehandlede sagen imod huslejenævnet og udlejere/stævningsmand af den skimmelramte gård
Østre Landsret afviste en anden sag grundet “manglende” kæreskrift
Østre Landsret har underkendt retten i Næstved i sagen omkring nuværende udlejer, hvor der var sket en uretmæssig fogedudsættelse
Østre Landsret afviste et kæreskrift som pdf, selvom retten tidligere havde accepteret fremgangsmåden med fremsendelse pr. mail
Afvisningen af kæreskriftet indebar, at byrettens fejldom mundede ud i en uretmæssig fogedudsættelse
Østre Landsret forholdt sig hverken til den manglende retssikkerhed i retten i Næstved, inhabil dommerstand, grov hærværk, manglende politimæssig efterforskning af strafbare forhold m.m.
Den uretmæssige fogedudsættelse indebar, at der slet ikke har fundet en retfærdig retssag sted og jeg fik ikke lejlighed til at fremlægge dokumentationen
Østre Landsret har ikke ønsket at gå ind i sagen om den offentlige forfølgelse
Østre Landsret har i to sager ikke tilbagebetalt kæreafgift, selvom jeg opfylder betingelserne for fritagelse jf. retsafgiftsloven
Østre Landsret har undladt at besvare en række henvendelser
Jeg har ikke modtaget aktindsigt fra Østre Landsret
Østre Landsret kræver i strid med bl.a. forvaltningsloven betaling for aktindsigt
Dommeren som afviste sagen med udsmidning til følge, er klækkeligt honoreret af staten i Farum-rapporten
Retten opkrævede uretmæssig retsafgift og Østre Landsret har fortsat ikke tilbagebetalt kæreafgift
Østre Landsret har ikke reageret på en kæresag i over 1½ år
Østre Landsret ignorerede rykkere i kæresagen
End ikke retspræsidenten reagerede på henvendelser
Landsretten var bekendt med, at jeg intet fik lov til at fremlægge i byretten i straffesagen imod mig
Landsretten stadfæstede byrettens dom om politiets frakendelse af hestene var ulovlig, nedsatte byrettens bøde med kr. 6.000 og underkendte byretten med sagens omkostninger, som jeg blev fritaget for
Min første skimmelsag blev bremset ved Højesteret
Procesbevillingsnævnet gav afslag på, at sagen kunne indbringes for Højesteret
Da jeg senere anskueliggjorde, at sagen var fejlbehandlet, gav Højesteret adgang til at indbringe sagen, som dog blev bremset af økonomiske årsager og krav om betaling af retsafgift, som jeg har fritagelse fra
Da jeg ville kære Landsrettens afvisning omkring udsmidning, fik jeg afslag af Højesteret, da Østre Landsret ikke havde afsagt en dom
Højesteret oplyste, at jeg ikke kunne kære – Østre Landsret oplyste noget andet
Jeg skrev en mail til Højesteret 7 dage før en uretmæssig fogedudsættelse – Højesteret svarede først 6 dage efter fogedudsættelsen
Højesteret begrundede afslaget med, at “Landsretten ikke havde truffet en afgørelse” og procesbevillingsnævnet ikke havde givet tilladelse
Højesteret har ikke ønsket at gå ind i sagen om den offentlige forfølgelse
Højesteret har brugt samme sagsnummer i to vidt forskellige sager
Højesteret opkrævede kr. 11.200 i gebyr for aktindsigt, som normalt er gratis
Trods flere henvendelse har Den særlige klageret ikke foretaget sagsbehandling trods åbenlyse lovbrud og fejlbehandlinger
Den særlige klageret har ikke ønsket at gå ind i sagen om den offentlige forfølgelse
Den særlige klageret har ikke ønsket at gå ind i byrettens embeds- og magtmisbrug
Den særlige klageret har opkrævet gebyr for aktindsigt, selvom den ifølge loven er gratis
Den særlige klageret fastholder gebyr for aktindsigt
Den særlige klageret har fortsat ikke udleveret aktindsigt – heller ikke trods anmodning efter persondataloven
Den særlige klageret har brugt samme sagsnummer til flere forskellige sager
Den særlige klageret afviste klager over funktionschefen og dommeren i hestesagen - uden at indhente udtalelser fra dem
Generelt for retsinstanser
Selvom jeg i henhold til mine økonomiske omstændigheder ifølge retsafgiftsloven opfylder betingelserne for fritagelse, fastholder retterne indbetaling af gebyrer før sagsbehandling
Retsinstanser forsinker, forhaler og afviser at behandle indgivne sager og kæremål
Retten har nægtet flere gange nægtet fri proces, selvom jeg opfylder betingelserne for fri proces
En dommer bestemmer suverænt, hvad der udgør dokumentation og beviser - også i strid hermed
Retsinstanser bremser sager med advokatpålæg
Retssystemet er opbygget til ugunst for borgere og deres retssikkerhed
Procesbevillingsnævnet gav afslag på 3. instansbehandling, hvorved Sorø huslejenævn uretmæssigt blev frikendt
Procesbevillingsnævnet spærrede for adgang til Højesteret, selvom Højesteret havde givet grønt lys
Procesbevillingsnævnet afslog at indbringe den uretmæssige fogedudsættelse for Højesteret, da Østre Landsret ikke havde truffet afgørelse = uretmæssig dom til udførelse
Procesbevillingsnævnet skulle bruge lige netop dét regnskab, som var ufærdigt grundet chikane fra Skat
Procesbevillingsnævnet gav mig to dage til at fremlægge materiale til vurdering af min dokumentation
Procesbevillingsnævnet ville ikke udsætte sagen, da jeg anmodede om det grundet omfangsrig dokumentation og indhentelse af supplerende materiale
Procesbevillingsnævnet gav afslag på fri proces, da de ikke mente, at jeg havde grund til at føre proces
Trods besked om sagen kunne genoptages, afslog Procesbevillingsnævnet dette, da mit materiale var fremsendt og som dokumenterede, jeg havde godgrund at til føre proces OG ville vinde
Advokatsamfundet/Advokatnævnet
Advokatsamfundet så igennem fingre med, at en advokat ikke overholdt de advokatetiske regler
Advokatnævnet hastebehandlede en sag uden hensynstagen til nye oplysninger og dokumentation for bl.a. bedrageri
Advokatnævnet mente ikke, at der var grund til at genoptage en sag trods åbenlys dokumentation på bedrageri og mened
Advokatnævnet gav kun den ene part besked om deres afgørelse
Advokatnævnet afviste en adfærdsklage, som retten havde bedt mig om at lave
Advokatnævnet lavede en ensidig og fejlagtig sagsfremstilling
Dokumentationen omkring den afviste adfærdsklage blev således ikke inddraget - kun advokatens svar i samme adfærdsklage
Domstolsstyrelsen har ikke ønsket at gå ind i sagen om den offentlige forfølgelse
Domstolsstyrelsen ser igennem fingre med kendskab til flere slags lovbrud, magtmisbrug, embedsmisbrug og fejlbehandlinger
Domstolsstyrelsen henholder sig til, at de kun er en administrativ afdeling
På trods af at Civilstyrelsen havde kendskab til en frist for et advokatpålæg, kunne en ansøgning om fri proces først behandles flere måneder efter
Civilstyrelsen mente ikke, jeg havde grund til at føre proces, selvom jeg kunne dokumentere et uretmæssigt krav på over 30.000 kr.
Jeg søgte Civilstyrelsen om udsættelse, da jeg skulle samle en "hel retssag" - Civilstyrelsen udsatte fristen en enkelt dag
Civilstyrelsen afviste fri proces, da man ikke mente, jeg ville kunne få medhold. Vurderingen blev foretaget uden kendskab til dokumentationen og sagens stilling
Udbetaling Danmark nægtede at udbetale boligydelse trods kopier af flere politianmeldelser
Udbetaling Danmark har sendt en uretmæssig opkrævning på lidt over 12.000 kr.
Udbetaling Danmark lavede flere fejl i deres beregning
Udbetaling Danmark fastholdt imod bedre vidende, at de 12.000 kr. skulle tilbagebetales
Trods normal hurtig respons er Udbetaling Danmark blevet træge og langsommelige i deres sagsbehandling
Udbetaling Danmark havde udeladt en vigtig oplysning i aktindsigten fra d. 13-12-2013
Jeg har anmodet om et personligt gennemsyn af min journal, som er blevet nægtet med begrundelsen ”personfølsomme oplysninger”
Imod sædvane og på trods af to længerevarende telefonsamtaler samme dag var der ikke lavet notater
Det var samme dag, som retten i Næstved og min tidligere advokat var meget interesseret i at kende min nye adresse
Trods lejekontrakt havde Udbetaling Danmark ikke behandlet ansøgningen til første huslejeindbetaling
Halvvejs inde i måneden udbad Udbetaling Danmark sig en underskrevet lejekontrakt, selvom lejekontrakt var i den nylige aktindsigt
Udbetaling Danmark var fem måneder om at udbetale boligydelse, hvor loven siger max. to måneder - Udbetaling Danmark vidste, at jeg forsørgede mange heste
Udbetaling Danmark har undladt at oplyse mig om en anonym anmeldelse
En båndoptagelse afslørede, at der var modtaget en indberetning, som Udbetaling Danmark havde taget ud af aktindsigten
Ved en fejl kom en sagsbehandler til at afsløre, at der var et notat, selvom Udbetaling Danmark nægter
Udbetaling Danmark har bevidst udregnet for lav boligydelse og forhaler sagen ved at sende den i Ankestyrelsen
Udbetaling Danmark udbad sig dokumentation for varmeregnskab, reagerede ikke på dokumentationen og sendte regnskabet i Ankestyrelsen
Udbetaling Danmark har aldrig udbetalt varmetillægget
Udbetaling Danmark tilbageholdt boligydelse og udbetalte den ikke, selvom der var lavet fejl
Embedslægen undlod at træde ind i sagen med skimmelsvamp i 2008
Embedslægen undlod at reagere i 2012 trods direkte henvendelse fra en overlæge omkring skimmelsvamp
Lægen ringede personligt omkring en undersøgelse med narkose, da demonstrationen imod Sorø kommune var gået i gang og uretmæssigt afbrudt
Læger har ikke villet anerkende indeklimasyndrom trods udtalelser fra en professor og fra en lungemediciner
Et prøveresultat fra 2006 er bortkommet på trods af notoriske kopier af samtlige prøveresultater (resultatet bortkom også i udlejers varetægt)
Et syn og skøn op til hovedforhandlingen havde pludselig brug for et ekstra besøg, så Teknologisk Institut brugte tre besøg imod normalt et enkelt
Clairvoyante oplyser, at de udtagne prøver fra Teknologisk Institut ikke er retvisende og er manipulerede
Teknologisk Institut var årsag til, at en hovedforhandling blev rykket i et halvt år ved pludselig afholdelse af et (to) overflødigt ekstra møde
Teknologisk Institut sendte en skyhøj regning for et syn og skøn, som lå langt over normalprisen
Teknologisk Institut er udpeget af retten i Næstved, som er en del af den offentlige forfølgelse
8 måneder inde i sagsbehandlingen fandt man ud af, at lungemediciner og ekspert John Arnveds diagnose på indeklimasyndrom ikke kunne bruges
Arbejdsskadestyrelsen underkendte et advokatmæssigt opgjort beløb på kr. 281.000 kr.
Arbejdsskadestyrelsen medtog ikke udtalelse fra en professor i interstitielle lungesygdomme
Arbejdsskadestyrelsen medtog ikke min stressudløste blodprop i hjertet
På trods af oplysninger om fejlbehandling påberåber Arbejdsskadestyrelsen sig et nyt honorar på kr. 8.500 for at genbehandle en fejlbehandlet sag
Min tidligere advokat overholdt ikke de advokatetiske regler jf. udtalelser fra mit rethjælpsforsikringsselskab
Min tidligere advokat udtog ikke stævning trods retshjælpstilsagn, hvorfor sagen umiddelbart faldt for forældelsesfristen
Min tidligere advokat har generelt forhalet sagerne og forsøgt at stresse mig med at sende konstante rykkere trods retshjælpstilsagn
Min tidligere advokat skrev min søn ud af sagen trods klare oplysninger fra start af
Min tidligere advokat gjorde ikke brug af retsafgiftsloven, hvor jeg opfylder betingelserne
Min tidligere advokat har heller ikke gjort brug af retsplejelovens § 152 a, da retten udsatte retsmødet et helt år
Min tidligere advokat gav køb på flere erstatningsposter, “da dommeren ellers mente, det ville blive for dyrt”
Min tidligere advokat er en del af den offentlige forfølgelse
Retten i Næstved ville kun genoptage sagen, hvis jeg betalte sagsomkostningerne eller stillede garanti
Advokaten var under et telefonisk retsmøde i tidligere bolig sammen med retten meget interesseret i, hvor min søn og jeg var flyttet hen
Under en måned efter telefonsamtalen begyndte omfattende hærværk, chikane, knivskade af en højdrægtig hoppe og en uretmæssig fogedudsættelse
TV2 og pressenævnet (i forbindelse med demonstrationen) og medier generelt
TV2 nægtede et genmæle i forbindelse med demonstrationen og deres afgivelse af urigtige og vildledende oplysninger
Pressenævnet tilsluttede sig trods faktuel dokumentation som talte for et genmæle
En journalist fra en stor avis ville gerne researche i hendes fritid, men hendes chef ville ikke bringe historien
En journalist fra en anden stor avis ville ligeledes gerne skrive om historien, men chefen ville intet trykke
En journalist ville også gerne skrive vores historie – indtil hun så, hvor højt op sagen gik
Trods aktuelle sager ønsker medier ikke at bringe noget som helst
Generelt virker det som om, at medier har fået mundkurv på
Ingen medier har ønsket at gå ind i sagen om hverken skimmelsvamp, offentlig forfølgelse eller andre sager
Ekstra Bladet har flere gange slettet mine opslag i “Folkets Røst”
Folkets røst blev lukket, da jeg postede flere opslag der
Ingen af de to kontaktede whistleblower-ordninger har ønsket at gå ind i sagen
Den forrige ombudsmand forsøgte at undslå sig at kigge på sagen
Den forrige ombudsmand så igennem fingre med flere lovbrud og tilsynssvigt
Den forrige ombudsmand stavnsbandt min søn og jeg i en helbredsskadelig bolig
Den nye ombudsmand har flere gange afslået at tage henvendelser alvorligt
Jeg ved fra andre skimmelramte, at ombudsmanden helst ikke går ind i disse sager
Ombudsmanden har ikke ønsket at gå ind i sagen om den offentlige forfølgelse
Ombudsmanden har ikke kommenteret, at politiet i to ombæringer har nægtet aktindsigt
Ombudsmanden mener, at mine henvendelser er tidsspilde
Ombudsmanden har flere gange frabedt sig henvendelser fra mig
Ankestyrelsen har ved et uheld fået underkendt ombudsmanden samt flere andre myndigheder
Først efter henvendelse til kommissionen for Tortur og en henvendelse til Folketingets formand hørte jeg fra Ombudsmanden
Ombudsmanden brugte fire forskellige sagsnumre til en sag om manglende aktindsigt fra Udbetaling Danmark
Ombudsmanden ændrede sagsnummer midt under en sag
Ombudsmanden gik ikke ind i sagen trods politiets åbenlyse lovbrud og tilsidesættelse af ejendomsretten
Trods kendskab til lovbrud, krænkelser af demonstrationsretten, uretmæssig fogedudsættelse, offentlig forfølgelse og statens hestetyveri har ombudsmanden været passiv
Jeg har - forgæves - anmodet rigsadvokaten om at skifte politikreds af inhabilitetsårsager
Rigsadvokaten afviste anmodningen med begrundelsen “interessekollissioner”
Rigsadvokaten satte “interessekollisioner” over håndhævelse af loven og retssikkerhed
Trods dokumentation for det modsatte mener rigsadvokaten ikke, at Slagelse politi er inhabile
Rigsadvokaten har fastholdt en inhabil politikreds
En ny anmodning om skift af politikreds i 2018 blev henlagt til, at politiet selv skulle tage stilling til spørgsmålet
Rigsadvokaten gik ikke ind i sagen om politiets lovbrud og tilsidesættelser af ejendomsretten
Statsadvokater har tilsluttet sig en politiadvokats afvisning af en politianmeldelse af Sorø kommune
Hverken politiadvokaten eller statsadvokaterne hørte historien eller så et eneste dokument før afvisningen
Ombudsmanden henviste til genbehandling hos statsadvokaterne, som ikke mente, de havde fejlet
Statsadvokaten gik ikke ind i sagen om politiets lovbrud og tilsidesættelser af ejendomsretten
Statsadvokaten udsatte en nægtet aktindsigt fra politiet i yderligere to måneder
Statsadvokaten vendte ikke tilbage med en begrundelse, da de to måneder var gået
Statsadvokaten så stort på omfattende dokumentation i bogen med kommentarer til den redigerede aktindsigt fra politiet
En senioranklager kom ind over sagen og ville uretmæssigt blåstemple politiets sylten af aktindsigt
Det har vist sig, at politiadvokaten fra 2010 nu er statsadvokat i København, hvorfor det ikke overrasker, at man vil bremse sagen
Statsadvokaten tilbageholder stadig aktindsigten
Statsadvokaten afslog refundering af udgifter som følge af falsk anmeldelse fra Dyrenes Beskyttelse
Statsadvokaten blåstemplede DUPs forsømmelser i forbindelse med den omfattende politianmeldelse d. 6-3-17 af en række dommere, politifolk m.fl., som deltog i korruption og offentlig forfølgelse
Statsadvokaten i København gik ikke ind i sagen om politiets lovbrud og tilsidesættelser af ejendomsretten
Statsadvokaten for særlig og international kriminalitet
Statsadvokaten mente ikke, der var grund til en efterforskning – vel at mærke uden at have hørt eller set sagen
Statsadvokaten ville ikke ofre ressourcer på sagen
Justitsministre har “ikke tid” til at besvare mine nærgående spørgsmål
Justitsministeriet og justitsministeren er ligeglade med, om loven bliver overholdt af politiet, retsvæsen m.fl.
Trods klare regler i torturkonventionen har justitsministeriet ikke reageret på den offentlige forfølgelse m.m.
På min henvendelse omkring offentlig forfølgelse svarede Mette Frederiksen, at hun havde noteret sig mine synspunkter
Flere forhold peger på korruption i justitsministeriet og flere afdelinger herunder
End ikke hestesagen reagerede justitsministeriet på trods tilsendte båndoptagelser, løgne og lovbrud fra politiet
To justitsministre har blokeret mig på Facebook
Justitsministeriet gik ikke ind i sagen om politiets lovbrud og tilsidesættelser af ejendomsretten
Statsministeriet og statsministre har ligeledes været ligegyldige overfor lovbrud og embedsmisbrug
Statsministeriet sletter henvendelser uden at læse dem
Flere ministerier har kendskab til ulovlighederne og kigger den anden vej
Folketinget - politikere
Trods righoldige henvendelser igennem årene er der ingen politikere har reageret på kendskab til og dokumentation for lovbrud, offentlig forfølgelse, statens hestetyveri m.m.
Selvom flere af dronningens venner og veninder står bag forskellige former for chikane, magtmisbrug og fejlbehandling, kigger også kongehuset den anden vej
Kongehuset har ikke ønsket at gå ind i sagen om den offentlige forfølgelse
Kongehuset ser igennem fingre med, at gældende love m.m. ikke bliver overholdt fra ministre, ministerier m.fl.
Kongehuset henviser til retslig såvel som politimæssig behandling, som ikke er mulig, da hverken politi eller retten ønsker at forholde sig til sagerne
Trods flere henvendelser er der ikke sket noget, selvom jeg har gjort opmærksom på den offentlige forfølgelse
FNs torturkommite
FNs torturkommite tilsidesatte deres egne undvigeparagraffer, da jeg forsøgte at indbringe sagen, som ellers opfylder deres betingelser
Slagelse kommune gav afslag på indskudslån med personlige, økonomiske og jobmæssige konsekvenser og fortsat hjemløshed til følge
Slagelse kommune mente, at en bolig var for dyr på trods af et rigeligt stort rådighedsbeløb
Slagelse borgmester forholdt sig passiv omkring oplysningerne om den offentlige forfølgelse, som havde bredt sig til Slagelse kommune
Slagelse kommune havde efter mere end et år fortsat ikke betalt deres del af min tandlægeregning
Slagelse kommune fremsendte ikke valgkort, selvom jeg havde sikret mig, at de vidste, hvortil valgkortet skulle sendes
Slagelse kommune gjorde en kvinde hjemløs, da hun reklamerede for min bog på Facebook
Slagelses borgmester i 2013 er i familie med chefen, som holdt mig i hjemløshed med afslag på indskudslån
Slagelse kommune nægtede indskudslån for at holde mig i hjemløshed og Ankestyrelsen har tilsluttet sig
Jeg er blevet blacklistet hos boligselskaber, hvilket yderligere er et tiltag til at holde mig i hjemløshed, da der kun ydes indskudslån til boligselskaber
Landbohøjskolen sagde ja til at indlede et behandlingsforløb på trods af kendskab til min økonomiske situation samt muligheden for komplikationer i forbindelse med behandlingen
Da komplikationerne opstod, ville Landbohøjskolen pludselig ikke være med mere, selvom regningen efter aftale var sat i bero
Landbohøjskolens vagthavende dyrlæge foretog en kovending i en akut opstået komplikation og truede med politianmeldelse og Dyrenes Beskyttelse
Landbohøjskolen afviste behandling af hesten med politianmeldelse til følge
Landbohøjskolen fik dårlig samvittighed og hesten blev tilset af en velfærdsofficer fra Dyrenes Beskyttelse.
Velfærdsofficeren havde en aflivningsagenda for hesten i stedet for at hjælpe den og hun hverken undersøgte hesten eller satte sig ordentligt ind i sagen, før hun skred til en politianmeldelse efter lovens strengeste paragraf
Slagelse Politi og en dyrlæge fra Fødevarestyrelsen kom derfor på visit på baggrund af anmeldelsen
Gik ind uden hjemmel og undersøgte nyfødt føl i hestesagen
Økonomisk forsøger myndigheder at afskære mig fra midler af flere årsager:
1) afskære mig fra advokatbistand,
2) udsulte mit hestehold på enhver tænkelig måde,
3) holde mig i hjemløshed,
4) hindre bogudgivelser og reklame,
5) holde mig i et gældsfængsel,
6) køre mig ned på samtlige livsområder - fysisk, psykisk, åndeligt, sjæleligt, økonomisk og firmamæssigt
En ven og hjælper fik problemer med sin pensionsudbetaling
En ven og hjælper fik parkeringsbøder trods handicapskilt (bøderne blev senere annulleret)
En ven og hjælper fik ikke efterforsket en påkørsel af ham
En ven og hjælper fik fejlagtigt nedsat sit medicintilskud i Sorø kommune, da jeg kortvarigt havde ophold der
En anden ven fik et tilbagebetalingskrav på over 500.000 kr. fra Skat (var efter sigende en “fejl”)
Mine e-bøger bliver ikke registreret relevante steder
Newpub havde travlt med at udelukke mig fra deres grupper på Facebook
Bilens førerside kunne pludselig ikke åbnes og lukkes med nøgle
Bilen fik ridset Maria bag på bilen
Den ene forsikring på bilen blev afvist i banken trods dækning
Min mor fik ikke sin ryg røntgenfotograferet, da hun faldt og brækkede den
Herlev hospital sendte hende ligeledes hjem to gange med en brækket fod
Da min mor brækkede hånden, satte Herlev hospital hånden skævt sammen
Der har været postproblemer på flere adresser med rykkere og andre gener til følge
DK-Hostmaster afmeldte domæner trods dokumenterede postproblemer
DK-Hostmaster krævede åbningsgebyrer trods dokumentation for postproblemer
Min læser- og anmelderroste bog Dansk Feng Shui i praksis blev fjernet fra bogbestillingssystemet Bibi efter Skats besøg
Bogen blev også fjernet fra saxo.com
Jeg afskæres fra at få reklame for mine musiknumre
Min søn er gentagne gange blevet trukket uforståeligt i SU
To smede reagerede pludselig ikke på henvendelser
Post Danmark har åbnet et brev, der var korrekt adresseret
Højesteret fik et brev retur om, at jeg var ubekendt på en poste restante, hvilket ikke kan lade sig gøre
Et vennepars datter fik afvist en voldtægtssag grundet procedurefejl hos politiet
Parret har selv været i clinch med Sorø kommune og retten i Næstved – foruden de kender to, som giver myndighederne igen
En anden mand er frataget hans heste og gjort hjemløs i den samme rets- og politikreds med fælles dommere
Min navneansøgning gik ikke igennem på borger.dk
En "veninde" faldt mig grimt i ryggen på Facebook. Tilfældigvis fik hun på samme tidspunkt reddet sit hus, der var på tvangsauktion i retten i Næstved og blev også gældsfri i RKI
Min kat døde 6-8 timer efter, jeg efterlyste den på Facebook
Min fyldte hestetrailer blev stjålet 6 timer efter kæresagen i landsretten, som helt usædvanligt udsatte at tage stilling i sagen
Hvad er målet med chikanen og forfølgelsen?
Et af målene er at forsøge at lukke mig økonomisk – derfor underkendte Skat mig og derfor nægter myndigheder rettelige midler
Det andet mål er ikke at få medhold så mange steder, for så kan man stemple mig som en grundløs klager
Et tredje mål er at overdænge mig med sager, som forhaler tidsfrister
Et fjerde mål er at forsøge at køre mig træt og derved opgive sagerne
Et femte mål er at gøre forløbet så stort og kompliceret, at de færreste kan gennemskue, hvad det handler om
Et sjette mål er at forsøge at skræmme/true mig til tavshed og opgive mine fordringer og sager
Intet af det kommer imidlertid til at lykkes :o)
Oversigt over retssager

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skat.dk: Fradrag - vedligeholdelse - fredet parkanlæg - fast administrativ praksis
04 Feb 2009 11:10
09 Jan 2009 11:06
2. afdeling, 77/2007
Fradrag, vedligeholdelse, fredet, parkanlæg, bygningsfredningsloven, naturfredningsloven
Skatteyderen ejede en ejendom, hvor bygningerne var fredet efter bygningsfredningsloven. Ejendommens parkanlæg var fredet efter naturfredningsloven. Skatteyderen ønskede, at også hans udgifter til parkanlægget skulle fratrækkes efter ligningslovens § 15 K.
Højesteret fandt, at skatteyderen ikke var berettiget til fradrag. Højesteret henviste til, at det efter ligningslovens § 15 K's ordlyd fremgår, at fradragsretten finder anvendelse på fredede bygninger og således ikke vedrører bygningsomgivelser eller andet, herunder parkanlæg, der måtte være fredet i medfør af bygningsfredningsloven eller anden lovgivning. Højesteret henviste endvidere til det i lovmotiverne angivne formål med bestemmelsen om fradragsret, nemlig at ejere af fredede bygninger måtte afholde ekstraordinært store udgifter til bygningsvedligeholdelse. Højesteret henviste endvidere til, at ligningslovens § 7 E om skattefritagelse for tilskud var uden betydning for bedømmelsen. § 7 E henviser direkte til bygningsfredningslovens § 16, der i modsætning til ligningslovens § 15 K omfatter mere end bygninger, idet bygningsfredningslovens § 2 fastsætter, at hvad der i loven bestemmes af bygninger, også gælder for de i § 3, stk. 2, nævnte bygningsomgivelser, herunder parkanlæg.
Skatteyderen havde også påberåbt sig, at der efter en fast og mangeårig administrativ praksis er fradragsret for udgifter til vedligeholdelse af fredede parkanlæg. Højesteret fandt det ikke godtgjort, at der var en sådan praksis.
Ligningsloven § 15 K
Ligningsvejledningen 2009-1 A.G.4.1
Poul Sørensen, Per Walsøe, Asbjørn Jensen, Poul Søgaard og Henrik Waaben
I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 24. afdeling den 19. december 2006.
A har til støtte for, at der efter ligningslovens § 15 K, stk. 1, er ret til fradrag for udgifterne til vedligeholdelse af det fredede parkanlæg omkring H-gaard, yderligere henvist til, at ifølge ligningslovens § 7 E skal tilskud ydet i henhold til § 16, stk. 1, i lov om bygningsfredning mv. ikke medregnes til modtagerens skattepligtige indkomst. I relation til ligningslovens § 7 E fortolkes "fredede bygninger" ikke snævert, idet tilskud til haveprojekter ikke medregnes til ejerens skattepligtige indkomst, og en tilsvarende fortolkning må anlægges i forhold til ligningslovens § 15 K, stk. 1.
A har yderligere anført, at det historiske udgangspunkt er, at der efter statsskattelovens § 6, litra e, var fradragsret for udgifter til vedligeholdelse af fast ejendom, herunder ejendom der tjener til bolig for ejeren. Den praksis, der tidligere fulgte af statsskattelovens § 6, litra e, blev opretholdt, da reglerne om opgørelse af indtægt ved bolig i eget hus blev ændret ved indsættelsen af § 14 A i ligningsloven ved ændringslov nr. 207 af 31. maj 1963. Det fulgte således af § 14 A, stk. 3, at de ændrede regler for fradrag for driftsudgifter vedrørende ejendomme, der tjener til bolig for ejeren, ikke fandt anvendelse på bygninger, der er undergivet fredning i henhold til lov om bygningsfredning. Denne retsstilling er videreført ved ligningslovens § 15 K og må omfatte udgifter til vedligeholdelse af fredede parkanlæg.
Endelig har A anført, at der efter en fast og mangeårig administrativ praksis er fradragsret for udgifter til vedligeholdelse af fredede parkanlæg.
Skatteministeriet har heroverfor anført, at ligningslovens § 7 E er uden betydning for bedømmelsen af sagen. § 7 E henviser direkte til bygningsfredningslovens § 16, der i modsætning til ligningslovens § 15 K omfatter mere end bygninger, idet bygningsfredningslovens § 2 fastsætter, at hvad der i loven bestemmes om bygninger, også gælder for de i § 3, stk. 2, nævnte bygningsomgivelser, herunder parkanlæg. Hertil kommer, at ligningslovens § 7 E angår skattefrihed for tilskud modtaget fra tredjemand og ikke som nærværende sag fradragsret for egne udgifter.
Skatteministeriet har endvidere bestridt, at statsskattelovens § 6, litra e, kan tillægges betydning for afgørelsen om fradragsret for de omhandlede udgifter.
Endelig har Skatteministeriet bestridt, at der efter fast administrativ praksis er fradragsret for udgifter til vedligeholdelse af fredede parkanlæg.
I Ligningsdirektoratets Meddelelser 1960, s. 94, hedder det bl.a.
"Ved indkomstopgørelsen kan fratrækkes egentlige vedligeholdelsesudgifter på de fredede bygninger samt udgifterne til renholdelse af de nærmeste omgivelser til bygningerne og af parken i det omfang, sådanne udgifter fremkommer som følge af fredningsforpligtelsen."
I betænkning om bevaringen af Den Danske Herregård, Miljøministeriet, 1987, s. 138, er anført bl.a.
"Der er for en del herregårde med fredede hovedbygninger blevet fastsat den praksis, at et rimeligt vedligeholdelsesbeløb for haven anerkendes som fradragsberettiget."
I betænkningen er anført (s. 11), at udvalget under arbejdet med betænkningen har rådført sig med repræsentanter for bl.a. Ministeriet for skatter og afgifter og Statsskattedirektoratet.
Kammeradvokaten har i anledning af sagen spurgt Skatteministeriets departement, om det nævnte citat er fremkommet efter rådføring med departementet og/eller Statsskattedirektoratet. I Skatteministeriets svar hedder det:
"Det er desværre ikke lykkes at finde noget herom. Heller ikke selve sagen. Vi har ikke kunnet søge elektronisk og en kursorisk manual søgning har givet intet resultat.
For en god ordens skyld har jeg gransket i gamle ligningsvejledninger - samt ligningslovscirkulæret - uden at finde noget, der nævner noget om den nævnte "praksis"."
Af en udskrift af 7. marts 2006 af Bygnings Frednings Foreningens hjemmeside om ordningen "Fredning og forfald-pr-år" fremgår bl.a.:
"Forfald pr-år attesten
Efter ønske fra ejeren foretager BYFO en såkaldt beregning af forfald-pr-år på de bygninger mv., som er omfattet af fredningsdeklarationen. Inden for dette beløb opererer man med begrebet "istandsættelse", der omfatter både "vedligeholdelse og forbedring". Der sondres derfor ikke længere mellem udgifter til vedligeholdelse hhv. til forbedringer, sålænge der opereres indenfor reglen om forfald-pr-år.
Følgende regler skal overholdes af ejeren, styrelsen og skattevæsenet, når forfald pr-år reglen anvendes:
Bed BYFOs sekretariat om at foretage en forfald-pr-år analyse iht. Fredningsdeklarationen. De får da en samlet attest, som i kroner opgør det samlede forfald-pr-år på hele ejendommen, opdelt efter enkeltstående bygninger med gårdsplads, mure, udhuse, haveanlæg, fontæner, statuer mm."
A har for Højesteret fremlagt et anonymiseret skema (beregning af forfald pr. år) udarbejdet af Bygnings Frednings Foreningen den 1. november 2006 vedrørende en fredet park.
Af de grunde, Skatteministeriet har anført, finder Højesteret, at ligningslovens § 7 E om skattefri tilskud ikke har betydning for afgørelsen af, om der efter ligningslovens § 15 K, stk. 1, er ret til fradrag for driftsudgifter til andet end ejendommens fredede bygninger.
Højesteret finder endvidere, at det ikke er godtgjort, at der efter bindende administrativ praksis er ret til fradrag for udgifter til vedligeholdelse af fredede parkanlæg.
Herefter og af de grunde, landsretten har anført, og da det, som A i øvrigt har anført, ikke kan føre til et andet resultat, tiltræder Højesteret, at der ikke er fradrag for udgifter til vedligeholdelse af parkanlægget i medfør af ligningslovens § 15 K, stk. 1.