text:
Adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet - Ungarn
Den ungarske forfatning 2011 indeholder en række miljømæssigt vigtige referencer. For det første omfatter alles ret til et sundt miljø samt en forpligtelse til at genoprette eller betale for genopretningen af skader på miljøet (artikel XXI). Det omfatter også en forpligtelse for staten og alle andre til at beskytte, bevare og beskyttelse af naturressourcer, især jord, skov, vand, biologisk mangfoldighed og kulturelle værdier, hvilket alt sammen udgør en fælles naturarv for nation (Artikel P). Også bæredygtig udvikling nævnes i forfatningstraktaten som et af formålene med Ungarn (artikel Q). Adgang til domstolene er reguleret på en generel måde, som sikrer retten til at påklage en retslig eller administrativ afgørelse, der påvirker en persons rettigheder eller legitime interesser (artikel XXVIII). Borgerne kan imidlertid ikke direkte påberåbe sig forfatningsmæssige rettigheder i administrative eller retslige procedurer, da det ifølge den fastlagte fortolkning af loven, forfatningsmæssige rettigheder skal specificeres i lavere beslutningsniveauer for at kunne anvendes som retsgrundlag for fordringer. Parter i en administrativ eller retslig procedure, direkte kan påberåbe sig internationale aftaler, i hvilke Ungarn er part, men der er ingen egentlig grund hertil, fordi, når Ungarn bliver bundet af en aftale, og denne er gjort til en del af den interne retsorden ved proklamationen gennem en ungarsk norm. Der er nogle få eksempler, hvor administrative organer og domstole anvender Århuskonventionen som en del af deres argumentation på en afgørelse, men offentlighedens kendskab administrative og retslige organer vedrørende Århuskonventionen er stadig ret lav.
Retssystemet i Ungarn fungerer, baseret på magtens deling og er uafhængig af den lovgivende og den udøvende magt i regeringen. Der er fire niveauer af retsvæsenet; hierarkiet af retterne nedefra og op, er følgende: distriktsdomstolene (járásbíróság) (i Budapest disse Capitol distriktsdomstolene (kerületi bíróság), County Courts (Megyei Törvényszék) (dette er Capitol i Budapest (Fővárosi Törvényszék)), de regionale domstole (táblabíróság) og højesteret (Kúria). Fra den 1. januar 2013 uafhængig administrativ og arbejdsministeriet domstole (Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság) er blevet indført i Ungarn. Der er 111 byretter, 20 regionalretter og 5 regionale domstole og højesteret i Ungarn ud over 20 administrative og arbejdsretlige domstole. Domstole i Ungarn er en forfatningsmæssig pligt til at afgøre retstvister mellem private enheder (civilret, erhvervsret eller arbejdsretten tvister) eller mellem staten og private enheder (forvaltningsretten og strafferetten tvister). Retssystemet er en civilretlig baggrund, og de fleste af dem opererer på en inkvisitorisk fremgangsmåde med en stigende indflydelse fra det contradictorial elementer. Civilretlige tvister i første omgang vedtages som regel af Rodou bænke (egyesbíró) med undtagelse af nogle få tilfælde og arbejdsretten, hvis bænkesædet omfatter to møder (ülnök) ud over dommeren. Strafferetlige sager afgøres ved Rodou eller en dommer + 2 lægmænd bænke på grundlag af, hvor alvorlige overtrædelserne er. Højere domstole i anden instans er grupperet i tre dommere bænke eller i ganske særlige tilfælde, i fem dommere altid bænke. Dokumentation, der er sagsøger i civilretlige og forvaltningsretlige sager, mens der i straffesager er det statens pligt til anklager (ügyész) svarende til afgiften. Der er ingen særlige domstole, som skal træffe afgørelse på miljøområdet i Ungarn. Derfor miljøsager, enten er besluttet af administrative og arbejdsministeriet, domstole eller regelmæssige private domstole, afhængigt af karakteren af den omhandlede tvist. Forumshopping er mulig i det ungarske retssystem med visse begrænsninger. Mens ret at tilgang er fastsat ved lov i visse tilfælde kan sagsøger vælge, på hvilket sted han/hun ønsker at iværksætte proceduren (f.eks. i stedet for at henvende sig til retten på det sted, hvor sagsøgte, henvender han sig til retten på det sted, hvor skaden blev lidt i erstatningssager). I privatretlige forhold i forbindelse med betalinger, en kontrakts parter kan selv fastsætte den ret, hvor deres tvist henhører, igen med visse begrænsninger. Ordinær appel kan indgives i privatretlige tvister mod den dom, for at få prøvet den processuelle og materielle lovlighed af afgørelsen. Proceduremæssige af Domstolens kendelser (végzés), kan kun påklages med begrænsninger. Frist for indgivelse af appel er 15 dage siden afsigelsen af retsafgørelsen. I forvaltningsretlige sager, er der ikke appel til prøvelse af dommen i første instans. proceduremæssige retskendelser dog stadig kan appelleres. Der er mulighed for at indgive en ekstraordinær anmodning om fornyet undersøgelse (felülvizsgálati kérelem) til prøvelse af en endelig dom til Højesteret til prøvelse af den processuelle lovlighed af afgørelsen. Fristen for denne aktion er 60 dage siden afsigelsen af den endelige dom. Domstole i forvaltningsretlige sager er kun kassationsdomstolens rettigheder (hatályon kívül helyezés) med meget få undtagelser af reformatory rettigheder (megváltoztatás). Disse sidstnævnte tilfælde ikke berører miljøspørgsmål, derfor i miljøsager retsinstanser kun kan annullere administrative afgørelser og på samme tid for de administrative organer at gennemgå sagerne.
Miljømæssige retssager er specielle på flere måder:
For det første har de fleste miljøsager er forvaltningsretlige tvister, der involverer et privat foretagende som sagsøger og som sagsøgt Miljøstyrelsen
Disse sager er oftest truffet beslutning om den juridiske vurdering af, om en administrativ afgørelse er i overensstemmelse med den gældende lovgivning
For det andet har nogle privatretlige sager er af miljømæssig karakter, f.eks. sager om skadeserstatning for skader på miljøet
I disse tilfælde skal afgørelsen i sagen er ofte afhængige af ekspertudtalelser
miljø-NGO'er kan starte retssager mod forurenere anmodet Retten om at beordre standsning af forurening og indførelse af forebyggende foranstaltninger
Sådanne tilfælde er imidlertid meget sjældent og er ineffektive, skyldes tung bevisbyrde på ansøgeren ngo'er
Der er kun et meget lille antal miljømæssige straffesager, og at næsten ingen af dem ender med en effektiv fængsel dom
Domstole normalt handler efter anmodning fra parterne i retstvisten. Men i nogle tilfælde retter kan handle ex officio. Det drejer sig om:
træffe afgørelse om, hvem der skal bære omkostningerne af parterne
udsætte behandlingen af en retssag
indlede en præjudiciel sag ved EU-Domstolen
indlede en procedure ved forfatningsdomstolen til prøvelse af forfatningsmæssigheden af en lov
indlede en procedure ved den øverste domstol for undersøgelse af forfatningsmæssigheden af en lokal ret
finde dokumentation og suspendere anvendelsen af en administrativ afgørelse i administrative sager
Adgang til oplysninger er fastsat generelt og specielt vedrørende adgang til miljøoplysninger. Retsmidler imidlertid mod afslag på eller den ulovlige/manglende svar på en anmodning om adgang til miljøoplysninger, ikke er specifikke. De, der anmoder om oplysningerne, kan anlægge sag ved en almindelig privatretlig ret til prøvelse af afvisningen eller den manglende levering af oplysninger inden for en frist på 30 dage, regnet fra leveringen af afslaget eller udløbet af den lovbestemte frist for indsendelse af oplysninger (15 dage). Domstolene kan pålægge indehaveren af oplysninger at meddele de ønskede oplysninger i tilfælde af begrundet anmodning. Der er et selvstændigt administrativt organ kaldet national databeskyttelse og informationsfrihed (Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság) som klager i informationsfriheden spørgsmål kan indgives. Den myndighed, hvis klagen er underbygget, kan indkalde til det berørte organ til at korrigere uregelmæssigheder. Hvis sidstnævnte ikke kan Tilsynsmyndigheden indlede en sag mod det pågældende organ. Afslag på anmodning om oplysninger skal omfatte en advarsel om de retsmidler, der er til rådighed. De, der mener, at deres anmodning om oplysninger afslås eller uretmæssigt/utilstrækkeligt besvaret skal følge nedenstående procedureregler:
Domstolen skal sikre, at deres betalingsanmodning skal indgives (udstationeret) senest 30 dage efter afslaget osv.
eller være nødt til at indgive en klage til Tilsynsmyndigheden imidlertid ingen frist er angivet for sådanne indlæg
Domstolen er i overensstemmelse med de generelle krav i et retskrav, der ikke findes særlige krav
Der er ingen forpligtelse til at lade sig repræsentere af en advokat ved Domstolen
omvendt bevisbyrde, dvs. indehaveren af oplysninger skal bevise, at der forelå registreringshindringer osv.
Den retslige procedure er ex lege fremskyndet
Der er ingen skat, der skal betales af sagsøgeren begæringen om oplysninger
Domstole ikke har adgang til de oplysninger, som parterne er uenige om; Derfor dommeren skal træffe afgørelse om informationsfrihed påstand ikke praktisk kendskab til de pågældende oplysninger. Derfor retter afhænger i sådanne sager om påstande, der er fremført af parterne i sagen. Domstole kan først pålægge fremlæggelse af oplysninger om sagsøgerens påstand er velbegrundet.
Administrative miljøprocedurer ikke har en særlig processuel ordning i Ungarn; De vedtages som regel, at de generelle administrative procedurer alment gældende i næsten alle typer administrative sager. I nogle love har imidlertid tilføjet visse proceduremæssige skridt eller krav til de generelle regler for administrative procedurer. Disse love er enten sektorspecifikke miljølovgivning (f.eks. lovgivningen om affaldshåndtering) eller horisontale miljølovgivning (eksempelvis vedrørende miljøkonsekvensvurderinger). Der er en række træk og detaljerede og specifikke procedureregler, der er karakteristisk for administrative miljøprocedurer. Disse er:
næsten alle sager er besluttet af det regionale miljø, naturbeskyttelse og vandforvaltning (Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi felügyelőség) med kun få undtagelser, der er besluttet af kommune justitssekretærer (jegyző)
Der er kun 10 regionale miljøagenturer i Ungarn, og deres territoriale kompetence er på linje med den regelmæssige County opdeling af landet (Ungarn har 19 fylker og 1 Capitol), men med større vandløbsoplande og afvandingsområder
miljøagenturer har deres egne eksperter er derfor ikke inddrage ekstern ekspertise i beslutningsprocessen
Nogle miljømæssige procedurer får lov til at vare længere end den generelle frist på 30 dage af regelmæssige administrative procedurer, f.eks. proceduren for vurderingen af indvirkningerne på miljøet kan vare op til 3 måneder
I en række tilfælde kan der opkræves gebyrer (díj) skal betales i stedet for den normale told (illeték), og disse gebyrer kan være ret betydelig i de mest højprofilerede sager (VVM og IPPC)
sager, der påvirker miljøet, men som ikke er afgjort i miljøinspektoraterne henhører under kompetencen for en række offentlige institutioner eller bestemte tjenester i det land, de offentlige myndigheder, f.eks. skovbrug, minedrift, færdselsdepartement agentur osv.
miljømæssige administrative sager normalt er garant for mere offentlig deltagelse og åbenhed end regelmæssige administrative sager, der kan tage form af offentlige bekendtgørelser om sagen, offentlige høringer eller endog søgsmålskompetence til ngo'er
Administrative afgørelser, der kan appelleres til landets øverste myndighed med undtagelse af afgørelser truffet af lederen af et centralt administrativt organ eller af en minister for første instans. I sådanne tilfælde er der et direkte søgsmål til prøvelse af disse afgørelser. Ellers har administrative afgørelser ikke kan træffes for Domstolen direkte, dvs. almindelig appel skal udtømmes, før man går rettens vej, undtagen i ovennævnte tilfælde. I miljøsager domstole vurdere både den processuelle og materielle lovlighed af afgørelser, dvs. ikke blot, om indholdet af en afgørelse er i overensstemmelse med forordningen, men bør også kontrollere, om afgørelsen er truffet på den rigtige måde, der er foreskrevet ved lov. Retter også se "ud over" de administrative afgørelser og kontrollere, om de materialer, der skal tjene som dokumentation for en beslutning foregik på en ordentlig måde. Det mest fremtrædende eksempel herpå er VVM-sager, hvor domstolene. Det bør undersøges, om de miljømæssige konsekvenser blev foretaget på en videnskabeligt kontrollerbart og inddrage eksterne eksperter i sin dom. Arealanvendelsesplaner vedtages i form af kommune love (rendelet) og resolutioner (határozat), som der er begrænset mulighed for at gå til domstolene. Lokale love op til fornyet overvejelse af forfatningsdomstolen er i overensstemmelse med forfatningen, ved højesteret om deres overensstemmelse med andre højere normer og lokale rådsresolutioner gennemgås af almindelige domstole, men disse procedurer kan kun iværksættes af statsamtet kontorer (Megyei Kormányhivatal). Procedurer for regelmæssig ret i sådanne sager er de samme som i almindelige forvaltningssager.
VVM-screening afgørelser kan prøves ved Domstolen på samme måde som almindelige administrative afgørelser. I sådanne tilfælde er fastsat til projektudvikleren, den virksomhed, som udarbejder VVM, enhver person, hvis rettigheder og berettigede interesser berøres (med en fast ejendom eller en registreret rettighed vedrørende en fast ejendom i virkningerne af den planlagte udvikling), og enhver registreret miljø-NGO'er er aktive i anslagsområdet. I sådanne tilfælde er de almindelige domstole, der træffer afgørelse i administrative sager træffe afgørelse uden specifikke procedureregler, og kun kan ophæve beslutningen.
"VVM beslutninger ikke træffes i form af en særskilt væsentlig administrativ afgørelse; Derfor er der ikke mulighed for en domstolsprøvelse heraf. Eventuelle bekymringer med hensyn til korrektheden af spørgsmål vurderes i et VVM-forløb eller manglende undersøgte emner under VVM-proceduren skulle rejses i en appelsag til prøvelse af den materielle VVM-afgørelse at udstede eller nægte en miljøgodkendelse, før byggetilladelsen er spørgsmål.
Materielle VVM-afgørelser tage form af en tilladelse benævnt miljøtilladelse (Környezetvédelmi engedély). Disse kan appelleres i første instans og anden instans afgørelse kan prøves ved Domstolen (fra den 1. januar 2013 af den administrative og arbejdsministeriet). I sådanne tilfælde er fastsat til projektudvikleren, den virksomhed, som udarbejder VVM, enhver person, hvis rettigheder og berettigede interesser berøres (med en fast ejendom eller en registreret rettighed vedrørende en fast ejendom i virkningerne af den planlagte udvikling), og enhver registreret miljø-NGO'er er aktive i anslagsområdet. Der er ingen forpligtelse, men et praktisk behov for at inddrage eksterne eksperter i den retslige procedure, fordi den dommer, der ikke er i stand til at træffe afgørelse i sådanne komplicerede sager, da rigtigheden af VVM resultater. Retten gennemgår både de processuelle og materielle lovlighed af miljøgodkendelsen, dvs. hvis den sektorspecifikke miljølovgivning såvel som de administrative regler blev overholdt under den administrative (VVM). Retter også se ud over VVM-afgørelsen og efterprøve den materielle og tekniske konstateringer og beregninger af miljøkonsekvensanalysen.
Det er ikke nødvendigt at deltage i den VVM procedure for at få søgsmålskompetence ved domstolen i VVM-sagerne, er det imidlertid nødvendigt at opfylde kravene om løbende og at udtømme administrative klagemuligheder, inden der indledes en retssag Det er imidlertid ikke nødvendigt, at virksomheden indgivelse af søgsmål er de samme som udtømt den administrative søgsmålsadgang; Den eneste betingelse er, at det kun er det andet eksempel VVM afgørelser kan indbringes for en domstol. Foreløbige retsmidler er muligt i VVM retssager er der imidlertid ingen særlige regler i sådanne procedurer sammenlignet med de almindelige regler om foreløbige retsmidler. Betingelser, der skal opfyldes, er dem, der er anført i punkt X nedenfor.
Materielle IPPC afgørelser tager form af en godkendelse, den såkaldte generelle miljømæssige drift (Egységes környezethasználati engedély). Disse kan appelleres i første instans og anden instans afgørelse kan efterprøves af Domstolen. I sådanne tilfælde er fastsat til projektudvikleren, den virksomhed, som udarbejder den internationale plantebeskyttelseskonvention dokumentation, alle personer, hvis rettigheder og berettigede interesser berøres (med en fast ejendom eller en registreret rettighed vedrørende en fast ejendom i virkningerne af den planlagte udvikling), og enhver registreret miljø-NGO'er er aktive i anslagsområdet. Der er ingen forpligtelse, men et praktisk behov for at inddrage eksterne eksperter i den retslige procedure, fordi den dommer, der ikke er i stand til at træffe afgørelse i sådanne komplicerede sager, da rigtigheden af IPPC resultater. Retten gennemgår både de processuelle og materielle lovlighed af den fælles miljøvenlig drift, dvs. hvis den sektorspecifikke miljølovgivning såvel som de administrative regler blev overholdt under den administrative procedure (IPPC). Retter også se ud over IPPC-afgørelsen og efterprøve den materielle og tekniske konstateringer og beregninger af IPPC dokumentation.
Det er ikke nødvendigt at deltage i IPPC's procedure for at få søgsmålskompetence ved domstolen i IPPC's tilfælde er det imidlertid nødvendigt at opfylde kravene om løbende og at udtømme administrative klagemuligheder, inden der indledes en retssag Det er imidlertid ikke nødvendigt, at virksomheden indgivelse af søgsmål er de samme som udtømt den administrative søgsmålsadgang; Den eneste betingelse er, at det kun er det andet eksempel IPPC afgørelser kan indbringes for en domstol. Foreløbige retsmidler er muligt i IPPC retssager er der imidlertid ingen særlige regler i sådanne procedurer sammenlignet med de almindelige regler om foreløbige retsmidler. Betingelser, der skal opfyldes, er den samme som i VVM retssager.
Der findes en række muligheder for at indsende krav for retten direkte over for privatpersoner eller juridiske enheder. For det første, hvis sagsøgte har gjort skade på sagsøgeren, kan sidstnævnte kræve regelmæssig privatretlige erstatning for tabet. Som en del af denne, at sagsøgeren potentielt skadede, kan kræve, at Domstolen tilpligter sagsøgte at forhindre skaden. Hvis sagsøgte driver et farligt (veszélyes üzem) eller udøver en risikobetonet aktivitet (som er enhver aktivitet med miljøet som en ressource eller som et mål for emission) derefter, at bevisbyrden flyttes over på sagsøgte, og han/hun skal bevise, at skaden skyldes en udefra kommende årsag (mål kan undgå eller objektivt ansvar). For det andet er direkte søgsmål kan formuleres som geneforvoldende (birtokvédelmi kereset gene) i tilfælde, hvor sagsøgte sagsøgeren med miljøpåvirkninger, f.eks. røg, støj og andre forstyrrelser. Denne model anvendes hovedsagelig i et kvarter, når sagsøgeren og sagsøgte har bopæl i nærheden. For det tredje, personlig integritet (személyiségvédelmi kereset) kan rettes mod dem, der skader den enkeltes integritet, herunder sundhed, trivsel, retten til liv og retten til bolig. Endelig miljøbeskyttelsesloven og naturbeskyttelsesloven både indeholde en juridisk mulighed for miljømæssige og/eller naturbeskyttelses-ngo'er til at anlægge sag mod forurenere eller dem, der skader naturlige værdier. Sådanne sager behandles ved regelmæssige private domstole og sagsøgerne kan rejse krav om, at Retten pålægger sagsøgte at forhindre forureningen/skader på natur og træffe forebyggende foranstaltninger med henblik på at undgå forurening eller skader.
Fordringer på statslige organer kan indsendes på to mulige tilfælde:
Hvis det statslige organ, der er forureneren, skal de samme regler gælder for dem regelmæssigt at forurenerne
Hvis det administrative organ for beslutningsprocessen var mangelfuld (enten et proceduremæssigt eller indholdsmæssigt) og den fejl, når en vis tærskel (ekstraordinært, målrettet eller stærkt forsømmelighed), end der kan rejses krav om erstatning fra staten administrative organ, som personer, der har lidt skade ved denne
Spørgsmål om erstatningsansvar for miljøskader, er den kompetente myndighed, der er udpeget af Ungarn er det regionale miljø, naturbeskyttelse og vandforvaltningsinspektorat (Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi felügyelőség). En anmodning om miljøansvar kan indsendes på disse agenturer ved hjælp af regelmæssige kommunikationsveje, f.eks. pr. post, e-mail, telefon, fax eller personligt fremmøde i åbningstiden på helpdesken for agenturet. En anmodning om handling skal opfylde de normale krav om enhver sådan anmodning, f.eks. skal indeholde navn og adresse på den initiativtager, en beskrivelse af sagen og en klar opfordring til handling. Miljø-NGO'er kan også indgive en sådan anmodning ved Retten af miljøbeskyttelsesloven. Domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Miljøagenturet i miljøansvar spørgsmål er forskellig, afhængig af arten af den omhandlede retsafgørelse. Hvis afgørelsen om miljøansvar reglerne for domstolsprøvelse er de samme som i tilfælde af regelmæssige administrative afgørelser, fordi agenturet skal træffe en formel afgørelse i sådanne sager og sager om erstatningsansvar ikke har en særlig processuel ordning. I tilfælde miljøstyrelsens beslutning faktisk er et svar på en opfordring, der ikke er behandling til rådighed. Sådanne afgørelser er ret svar på anmodninger; sidstnævnte præget af miljøbeskyttelsesloven og miljøagenturer også som eneste offentlige klager. Og fordi det er ufornødent at fremsætte formelle administrative beslutninger om de klager, der ikke er nogen afgørelse, der vil kunne blive indbragt for EF-Domstolen. Erstatningsansvar for miljøskader er hovedsagelig håndhæves af staten, som anvender sine beføjelser til at træffe administrative afgørelser i spørgsmål om erstatningsansvar. Private enheder kan håndhæve erstatningsansvar for miljøskader med alvorlige begrænsninger. Det er kun til rådighed for ikke-statslige miljøorganisationer og ngo'er kan anlægge sag mod forurenere eller dem, der skader naturlige værdier. Sådanne sager behandles ved regelmæssige private domstole og sagsøgerne kan rejse krav om, at Retten pålægger sagsøgte at forhindre forureningen/skader på natur og træffe forebyggende foranstaltninger med henblik på at undgå forurening eller skader.
Hvis der er et miljøproblem, der findes andre muligheder for retsmidler til rådighed ud over de foranstaltninger af administrative organer og retssager, der er indledt ved domstolene. Nogle af disse afhjælpende foranstaltninger som reaktion på konkrete problemer i miljøet (f.eks. en forurening), mens andre håndtere mulige tilfælde af fejl eller forsømmelser i miljøspørgsmål, som offentlige myndigheder. Det drejer sig om:
offentlig anklager (ügyész): Offentlige anklagere har to typer af beføjelser, som de tager hensyn til to typer problemer: forurening og forsømmelser. Med hensyn til forurening, anklageren er berettiget i henhold til Environment Protection Act til at indlede en retssag mod forureneren for at standse aktiviteten eller om forureneren skal betale erstatning. Også ifølge civilprocesloven, den offentlige anklagemyndighed kan indlede en retssag, hvis de personer, som ellers er berettigede, ikke er i stand til at håndhæve deres rettigheder, undtagen når håndhævelsen af rettigheder kræver personlig håndhævelsesforanstaltninger. Med hensyn til fejl og forsømmelser, den offentlige anklager, der henhører under dens kompetence, af samfundshensyn, kan udstede en indkaldelse (felhívás) for enhver offentlig myndighed over for sin endelige beslutning ikke påkendes af Domstolen, anses for ulovlig. Indkaldelsen skal udstedes senest et år og modtageren af opkaldet er den øverste myndighed i det beslutningstagende organ. Hvis indkaldelsen ikke, kan anklageren indlede en retssag mod den ulovlige beslutning.
ombudsmand (Alapvető Jogok Biztosa): Ombudsmanden kan efterforske handlinger eller manglende handlinger fra myndighedernes side, og hvis denne skade eller bringe grundlæggende rettigheder for borgere kan træffe de respektive foranstaltninger. Disse hjælpemidler kan for eksempel være: rette en henstilling til den øverste myndighed at undersøgte, indlede en proces til anklageren, indlede en proces på nationalt databeskyttelse og informationsfrihed myndighed, indlede en proces ved forfatningsdomstolen, eller kan være en amicus curiae i administrative sager på miljøområdet.
Stedfortrædende ombudsmand for de kommende generationer (Alapvető Jogok védelmét érdekeinek biztosának ellátó en Jövő nemzedékek helyettese): Tidligere var denne holdning blev en uafhængig Umweltanwalt holdning; fra den 1. januar 2012 den holdning, dog er en af en stedfortræder. Viceombudsmand beføjelser er: undersøgelse af håndhævelsen af kommende generationers interesser, regelmæssigt meddele ombudsmandsinstitutionen sine aftryk, henlede ombudsmandens opmærksomhed på for truslen om ulovlighed, som påvirker en større befolkningsgruppe indlede en undersøgelse af Ombudsmanden, deltage i sådanne undersøgelser og foreslå en proces for forfatningsdomstolen.
National databeskyttelse og informationsfrihed (Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság): Den myndighed, der modtager klager i Freedom of Information i forbindelse med informationsfriheden anmodninger blev afvist ulovligt. Den myndighed, hvis klagen er underbygget kan kalde det angrebne organ afviser anmodningen at korrigere ulovlighed. Hvis sidstnævnte ikke kan Tilsynsmyndigheden indlede en sag mod det pågældende organ.
OECD's nationale kontaktpunkter: Hvis et multinationalt selskab har forårsaget et miljøproblem, er det muligt at anvende OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, som også har en række miljømæssige bestemmelser. I dette tilfælde kan en klage indgives til det ungarske nationale kontaktpunkt i afdelingen for internationale og europæiske anliggender, Økonomiministeriet (nemzetgazdasági Minisztérium). Kontaktpunktet vil samle de berørte parter og forsøge at nå frem til en aftale, og også afslutte sagen med en erklæring.
Private strafforfølgning findes kun i meget begrænsede tilfælde og i forbindelse med forbrydelser, der er blevet begået mod en person og ikke for miljøet. En sådan type af sager kan imidlertid få miljømæssige konsekvenser; Det er bagvaskelse, injurier) tilfælde. I disse tilfælde er repræsenteret af privatpersoner, der er krænket eller skade som følge af de injurier (ærekrænkelse). Det kan få miljømæssig betydning, hvis indledt mod miljøaktivister eller ngo'er som led i en slapp (strategisk retssag mod offentlig deltagelse).
I tilfælde af forsømmelser (uhensigtsmæssige administrative bestemmelser, administrativ passivitet eller undladelse) er der en række retsmidler til rådighed, f.eks.:
Klagen til Ombudsmanden, jf. ovenfor
klage til den offentlige anklager, jf. ovenfor
klage til den nationale databeskyttelse og informationsfrihed myndighed, jf. ovenfor
i tilfælde af forvaltningens tavshed, den øverste myndighed anmoder beslutningstagende organ til at reagere på et andragende fra en part i sagen. Hvis inaktiviteten fortsætter, overordnet myndighed kan udpege en anden myndighed med samme kompetence til at foretage en korrekt afgørelse; Hvis indkaldelsen af anklagemyndigheden ved udgangen forvaltningens tavshed ikke har ført til et resultat, kan anklageren indlede en sag ved en domstol
Fysiske personer, hvis rettigheder eller legitime interesser påvirkes af den pågældende sag, har søgsmålskompetence. Hvis den lov, der regulerer disse er personer, som ejer fast ejendom i anslagsområdet for en aktivitet, eller hvis rettigheder eller facilitet, der vedrører en sådan fast ejendom er registreret officielt.
Enhver kan få søgsmålskompetence ved en retslig procedure, som kan have rettigheder og forpligtelser; Dette er imidlertid kun mulighed for at få søgsmålskompetence. Disse faktisk har søgsmålskompetence, hvis rettigheder eller legitime interesser påvirkes. Dette kan godtgøres f.eks. ved at påvise, at den pågældende person har deltaget i den administrative procedure, som går forud for den retslige fase i en sag.
Lovgivning kan indrømme søgsmålskompetence til ngo'er, hvis aktivitet har til formål at beskytte en grundlæggende rettighed eller fremme af offentlig interesse. Miljøorganisationer har søgsmålskompetence i administrative miljøprocedurer, hvis de opererer i anslagsområdet af en virksomhed eller et anlæg.
Ngo'er har søgsmålskompetence i miljøsager i to forskellige forhold.
a) i procedurer, der er blevet indledt mod administrative afgørelser, de ikke-statslige miljøorganisationer har søgsmålskompetence, som opererer i det område af en virksomhed eller et anlæg.
b) ikke-statslige miljøorganisationer kan anlægge en retssag mod forurenere og anmodet Retten om at påbyde ophør af aktiviteten eller indførelse af forebyggende foranstaltninger af forureneren.
Andre juridiske personer eller organisationer uden retsevne, der har søgsmålskompetence, hvis deres rettigheder eller legitime interesser påvirkes af sagen.
Ad hoc-støtte, ikke-registrerede sammenslutninger ikke har søgsmålskompetence.
Generelt, da udenlandske ngo'er ikke er aktive på Ungarns område, de ikke har søgsmålskompetence i disse procedurer, hvor ikke andet er ngo'er, der er registreret i Ungarn. Under særlige omstændigheder, f.eks. på et gensidigt grundlag med andre lande eller i forbindelse med miljøkonsekvensvurderinger sager på tværs af landegrænserne, udenlandske ngo'er kan udøve stående rettigheder.
Disse organer, hvis opgaver er berørt af sagen, men har ikke deltaget i beslutningerne i tilfælde, kan have søgsmålskompetence.
Der er ingen væsentligt forskellige procedurer, der finder anvendelse på enkeltpersoner i den sektorspecifikke miljølovgivning. VVM og IPPC processer er typisk mere åbne som følge af, at alle er søgsmålsberettigede, som bor eller opholder sig på virkningerne af den planlagte eller Operating Facility/aktivitet. Procedurer for vejanlæg, og dem, der vedrører atomenergi, søgsmålskompetence for fysiske personer er mere begrænset. Som nævnt ovenfor, ngo'er har privilegeret søgsmålskompetence i administrative miljøprocedurer, sidstnævnte er karakteriseret ved Supreme Court, som det regionale miljøagentur er en besluttende myndighed eller en fælles beslutningstagning. Udenlandske personer og NGO'er har en særlig juridisk stående ordning i henhold til Espoo-konventionen i grænseoverskridende sager. Dette sikrer, at de personer, der er berørt af en planlagt aktivitet i udlandet har samme juridiske status som de berørte befolkningsgrupper i Ungarn.
Der er ikke nogen reel actio popularis i Ungarn, dvs. en mulighed for, at alle kan gå til prøvelse af en administrativ afgørelse eller en anden persons handling eller undladelse har erklæret, at uden en retlig interesse. Tidligere fandtes der et actio popularis til rådighed mod en normativ retsakt ved forfatningsdomstolen; imidlertid siden 2012, 1 (ikrafttrædelsen af den nye forfatning i Ungarn) er den kun tilgængelig i tilfælde, hvor den person, der var berørt af gennemførelsen af en forfatningsstridig norm.
Andre institutioner også har søgsmålskompetence som følger:
Ombudsmanden: Ombudsmanden kan være et amicus curiae i administrative sager på miljøområdet
offentlig anklager: Anklagemyndigheden har ret ved Environmental Protection Act til at indlede en retssag mod forureneren for at standse aktiviteten eller om forureneren skal betale erstatning. Også ifølge civilprocesloven, den offentlige anklagemyndighed kan indlede en retssag, hvis de personer, som ellers er berettigede, ikke er i stand til at håndhæve deres rettigheder, undtagen når håndhævelsen af rettigheder kræver personlig håndhævelsesforanstaltninger
National databeskyttelse og informationsfrihed myndighed: Tilsynsmyndigheden har søgsmålskompetence til at anlægge sag mod virksomheder, der ikke leverer almennyttige oplysninger ulovligt og nægtelse af at handle i overensstemmelse med det foregående indkaldelse af beslutninger truffet af myndigheden
VVM og IPPC regler for enkeltpersoners status/ngo'er og adgang til klage og domstolsprøvelse kun eksistere, hvis proceduren er en VVM eller en IPPC-godkendelse. Generelt på miljøområdet (f.eks. luftkvalitet emissionsgrænseværdier, grænseværdier for støjemission, tilladelse til affaldshåndtering osv.) den almindelige gældende regler gældende, dvs. som anført i ovenstående tabel.
Advokaters rolle er at støtte enkeltpersoner og juridiske enheder i håndhævelsen af deres rettigheder. De er en del af et større system som (anklagere, dommere osv.) fremme retsstatsprincippet. Advokater kan advokater, som har licens til at repræsentere klienter på aftalebasis eller kan være jurister ansat af staten. Advokater, der var ansat af den miljømæssige tilstand administrative organer eller ministeriet for udvikling af landdistrikter (de facto miljøministerium i Ungarn), anvende miljølovgivningen dagligt. Deres antal er mellem 50 og 100 i Ungarn. Private advokater, der repræsenterer individuelle eller erhvervskunder skal anvende miljølovgivningen, når Life eller drift af sådanne enheder henholdsvis kræver det. Deres antal ikke er forudsigelige. Offentlig interesse miljøadvokater repræsentere klienter mod forurenere til at håndhæve erstatningsansvar for miljøskader eller mod State Administration for at forebygge potentielt miljøskadelige udviklinger. Deres antal er mellem 5 og 10 i Ungarn. Juridisk bistand er ikke obligatorisk i de fleste af de retslige procedurer, og i retssager henholdsvis. De få undtagelser, hvor retlig repræsentation er obligatorisk, er følgende:
appelsager ved de regionale domstole
afhjælpende procedurer for højesteret
Enhver procedure før landets domstole, bortset fra i tilfælde, hvor den økonomiske værdi af denne sag ikke overstiger 100 000 EUR, sager om erstatning for fejl eller forsømmelser, medierne og pressen sager, sager om personlig integritet beskyttelse og forvaltningssager
Der er en række advokater med speciale i miljøanliggender, dog i forskelligt omfang. Kun nogle få store advokatfirmaer reklamere for, at deres portefølje omfatter miljølovgivning, og disse er typisk de største i landet. Nogle advokater arbejder for erhvervskunder, hvis operation indebærer gennemførelse af miljølovgivningen regelmæssigt, men deres navne ikke er kendt. Nogle advokater hævder i offentligheden, at de er eksperter i miljølovgivningen (f.eks. under højt profilerede miljømæssige tilfælde, såsom tilfældet hvor sagsøgte er det selskab, der kan medføre udslip af rødt slam i 2010), men dette synes snarere at være en enkeltstående handling, der ikke understøttes af den brede vifte af sådanne advokater. Endelig er der nogle ngo'er med speciale i miljøret, enten ved at anvende advokater for deres egne miljøsager (3-4 NGO'er) eller ved at have et personale, der yder retshjælp i offentlighedens interesse miljøsager (1-2).
Der er en række databaser, der hjælper mennesker med at finde miljøadvokater. I tilfælde af forretningsoplysninger, f.eks. ansøgning om en tilladelse, en klage mod en sanktion osv. Der er en række internetbaserede databaser, der muliggør søgning specialisering af tilgængelige autoriserede advokater overalt i landet. Dette kan suppleres ved at lede tematiske sider af juridiske websteder, hvor fremtrædende miljøadvokater kan findes. I tilfælde af offentlig interesse anliggender, miljømæssige advokaterne kan findes på internettet, enten direkte eller ved at kontakte miljø-ngo'er. Sidstnævnte er endeligt opmærksomme på tilgængelighed og kontaktoplysninger for den offentlige interesse miljølovgivning kontorer. Endelig, i tilfælde af at søge om retshjælp, juridisk bistand til ministeriet for administration og retsvæsen driver et websted, hvor databasen for advokater, der yder retshjælp og retshjælp ngo'er kan søges, er dette imidlertid ikke hjulpet på vej af en funktion af søgning for specialisering.
Miljøsager for EF-Domstolen ikke henhører under en anden forordning end almindelige civilretlige eller forvaltningsretlige sager. Det betyder, at efter de processuelle regler, skal de være forpligtet til at fremlægge dokumentation, som er interesseret til at bevise noget. Det er hyppigst sagsøgeren. I Ungarn findes der en ordning med fri bevisførelse, dvs. det ikke er godtgjort en foruddefineret styrke og enhver form for dokumentation (vidner, sagkyndige udtalelser, der besøger et sted, genstande, dokumenter, som hun kan bevise ved en retssag. I miljøsager imidlertid den mest overbevisende er en ekspertudtalelse.
I overensstemmelse med reglen om frie beviser intet bevis er en forud fastsat værdi, dvs. ethvert argument kan dokumenteres med et hvilket som helst bevis, hvis det er relevant. Den dommer, der ikke er bundet af nogen form for bevis, men må acceptere de faktiske konstateringer, der er indeholdt i den såkaldte offentlige dokumenter (közokirat), som var udstedt af myndigheder inden for deres kompetenceområde. Ret frit sammenholdt med andre oplysninger for at vurdere beviset. I tilfælde af, at en sagkyndig undersøgelse, er ufuldstændige, uklare eller modstridende med sig selv eller med en anden ekspertudtalelse, den oprindelige udtalelse skal præciseres af den sagkyndige, men retten kan også udnævne en ny ekspert. Parterne i en retslig procedure frit kan indføre nye beviser, er de imidlertid bundet af nogle grundlæggende regler:
De beviser, der skal indføres i god tid, så det kan ikke medføre, at forlænge proceduren på en urimelig måde
Retten er forpligtet til at afvise beviser, hvis det blev tilbudt på ubegrundet forsinkelse eller mod de regler for god vil tvister
Udgifter til dokumentation skal bæres af dem, som igangsætter bevis blev imidlertid senere den endelige dækning af omkostningerne kan ændre ved princippet om, at taberen betaler
Domstolen normalt ikke indlede beviser, eftersom Domstolens opgave er at afgøre en tvist og ikke at afsløre den endegyldige sandhed. Domstolen har imidlertid til at informere på en målrettet spørgsmål mellem parterne, hvilken del af deres argumentation stadig mangler tilstrækkelig dokumentation. Desuden har Domstolen under særlige omstændigheder kan indlede bevismidler i administrative sager, som f.eks. når meddelelser, at den administrative retsakt er ugyldig, med henblik på at underbygge denne konstatering.
En ekspert skal inddrages i proceduren af beviser, hvis der er behov for en særlig viden om et hvilket som helst emne af betydning, at dommeren ikke har nogen (retlig). I dette tilfælde kan parterne anmode Domstolen om at udpege en sagkyndig, som er registreret i ministeriet for administration og retsvæsen på listen over eksperter for at indhente en sagkyndig udtalelse. Hvis der ikke er en sådan ekspert til rådighed, enhver, der har den fornødne viden kan pålægges af retten. Parterne kan også mandat sagkyndige og sender private ekspertudtalelser om deres vægt i beslutningsprocessen er noget svagere end den officielt bemyndiget sagkyndig udtalelse. Den seneste retspraksis fra Supreme Court imidlertid anerkendt, at en sådan privat ekspertudtalelser er ikke blot udtryk for parternes synspunkter, men en del af puljen af bevismateriale.
Ekspertudtalelser (både private og officielt bemyndiget) er ikke obligatoriske for Domstolen, således at Domstolen kan fravige dem. Men deres overtalelsestalent, skyldes, at de er velbegrundede, og enhver afvigelse fra resultaterne skal være begrundede af Retten enten på grundlag af dokumenterede fakta eller andre sagkyndige udtalelser. Ellers risikerer Domstolen om ophævelse af dommen afsagt af den øverste instans for ikke at have foretaget en korrekt beviser.
I tilfælde af en administrativ afgørelse er appelleret, har automatisk opsættende virkning, og de rettigheder, der tildeles ved afgørelsen ikke kan udøves. Den første instans beslutningstagende organ kan dog erklære afgørelsen eksigibel straks, hvis det er nødvendigt for at forebygge eller afhjælpe en livstruende eller yderst skadelige situation, hvis den nationale sikkerhed, det nationale forsvar og den offentlige orden, eller en anden lov gør det muligt for bl.a. miljø, naturbeskyttelse, beskyttelse af folkesundheden, historisk monument eller jordbundsbeskyttelse osv. grund. En retssag, der blev anlagt til prøvelse af en endelig forvaltningsafgørelse, ikke har automatisk opsættende virkning, i drift eller senere under retssagen kan en anmodning indgives til Domstolen om at udsætte fuldbyrdelsen af den anfægtede administrative afgørelse. Efter at have modtaget anmodningen træffer Domstolen afgørelse om suspension inden for 8 dage. Kriterier, som der skal tages hensyn til i beslutningsprocessen, er: kan den oprindelige situation genoprettes, vil udeladelse af suspension er til større skade end suspension ville.
En anmodning om påbud ikke kan indgives, før de vigtigste anmodning (kereset), men kun sammen med denne eller efterfølgende. Påbud kan meddeles, hvis det er nødvendigt for at forebygge en umiddelbart truende skade, opretholdelse af en situation, som giver anledning til en retstvist, beskyttelse af rettigheder for sagsøgeren, og den skade, der er forvoldt ved denne foranstaltning ikke overstiger de fordele, der er opnået i påbuddet. Domstolen kan gøre forbuddet betinget af en cross-undertaking i erstatning. Domstolen skal træffe afgørelse efter en fremskyndet procedure på påbuddet. Rettens afgørelse om påbuddet kan appelleres.
For at indlede en retssag, skal ansøgeren betale Domstolen skat eller afgift (illeték). Senere under proceduren, udgifter til vidner skal forudbetalte (indleveret til retten) ved afgørelser om iværksættelse af beviserne. Hvis et vidne er nødt til at rejse til et retsmøde, der indledte sin høring skulle bære de omkostninger og betale det til vidnet. Også denne appel skal betale afgift appelretten fellebbezési illeték). Under processen, hver part er ansvarlig for at betale sine egne advokatsalærer. Endelig efter afsigelsen af dommen den tabende part pålægges at betale sagens omkostninger afholdt af den vindende part.
En regelmæssig ret skat over en administrativ afgørelse er på 100 EUR. I privatretlige sager, Domstolen afgift afhænger af den såkaldte økonomiske værdi, f.eks. erstatningsbeløbet fra sagsøgte. Domstolen er 6 % af denne værdi, men mindst 50 EUR og højst 5 000 EUR. Da det ikke er muligt at appellere i forvaltningssager, der er ingen ret, at der skal betales skat i sådanne tilfælde. I privatretlige sager er 8 % af værdien af værdien af sagen, men mindst 50 EUR og højst 8 350 EUR. Hvis en anmodning om ekstraordinære retsmidler indgives, dets ret er 10 % af værdien, men mindst 165 EUR og højst 11 670 EUR.
I miljøsager, andre omkostningskategorier kan variere mellem yderpunkter i henhold til følgende, som er et skøn baseret på normal praksis:
Rejseomkostninger for vidner: EUR 10 til 50,
Godtgørelse til vidner for tabt indtægt/løn: EUR 50 til 100,
omkostningerne ved at afholde et besøg af Domstolen: IKKE RELEVANT
Ekspert: Fast ejendom evaluering i erstatning: 200 til 1000; rapport om sundhed i person beskyttelse: 200 til 800; luftkvalitet og støj på stedet emissionsovervågning i Miljøsag: 1000 til 4000; naturbeskyttelse, kontrol på stedet på 4000 til 8000; førstebehandlingen omfattende materialer, f.eks. en miljøkonsekvenserklæring (környezeti hatástanulmány): EUR 1000 til 2000,
skal aftales advokatsalærer mellem advokaten og dennes klient med referencepriser, men kan variere fra 40 EUR for en times arbejde til 200 EUR, men kan også være et af sagens udfald (contingency fees) fra 15 til 40 %, når de har erhvervet beløb er acceptabel
En anmodning om påbud er gratis, men Domstolen kan gøre leveringen af påbuddet betinget af betaling af en obligation eller cross-undertaking i erstatning. Dette beløb — navnlig i højprofilerede miljøsager, såsom store infrastrukturprojekter "VVM-sager — kan beløbe sig til 4 000 EUR pr. dag.
Hvem der skal bære sagsomkostningerne er fastsat i retsafgørelsen. Den tabende part skal betale omkostningerne for den vindende part, dog med visse undtagelser som f.eks.:
Hvis sagsøgte ikke har givet anledning til den procedure ved det første retsmøde og har erkendt sit hverv udgifterne skal afholdes af ansøgeren
Parter, der handler i proceduren uden held med unødig forsinkelse eller mangler, eller at skabe unødige omkostninger ellers skulle betale sådanne omkostninger
I tilfælde, hvor en person anlægger sag på trods af en enighed opnået i forbindelse med en mægling, kan pålægges at betale, uanset vedkommendes succes i retssagen
i tilfælde af delvis WIN, Domstolen definerer afholdelse af udgifter i rimeligt forhold til forholdet mellem gevinst/tab af en part
Hvis sidstnævnte er ca. selv, kan Retten bestemme, at hver part skal bære sine egne omkostninger,
i tilfælde af en amicus curiae i sagen og dens side vinder, hans/hendes omkostninger skal betales af den tabende part, men hvis vedkommende taber, kun de omkostninger, som skulle bæres af amicus Curies, der opstod som følge af sin deltagelse i proceduren
Der er to hovedtyper af gebyrfritagelse eller kvoter: dem, der ikke kræver en afgørelse fra Domstolen og dem, der gør det. De virksomheder, som ikke har brug for Domstolens afgørelse nogle allowanced er afhængig af sagens art, og nogle er af typen af ansøgere.
Som defineret i loven om proceduren for tildeling af gratis kvoter til sagstype, er der en række procedurer, som kan iværksættes uden at have betalt en afgift, men kun én type har miljømæssige relevans: sager for at håndhæve informationsretten. Andre typer sager kræver ikke forudgående betaling af afgift, kun taberen i tilfælde vil skulle betale Domstolen efterfølgende. Sådanne typer af sager med potentielle miljømæssige relevans er
kompensation, hvis den person, der har lidt skaden, havde sit liv, integritet eller sundhed i fare
sager om personlige rettigheder beskyttes
Erstatningssager mod offentlige myndigheder
administrative retssager mod administrative afgørelser
Endelig er der tilfælde, hvor der ikke er givet forudgående, men kun efterfølgende betaling af sagsomkostningerne (költségfeljegyzési jog). Sådanne tilfælde med miljømæssig relevans er sager om skadeserstatning for skader forårsaget af minedrift. Også administrative retssager, hvor beviser foretaget af sagsøgte administrative organer er omfattet af denne godtgørelse.
Visse former for ansøgere er fritaget for at betale ret skatter, bl.a. den ungarske stat, kommuner, ngo'er, foreninger og fonde, hvis de ikke har realiseret indtægt det foregående år fra økonomisk aktivitet), ikke-udbyttegivende virksomheder og EU og dets institutioner.
Domstolen en afgørelse kan give fire typer omkostninger kvoter:
tilladelse til efterfølgende betaling af skat, hvis taber sagen (illetékfeljegyzési jog): Dette gælder, hvis den forudgående betaling af skat ville betyde en uforholdsmæssig stor byrde, under hensyntagen til hans/hendes formue og indkomst, navnlig hvis den afgift, der skal betales, skal overstige 25 % af vedkommendes indkomst pr. indbygger inden indtægter beskatning
tilladelse til efterfølgende betaling af sagsomkostningerne (költségfeljegyzési jog)
fuld fritagelse for at betale omkostninger, bortset fra udgifterne til den anden part, i tilfælde af at miste (teljes költségmentesség)
Delvis fritagelse fra betaling af visse omkostninger med undtagelse af udgifterne til den anden part, i tilfælde af at miste (részleges költségmentesség)
Disse 3 typer af kvoter har deres betingelser er fastlagt i detaljer under hensyntagen til aktiverne samt indkomstsituationen for denne ansøger om det.
Der kan ydes retshjælp på miljøområdet, der er dog ikke noget specifikt juridisk støtte i sådanne tilfælde. Fysiske personer samt ngo'er kan få retshjælp, der er to typer: retshjælp inden og uden for en retslig procedure. Civil- og strafferetlige procedurer og udenretslig juridisk rådgivning og bistand ved forberedelsen af dokumenter, der alle er berettiget til retshjælp, undtagen juridisk bistand til oprettelse af en ngo.
Uden for en retslig procedure, en støttemodtager kan få juridisk rådgivning, bistand ved udarbejdelsen af dokumenter og bistå med at få adgang til sagsakter. I en retslig procedure, en støttemodtager kan have en advokat med henblik på sagen. Betingelser for retshjælp er, at sagsøgerens månedlige nettoindkomst ikke overstiger beløbet for den såkaldte mindste alderspension (öregségi legkisebb mindenkori nyugdíj összege = nyugdíjminimum) og har ingen aktiver. Ngo'er er kvalificeret som offentlige interesser (Közhasznú) kan få retshjælp i retslige procedurer indledt af hensyn til beskyttelsen af den offentlige interesse efter udtrykkelig ret bestemt ved lov (forurenere begyndte efter miljøbeskyttelsesloven er sådanne procedurer).
Retshjælp omfatter primært udgifter til en advokat i en sag eller omkostningerne ved en juridisk rådgiver om juridisk bistand er nødvendig, men ingen retslige procedure er i gang. Selv om den retlige repræsentation i en retssag er fuldt ud dækket af retshjælpen, i tilfælde af juridisk rådgivning uden for rammerne af en retssag i det antal arbejdstimer, der bruges en juridisk ekspert på området er begrænset af den kompetente Retshjælpsmyndigheden.
Udbydere af retshjælp, skal registreres hos det retshjælp af regeringen, og at en kontrakt med en offentlig myndighed med angivelse af deres roller og ansvar. Følgende kan ansøge om registrering som udbydere af retshjælp:
Fuldmagter kontorer
Den Europæiske Union advokater, der arbejder fast i Ungarn
(ngo'er, der beskæftiger sig med beskyttelse af menneskerettigheder eller grundlæggende rettigheder
Etniske mindretal selvstyrende organer
universiteter, der tilbyder juridisk uddannelse
En organisation (f.eks. ngo'er) kan søge om registrering, hvis den har en kontorlokaler, som er egnet til opfyldelse af kunder og har indgået en kontrakt med en advokat for en bestemt periode, som muliggør en advokat yder juridisk tjeneste på vegne af og efter instruks fra den juridiske Air organisation. Det er yderst sjældent, at sager omfatter retshjælp. For det første skyldes det forhold, at kun miljøsager i den retslige fase kan omfatte retshjælp, og mange forskellige sager afgøres på administrativt plan, ikke har karakter af en retssag. For det andet er der ikke mange advokater, der yder retshjælp eller juridisk hjælpeorganisationer (ngo'er, universiteter osv.), som er specialiseret i miljølovgivning. For det tredje er denne mulighed ikke er almindeligt kendt i den civile sektor.
Der er mulighed for at søge om gratis juridisk bistand fra advokatfirmaer, fordi flere og flere af disse virksomheder er involveret i denne type aktiviteter, i Ungarn, især på initiativ af pilnet (tidligere kendt som Pili). Men disse advokatfirmaer ikke tilbyder specialiseret ekstern juridisk rådgivning.
Der er ingen miljømæssige retshjælpskontorer i Ungarn, kun en informationsfrihed juridiske klinik net, der drives og koordineres af Open Society Justice Initiative. I dette net, er der en række ngo'er, der tilbyder kliniske juridisk uddannelse for miljøet eller relaterede informationsfrihed spørgsmål såsom Emla (miljø) og Energia klub (energirelaterede miljøspørgsmål). I øjeblikket er de ikke tilgængelige for offentligheden, men tjener kun studerende af ELTE universitet for at berige deres fritidsaktiviteter.
Der er nogle få offentlige interesse miljøorganisationer i Ungarn, navnlig Emla og Reflex, samtidig med at den offentlige interesse miljøadvokater arbejde for ngo'er såsom LMCS eller nimfea. Disse organisationer og eksperter, der er til rådighed for offentligheden, og de anvender deres egne principper i gratis levering af billig retshjælp i miljøsager. Deres kontaktoplysninger findes på internettet samt tilgængelige på ikke-statslige miljøorganisationer.
Administrative organer er forpligtet i henhold til Administrative Procedure Act har ret til at træffe en afgørelse senest 30 dage efter modtagelsen af en anmodning. I tilfælde, hvor en beslutning er nødvendig for at forhindre en livstruende eller en yderst uheldig situation, skal afgørelsen træffes efter en fremskyndet procedure. Chefen for den administrative myndighed kan forlænge proceduren inden udgangen af den første periode på 30 dage med yderligere 30 dage. Såfremt myndighederne ikke overholder de frister, den skal tilbagebetale det proceduremæssige gebyr til sagsøgeren, og hvis denne forsinkelse er dobbelt så lang som den lovbestemte frist for beslutningstagning, betaling til sagsøgeren er det dobbelte af det proceduremæssige gebyr.
Domstole skal undersøge indsendte dokumenter inden for 30 dage og træffe passende foranstaltninger, f.eks. for sagsøgeren til at supplere sine anbringender. Det gælder også for forslag indledes retssager. Inden for de samme 30 dage også datoen for det første retsmøde skal fastsættes, at underrette parterne mindst 15 dage før denne dato. Den første høring skal finde sted senest 4 måneder efter ankomsten af det forslag til retten, men senest inden for 9 måneder. Efterfølgende høringer bør afholdes senest 4 måneder efter det foregående forsøg. For at angivelser indgives af parterne, kan retten fastsætte frister, der normalt er 15 dage. Domstole skal udarbejde et referat af et retsmøde (jegyzőkönyv) straks, eller hvis høringen blev registreret inden for 8 dage fra dagen for retsmødet. Den trykte protokol skal fremsendes til parterne inden for 15 dage. Parterne kan i fællesskab anmode den ret, der har truffet mindst 8 dage inden en høring, at datoen for retsmødet udsættes. Hvis parterne er enige om at indstille proceduren, sagen afsluttes efter 6 måneder, medmindre en af parterne iværksætter en genoptagelse af proceduren ved Domstolen (szünetelés). Appeller til prøvelse af første instans retsafgørelser kan dog indgives inden 15 dage efter afsigelsen af dommen til den højere retsinstans, selv om en anmodning om ekstraordinære retsmidler (felülvizsgálati kérelem) kan dog indgives inden 60 dage efter afsigelsen af den endelige dom til højesteret (Kúria).
En typisk varighed af en retssag er følgende:
administrative retssager mod administrative afgørelser vedrørende mindre projekter: 1,5 til 2 år
administrative retssager mod administrative afgørelser vedrørende større projekter: 2 til 5 år
Privatretlige sager mod skader på miljøet eller art: 2 til 3 år, 1 til 2 år i anden instans, i alt 3 til 5 år
Privatretlige sager om erstatning for miljøskader: 1,5 til 2 år, 1 til 2 år i anden instans, i alt 2,5 til 4 år
Er der ingen lovpligtig frist for domstolene at afsige dom. Der er derfor ingen sanktioner mod domstole afsige dom i en non-timely måde. Imidlertid, inden for administration af retsvæsenet, de nationale dommere (Országos bírósági Hivatal) samt alle ledere af de domstole, som er ansvarlige for overvågning af hold af proceduremæssige frister ved domstolene.
Miljømæssige afgørelser anfægtes på forskellige stadier af proceduren, alt efter arten af person, der er involveret i sagen. I tilfælde af privatpersoner, deres flertal reagerer efter en ændring i miljøet fandt sted, dvs. de ønsker at blive inddraget i de procedurer, efter at en afgørelse er truffet, og udviklingen på stedet synligt begynder at forekomme. Tværtimod, miljøorganisationer, som har uafhængige personale for at overvåge udvikling beslutningstagning normalt blive inddraget allerede i godkendelse af sager, inden der er truffet endelig afgørelse i sagen. Der er modstridende eksempler dog hovedsageligt i VVM og IPPC procedurer, hvor — som følge af den større åbenhed — også privatpersoner deltager i proceduren i god tid.
Offentligheden er hverken fremlagt forståelige og let forståelig information om adgang til domstole i miljøspørgsmål i Ungarn. Generelt er der ringe bevidsthed om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet eller generelt i populationen af Ungarn. Dette kan til dels tilskrives det meget lave niveau af kapacitetsopbyggende programmer forvaltet af regeringen og de relativt lave prioritering på dette område i regeringens politik at være uafbrudt på dette område i årtier allerede. Der findes sporadiske oplysninger og få oplysninger om Århuskonventionen om offentlige websteder, og dette er ikke blevet suppleret med praktiske oplysninger til offentligheden til at gennemføre reelle adgang til domstolene.
ATB findes i Ungarn for at løse konflikter mellem parterne vedrørende deres privatretlige forhold i form af mægling. Mægling i Ungarns følger den normale standard protokol af mægling som et internationalt vedtaget. Eksperter og de interesserede parter kan deltage i proceduren efter anmodning eller med samtykke fra de parter, der er involveret i mægling. Mægling afsluttes med undertegnelsen af en aftale, hvis parterne eller en part anmoder om ophævelsen eller senest 4 måneder efter indledningen af proceduren. Mægling er ikke obligatorisk, inden der indledes en retssag, men at det skal nævnes i den sag, at indlede en retssag anlagt ved Domstolen. Fra juli 2012 er der en særlig mulighed for retslig mægling, der ledes af en embedsmand (bírósági titkár) efter fælles anmodning fra parterne. Der er ingen juridisk mulighed for mægling mellem private parter og administrative myndigheder, derfor i forvaltningssager mægling ikke bliver anvendt. Ikke desto mindre er mellem private parter (herunder ngo'er) mægling på miljøområdet. Det er imidlertid sjældent anvendt på grund måske af manglende kendskab til denne juridiske mulighed eller den manglende tillid til alternative metoder til tvistbilæggelse.
Forfatningen (alaptörvény) i Ungarn, der trådte i kraft pr. 1. januar 2012 i kapitlet frihed og ansvar indeholder artikel XV, stk. 2, hvori det hedder, at Ungarn sikrer, at de grundlæggende rettigheder for alle uden forskelsbehandling, hvad angår bl.a. sprog, nationalitet eller anden status. I Administrative Procedure Act i Ungarn (CST.), artikel 2.1 fastsætter, at parterne i den administrative procedure er berettiget til ligebehandling og deres sager skal afgøres uden urimelige differentiering eller partiskhed. Det er interessant, at der ikke kan findes nogen tilsvarende bestemmelse i loven om civilprocedure (PP), men retten skal træffe afgørelse på en saglig måde. Selv om der på grundlag af den retslige procedure er ungarsk, ingen kan lide skade ved ikke at kende sproget, civilprocesloven. Alle kan bruge sit eget sprog i den retslige procedure i henhold til internationale aftaler. Hvis udøvelsen af disse rettigheder kræver det, Domstolen skal inddrage og tolk i processen. Hvis gennemførelsen af disse rettigheder, som er sikret ved internationale aftaler, der kræver inddragelse af en tolk, omkostningerne er forudbetalt og dækket af staten. Ellers ville omkostningerne ved tolk tilhører udgifterne til sager, der skal betales af den tabende part med ovennævnte undtagelser.
VI. Grænseoverskridende sager
Administrative sager, der vedrører miljøspørgsmål i et andet land er omfattet af VVM-direktivet i tråd med Espoo-konventionen. Konventionen sondrer mellem to typer procedurer: Når et land er et berørt land, eller når det er oprindelsesland (miljøkonsekvensvurdering). Tilfælde, hvor Ungarn er oprindelsesland har relevans her. I sådanne tilfælde, det regionale miljøbeskyttelseskontor underretter ansøgeren og ministeriet for miljø, mens sidstnævnte orienterer Miljøministeriet i det berørte land. Resten af proceduren følger en proces, som de to lande er der imidlertid visse obligatoriske elementer for denne procedure:
Hvis det katastroferamte land anmoder den internationale procedure med miljøkonsekvensvurdering har
ansøgeren har mulighed for at forberede sig på sproget i det pågældende land, eller på engelsk den internationale kapitel og det ikke-tekniske resumé af miljøkonsekvensvurderingen vil
Konsultationer indledes mellem de to lande
Der kan fremsættes bemærkninger fra de berørte lande samt dens Pubic
Miljøstyrelsens beslutning skal meddeles med det berørte land
Den berørte offentlighed har ingen specifikke begreb anvendes i grænseoverskridende sager, og endog miljøbeskyttelsesloven artikel 4.21 siger blot, at personer og organisationer, der er berørt, der lever og handler om anslagsområdet. På grundlag af denne samt om søgsmålskompetence i Administrative Procedure Act, kan vi konkludere, at også udenlandske offentlige har søgsmålskompetence i henhold til følgende:
Udenlandske personer kan blive berørt i samme grad i alle slags sager ligesom ungarske enkeltpersoner, er der ingen forskel mellem parterne om at tage ophold eller bopæl
Udenlandske ngo'er (ikke-statslige organisationer), der er indregistreret i udlandet, kun kan få søgsmålskompetence i tilfælde, hvor internationale aftaler for at regulere og på miljøområdet er det Espoo-konventionen; Denne overenskomst er fastsat, at oprindelseslandet er at give offentligheden mulighed for i de områder, der kan blive berørt at deltage i procedurer, der svarer til den, der leveres til offentligheden. Med andre ord, hvis en ngo har søgsmålskompetence i Ungarn og derefter udenlandske ngo'er også har søgsmålskompetence, hvis dens aktivitetsområde omfatter det berørte område på den anden side ikke-ungarske side af grænsen
Én gang i den retslige procedure, en udenlandsk person eller en ngo har de samme proceduremæssige rettigheder og en lokal borger eller lokalt registrerede NGO, med kun meget få undtagelser. F.eks. gratis søgsmål kan kun tildeles de ungarske statsborgere, EU-borgere og statsborgere fra tredjelande, der opholder sig lovligt i EU. Dette f.eks. fratager borgerne i Serbien og Ukraine af denne mulighed, og Kroatien indtil juli 2013. Udenlandske ansøgere kan være forpligtet af retten efter anmodning fra sagsøgte til at betale et forskud for at dække de eventuelle omkostninger i forbindelse med sagen for at miste den.
I forvaltningssager (dvs. tilfælde, hvor den processuelle og materielle lovlighed af en administrativ beslutning anfægtes ved en domstol) de ungarske retter har enekompetence. I civilretlige sager normalt sagsøgte anfægtes ved de ungarske domstole ifølge den territoriale kompetenceregler i civilprocesloven. Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område, regler en person, der forårsager skade, kan sagsøges ikke alene i det land, hvor han eller hun har bopæl, hvis skaden (herunder miljøskader) finder sted eller kan finde sted i en anden medlemsstat i EU, der typisk kan forekomme i grænseoverskridende sager om miljøskader.
Forfatning: http://www.kormany.hu/hu/mo/az-alaptorveny
Love: http://net.jogtar.hu/
Lovgiver: http://www.parlament.hu/
Statsrådet: http://www.kormany.hu/hu
Retsvæsen: http://www.birosag.hu/
Sagsøger: http://www.mklu.hu/cgi-bin/index.pl?lang=hu/
Ombudsmanden: http://www.ajbh.hu/
Databeskyttelsesmyndighed: http://www.naih.hu/
Advokatsammenslutning: http://www.magyarugyvedikamara.hu/
Retshjælp: http://kih.gov.hu/
Århuskonventionen: http://civilkontroll.gyor.hu/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=10&Itemid=12
Ngo'er: http://www.emla.hu/

matches: højesteret højesteret Højesteret højesteret højesteret højesteret


text:
Skat.dk: Fraflytningsbeskatning - værdiansættelse af anparter - værdiansættelsescirkulæret - skøn
Sagen angik den skattemæssige værdiansættelse af unoterede anparter i et selskab ved ophør den 29. november 2010 af dansk beskatningsret i forbindelse med appellantens flytning fra Danmark til Schweiz, jf. aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4, jf. stk. 1.
Højesteret stadfæstede derfor landsrettens dom om frifindelse af Skatteministeriet.
Aktieavancebeskatningslovens § 2, § 3, §§ 21-29, § 38 og § 47
Den Juridiske Vejledning 2017-2, C.B.2.14.2.7
Thomas Rørdam, Henrik Waaben, Lars Hjortnæs, Jan Schans Christensen og Kurt Rasmussen.
I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 15. afdeling den 18. januar 2017.
Appellanten, A, har gentaget sine påstande om, at indstævnte, Skatteministeriet, skal anerkende, at den skattemæssige værdi af hans anparter i H1 den 29. november 2010, hvor hans skattepligt til Danmark ophørte, skal fastsættes til 1.250.000 kr., subsidiært at sagen skal hjemvises til fornyet behandling hos SKAT.
Der er for Højesteret fremlagt en rapport indeholdende en vurdering af den potentielle salgspris for H1 i november 2010. Rapporten, der er betegnet ”udkast”, er udarbejdet af R1 i april 2013 efter anmodning fra A. I rapportens konklusion hedder det bl.a.:
”Værdiansættelse
Vurdering af potentiel salgspris
Den potentielle kontantpris det var realistisk at påregne, at anparterne i H1 kunne have været solgt til på værdiansættelsestidspunktet er baseret på LBO-modellen med de forudsætninger, som en kapitalfond skønnes at ville lægge til grund for en vurdering
Det vurderes, at den potentielle salgspris på gældfri basis (enterprise value) pr. 29. november 2010 ligger i niveauet DKK 177-199 mio.
For at estimere værdien af egenkapitalen skal nettorentebærende gæld på DKK 101 mio. fratrækkes værdien af virksomheden på gældfri basis (enterprise value). For beregning af nettorentebærende gæld henvises til appendiks 7
Herudover indeholder koncernstrukturen minoritetsinteresser, der skal fratrækkes for at finde den endelige værdi af egenkapitalen i H1. Minoritetsinteresserne er estimeret ud fra deres andel af resultatet for 2010, og udgør således 16,24% af værdien
Værdien af egenkapitalen (anparterne) i H1 vurderes at ligge i niveauet DKK 63-82 mio.”
A flyttede den 29. november 2010 fra Danmark til Schweiz, og med henblik på opgørelse af gevinst og tab skal der ske en ansættelse af værdien af hans unoterede anparter i H1, jf. aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4, jf. stk. 1, jf. § 1, stk. 1 og 2. Sagen angår denne ansættelse af værdien af A’s anparter på fraflytningstidspunktet.
A har anført, at han har krav på, at værdien af anparterne ansættes enten til skattekursværdien, således som denne opgøres efter hjælpereglerne i cirkulære nr. 185 af 17. november 1982, eller til den vejledende handelsværdi opgjort efter hjælpereglerne i cirkulære nr. 45 af 28. marts 2000 (TSS-cirkulære 2000-9) og reglerne i cirkulære nr. 44 af samme dato (TSS-cirkulære 2000-10). Subsidiært har A anført, at SKATs skønsmæssige værdiansættelse er mangelfuld og fejlbehæftet. SKAT har heroverfor anført, at en værdiansættelse af anparterne efter hjælpereglerne i de nævnte cirkulærer vil føre til en værdi, som ligger langt under deres handelsværdi. SKAT har derfor været berettiget til at udøve et værdiskøn over handelsværdien på grundlag af almindeligt anerkendte og anvendte værdiansættelsesmetoder, og A har ikke godtgjort, at der er grundlag for at tilsidesætte SKATs skøn.
Når en person, der ejer anparter, flytter til udlandet, skal der med henblik på beskatning ske opgørelse af gevinst og tab, således at værdien af anparterne ved skattepligtens ophør (fraflytningstidspunktet) træder i stedet for en afståelsessum, jf. aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4, sammenholdt med stk. 1, og § 1, stk. 1 og 2. Efter lovens forarbejder skal det hermed tilstræbes, at indtægt, der er optjent her i landet, også beskattes her. Af de grunde, landsretten har anført, tiltræder Højesteret, at der ved udtrykket ”værdien” i § 38, stk. 4, må forstås handelsværdien af anparterne, dvs. det beløb, som de vil kunne indbringe ved et salg på det åbne marked.
Efter pkt. 17 i 1982-cirkulæret, således som dette var formuleret i november 2010, skulle værdiansættelsen for unoterede anparter i overensstemmelse hermed ske efter deres handelsværdi. Bl.a. i tilfælde, hvor der ikke var oplysninger om anparternes handelsværdi ud fra stedfundne omsætninger, anviste cirkulæret en hjælperegel, hvorefter formueskattekursen udregnet efter nærmere angivne retningslinjer fastsat af Ligningsrådet kunne anvendes ved værdiansættelsen. Det fremgår af cirkulærets pkt. 48 – som må anses for at gælde generelt for cirkulæret – at anvisningerne var vejledende ved værdiansættelser. Tilsvarende er der i cirkulære nr. 45 fra 2000 anvist en vejledende hjælperegel til ansættelse af handelsværdien i tilfælde, hvor handelsværdien af unoterede anparter ikke kendes, og i cirkulære nr. 44 fra 2000 findes en vejledende model for beregning af goodwill.
Højesteret tiltræder af de grunde, landsretten har anført, og som er bestyrket ved de oplysninger, der er fremkommet for Højesteret, at de nævnte hjælperegler under de givne omstændigheder fører til en værdi, som er markant lavere end anparternes handelsværdi på fraflytningstidspunktet.
Højesteret finder derfor, at det var med rette, at SKAT ved værdiansættelsen så bort fra hjælpereglerne og i stedet fastsatte anparternes værdi efter et skøn. Dette gælder uanset den forhøjelse af værdien i forhold til, hvad der ville følge af hjælpereglerne i cirkulærerne, som A’s principale påstand er udtryk for.
A har kritiseret de beregninger, SKAT har foretaget, og som har ført til en skønnet værdi på 150 mio. kr. Højesteret finder imidlertid på baggrund af oplysningerne om H1, at SKATs skøn ikke har ført til en værdiansættelse, som må anses for åbenbart urimelig. Herefter og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder Højesteret, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte SKATs skønsmæssige ansættelse af anparternes handelsværdi pr. 29. november 2010 til 150 mio. kr.
I sagsomkostninger for Højesteret skal A betale 500.000 kr. til Skatteministeriet.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skat.dk: Selskabstømning - ansvarsfordeling - mellemformssag
26 Feb 2003 08:52
SKM2003.94.HR
1. afdeling, 270/2000
Selskabstømning, ansvarsfordeling, mellemformssag, regres
Sagen drejede sig ved Højesteret om ansvarsfordeling mellem et selskab, der i en selvfinansieret overdragelse havde solgt et overskudsselskab, en kreditor i sælgerselskabet med betydelig indflydelse på dettes dispositioner og en køberbank. Højesteret fastslog som i SKM2001.85.HR, at der også i en såkaldt "mellemformssag", hvor sælger hæfter for overskudsselskabets tab efter aktieselskabslovens § 115, stk. 5, måtte tages udgangspunkt i den fordelingsnøgle, som blev fastlagt i TfS 1999.897 H. Sælgerselskabet skulle herefter forlods bære et beløb svarende til overkursen ved salget af selskabet og renter heraf. Ved Vestre Landsrets dom blev sælgerselskabet pålagt hæftelse efter aktiesselskabslovens § 115, stk. 5, medens køberbanken solidarisk hermed men for et mindre beløbs vedkommende blev pålagt ansvar efter de almindelige erstatningsregler. Ved landsretsdommen blev der endvidere taget stilling til spørgsmålet om erstatningsansvar for andre, som havde medvirket på sælgersiden eller som købere.
Aktieselskabslovens § 115, stk. 2
(advokat Jørgen B. Jepsen)
H2 A/S og K/S-G1-finans
(advokat Eric Korre Horten for begge)
Poul Sørensen, Peter Blok, Poul Søgaard, Jytte Scharling og Thomas Rørdam.
I tidligere instans er afsagt dom af Vestre Landsrets 7. afdeling den 13. april 2000.
Appellanten, F1-Bank A/S, der den 28. april 2000 har opfyldt landsrettens dom, har nedlagt følgende påstande:
Principalt: De indstævnte, H2 A/S og K/S-G1-finans, skal in solidum, subsidiært alternativt, til appellanten betale 867.155,36 kr. med procesrente fra den 28. april 2000, subsidiært fra ankestævningens modtagelse i Højesteret den 9. juni 2000.
Subsidiært: De indstævnte skal in solidum, subsidiært alternativt, betale 755.664,91 kr. med procesrente fra den 28. april 2000, subsidiært fra den 9. juni 2000.
De indstævnte, der den 30. maj 2000 har opfyldt landsrettens dom, har nedlagt følgende påstande:
Principalt: Appellanten skal til de indstævnte betale 3.270.501 kr. med procesrente fra den 30. maj 2000 og friholde dem for ethvert beløb incl. renter og omkostninger, som de herudover måtte blive tilpligtet at betale til konkursboet.
Subsidiært: Appellanten skal betale 2.339.761 kr. med procesrente fra den 30. maj 2000 og friholde de indstævnte for ethvert beløb incl. renter og omkostninger, som de måtte blive tilpligtet at betale til konkursboet.
Mere subsidiært: Appellanten skal betale 408.095 kr. med procesrente fra den 30. maj 2000.
Mest subsidiært: Stadfæstelse.
Over for de indstævntes selvstændige påstande har appellanten påstået frifindelse.
Beløbene i appellantens påstande, som ikke er bestridt i opgørelsesmæssig henseende, er opgjort således:
"Skattekrav
2.448.570,00
Med fradrag af appelindstævntes berigelse:
930.740,33
Nettorente af overkurs (4,125%) fra 9/1 1991 til 28/5 2000
360.361,32
Samlet berigelse
1.291.101,65
Rest til ligedeling mellem appelindstævnte og appellanten
1.157.468,40
Appellanten har indbetalt
1.224.285,16
Appellanten skal alene betale af kr. 1.157.468,40
578.734,20
645.550,90
Tillæg af sædvanlig proces rente fra 19/2 1997 til 28/4 2000
171.604,46
Tillæg af forholdsmæssig andel af sagsomkostninger
867.155,36
Den subsidiære påstand:
Nettorente af overkurs (4,125%) fra 9/1 1991 til 19/2 1997
184.207,12
1.114.947,40
1.333.622,60
1.224.285,00
Appellanten skal alene betale af kr. 1.333.622,60
666.811,30
557.473,70
148.191,21
755.664,91
De indstævntes principale påstand svarer til det beløb, hvormed de har opfyldt landsrettens dom. Den subsidiære påstand svarer til den principale med fradrag af 930.740 kr., som er den overkurs, de indstævnte oppebar. Beløbet i den mere subsidiære påstand svarer til 2/3 af de skyldige selskabsskatter, 2.448.570 kr., med fradrag af det beløb, appellanten har betalt ved opfyldelsen af dommen.
F1-Bank har for Højesteret navnlig gjort gældende, at de indstævnte ved den indbyrdes fordeling af den fælles erstatningsbyrde forlods skal bære et beløb svarende til berigelsen ved salget af selskabet.
De indstævnte har navnlig gjort gældende, at banken vedrørende skattevæsenets tab på 2.448.570 kr. i det indbyrdes forhold må bære den fulde erstatningsbyrde eller dog en større del end fastsat ved landsrettens dom, og at banken herudover skal godtgøre de indstævnte det yderligere beløb, de er blevet dømt til at betale til konkursboet (renter efter skattelovgivningen m.m.), under henvisning til, at banken er hæftelsesansvarlig efter aktieselskabslovens § 115, stk. 5, at banken hæfter i medfør af garantien af 9. januar 1991, og at banken har udvist en betydelig grad af uagtsomhed. De indstævnte har bestridt, at de har opnået en berigelse ved salget af selskabet.
Til brug for Højesteret er der afgivet ny forklaring.
Det er alene sælger af selskabet, H2 A/S, og ikke F1-Bank, som har overtrådt selvfinansieringsforbudet i aktieselskabslovens § 115, stk. 2. Det solidariske ansvar for skattevæsenets tab på 2.448.570 kr. kan derfor ikke udstrækkes til at omfatte selskabets videregående tab, der også omfatter renter efter skattelovgivningen m.m. Banken var ikke rådgiver for de indstævnte om den disposition, som udløser H2 A/S' hæftelse for selskabets tab efter aktieselskabslovens § 115, stk. 5, og der foreligger heller ikke noget andet grundlag for at anse banken for selvstændigt erstatningsansvarlig over for de indstævnte. Garantien af 9. januar 1991 havde baggrund i, at H2 A/S ved købet af selskabet selv havde afgivet indeståelse over for sin sælger for, at selskabet var i drift til den 1. april 1991, og var efter sit indhold alene en garanti mod, at selskabet ved generalforsamlingsbeslutning blev likvideret inden den 1. april 1991. De indstævnte kan derfor heller ikke på grundlag af garantien rejse krav mod banken.
De indstævntes principale og subsidiære påstande kan herefter ikke tages til følge.
Ved den indbyrdes fordeling af den fælles erstatningsbyrde på de 2.448.570 kr. mellem de indstævnte og banken må der som fastslået i Højesterets dom i [SKM2001.85.HR] også i en sag om selskabstømning som den foreliggende - en såkaldt "mellemformsag,, - tages udgangspunkt i de principper, der er fastlagt i UfR 2000.365 H (Thrane-sagen). Det er ved opgørelsen af H2 A/S' berigelse uden betydning, hvad selskabet var blevet købt for, og at H2 A/S har betalt renter efter skattelovgivningen m.m.
Af beløbet på de 2.448.570 kr. skal H2 A/S herefter - i overensstemmelse med opgørelsen i bankens subsidiære påstand - forlods bære et beløb svarende til overkursen ved salget af selskabet og renter heraf med i alt 1.114.947,40 kr., idet der alene findes grundlag for at medtage renter af overkursbeløbet til sagens anlæg den 19. februar 1997.
Da der i øvrigt er enighed om opgørelsen af bankens subsidiære påstand, og da der ved fordelingen af det resterende beløb på 1.333.622,60 kr. ikke er grundlag for at fravige det sædvanlige udgangspunkt om ligedeling, tager Højesteret denne påstand til følge med renter fra den 28. april 2000.
De indstævnte, H2 A/S og K/S-G1-finans, skal in solidum til appellanten, F1-Bank A/S, betale 755.664,91 kr. med procesrente fra den 28. april 2000.
I sagsomkostninger for Højesteret skal de indstævnte in solidum betale 125.000 kr. til appellanten.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret