text:
Enig Højesteret afviser adgang til at reducere erstatning pga. forkortet levetid. Ikke ret til dækning af advokatudgifter for sagens behandling i Nævnet -
Enig Højesteret afviser adgang til at reducere erstatning pga. forkortet levetid. Ikke ret til dækning af advokatudgifter for sagens behandling i Nævnet
Enig Højesteret afviser adgang til at reducere erstatning pga. forkortet levetid.
Højesteret afsagde i går den 12. juni 2012 dom i den omtalte sag, hvor en ung kvinde fik reduceret sin godtgørelse for varigt mén og erstatning for tab af erhvervsevne med den begrundelse, at hun med stor sandsynlighed ville være død inden 4 år efter patientskadens indtræden. Med en hel ny formuleret begrundelse stadfæstede Højesteret den indankede dom, der blev afsagt af Østre Landsret den 17. januar 2012, dog således at Højesteret modsat Landsretten ikke fandt, at der forelå sådanne helt særlige omstændigheder, at der kan tilkendes omkostningsdækning for den administrative behandling.
Højesteretsdom kan læses her.
Vores nyhed om landsretsdommen kan læses her.
Den unge kvinde, der på grund af fejl hos egen læge og en speciallæge fik diagnosticeret aggressiv brystkræft med ca. 5 måneders forsinkelse, døde efter Østre Landsret havde behandlet sagen og afsagt dom, men inden sagen blev behandlet i Højesteret den 29. maj 2012.
Patientskadeankenævnet gjorde med “fornyet styrke” gældende, at praksis for at reducere erstatning, når skadelidte på afgørelsestidspunktet er afgået ved døden (“mellemkommende død”), også finder anvendelse, når der foreligger sikre lægelige oplysninger om, at skadelidte vil dø inden for 4 år, at der i denne sag forelå en sådan prognose, og at rigtigheden af prognosen er blevet bekræftet ved, at kvinden døde 3 år og 4 måneder efter patientskadens indtræden.
Vores synspunkt var særligt (som under hele sagens behandling), at erstatningsansvarslovens forenklede udmålingsregler med kapitalerstatning for en skades varige følger i kombination med gennemsnitsregler for betydningen af skadelidtes alder og dermed forventede tid på arbejdsmarkedet, ikke giver adgang til at tage specifikt hensyn til forkortet (eller kort) restlevetid. Som det fremgår af dommen, fulgte Højesteret det synspunkt.
Adgangen til at tage hensyn til, at skadelidte er død på tidspunktet for fastsættelse af erstatningen, fremgår ret klart af forarbejderne til 1984 loven og ved ændringerne i 2002. Selvom også reduktion for “mellemkommende død” også strider mod de helt grundlæggende principper for udmåling, er det ret klart, at lovgiver udtrykkeligt har ønsket, at denne praksis kan videreføres. Det samme gælder reduktion for, at der er andre årsager til skadens indtræden. Men da der ikke i lovforarbejderne er antydningen af holdepunkter for, at der kan ske reduktion som følge af hverken forkortet eller kort restlevetid følger det af lovens “ordlyd og formål”, at der ikke kan ske reduktion alene fordi “skadelidte forventes at dø kort tid efter skadestidspunktet”.
Selvom Kammeradvokaten på vegne Patientskadeankenævnet “angreb” Østre Landsretsdom i usædvanligt hårde vendinger og sammenfattende betegnede dommen som en “svipser”, er det meget tilfredsstillende, at Højesteret med endnu mere klare præmisser nåede frem til samme resultat. Det er en vigtig dom ikke blot for kvindens efterladte men også for andre i samme situation, der har fået deres sager afgjort forkert. De får dem nu genoptaget således, at den reducerede erstatning kan blive efterbetalt.
Det bør hos Patientforsikringen, der under klagesagen i Nævnet fremkom med et egentligt juridisk partsindlæg til støtte for deres afgørelse, give anledning til at overveje, om man ikke gik for langt for at afprøve et juridisk spørgsmål, der må have forekommet dem meget tvivlsomt berettiget. Det gælder også, selvom Patientskadeankenævnet efterfølgende godkendte deres afgørelse. Vi oplever også i andre sammenhænge, at Patientforsikringen om end ikke “opfinder” juridiske synspunkter, der begrænser erstatningerne, så i hvert fald begrunder afgørelser helt ud til kanten af, hvad gældende regler kan bære.
Det havde klædt Patientskadeankenævnet, om de havde fulgt vores opfordring til at behandle dette væsentlige juridiske spørgsmål på et formandsmøde med alle 6 dommere som deltagere i stedet for blot at overlade det til et enkelt nævn at træffe afgørelse. Det gælder særligt, når Nævnets forretningsorden giver adgang til det. Vi er ikke sikre på, at alle 6 formænd i Nævnet ville have været enige i den afgørelse, der blev truffet (i hvert fald ved vi nu, at i alt 10 dommere har været af en anden opfattelse) og dermed kunne denne for kvinden og hendes familie ekstremt belastende sag måske have været undgået.
Med Højesterets begrundelse for ikke at yde skadelidte dækning for udgifter til advokatbistand under sagens behandling i Nævnet er det nu helt klart, at det er stort set umuligt at opnå en sådan dækning. Eneste situation, hvor vi kan forestille os ret til dækning, er, hvor en advokat påpeger egentlige fejl, der utvivlsomt fører til et ændret resultat (der ellers ikke var opnået), eller hvis skadelidte pga. eksempelvis en alvorlig hjerneskade er ude af stand til at varetage egne interesser.
Henvendelser om sagen og dommen kan ske til advokat Karsten Høj på kh@elmer-adv.dk, der førte sagen.


text:
Video: Skønne salater & vidunderligt tilbehør // Et kig i min kogebog + VIND – Emma Martiny
Video: Skønne salater & vidunderligt tilbehør // Et kig i min kogebog + VIND
Nu hvor vi snart går julen i møde, og mange af jer sikker allerede er i fuld gang med at skrive ønskeseddel, tænkte jeg, at jeg ville friste jer til at skrive verdens bedste julegave på listen: Min kogebog “Skønne salater & vidunderligt tilbehør”, naturligvis! 😉
{ Giv en signeret kogebog som julegave }
På DENNE SIDE kan I bestille et signeret eksemplar af kogebogen. Jeg skriver gerne en personlig hilsen til dig eller den heldige modtagere. Hvis du vil være sikker på, at kunne give kogebogen som julegave, skal du bestille senest d. 12. december – vi ved jo alle sammen, hvor langsom og uforudsigelig Post Danmark kan være i juleperioden.
Til sidst i videoen fortæller jeg, hvordan du kan vinde et eksemplar af “Skønne salater & vidunderligt tilbehør”. Vinderen finder jeg på fredag. Held og lykke alle sammen 🙂
23. november 2015 kl. 14:35
Jeg vil enormt gerne vinde din lækre kogebog, og give den til min søde kæreste. På den måde kan jeg også selv få noget fornøjelse af den 😀
23. november 2015 kl. 14:43
Jeg ville elske at vinde den bog til min mor, fordi at hun bare er den bedste, og altid er så givende, så det kunne være dejligt at kunne give hende den som en ekstra julegave. I det at jeg stadig bor hjemme, ville jeg nok også selv gøre brug af de lækre opskrifter;-)
23. november 2015 kl. 14:44
Jeg synes det virker til, at du har lavet en formidabel kogebog, og jeg har udelukkende læst rosende ord om den. Derfor vil jeg vildt gerne deltage i konkurrencen om et eksemplar af din smukke og inspirerende kogebog (: Haps!
23. november 2015 kl. 15:14
Åh, jeg har kigget på din bog mange gange, når jeg er kommet i den lokale boghandel. Og på en mærkelig måde være en kende stolt, (hvis man kan være det på nogens som man jo ikke oprigtig kenders vegne), når jeg har set din bog stå endnu en uge i vinduespartiet.. Så jeg vil først egentlig bare sige sejt gået!
Og jeg vil rigtig gerne vinde den bog, da jeg er typen, der desværre rigtig tit kommer til at lave de samme retter gang på gang. Jeg håber din lækre bog kan gøre om på det, og inspirere mig til noget mere lækkert og sundt mad!
23. november 2015 kl. 15:17
Jeg har bladret din bor gennem mange gange og synes den ser så fin ud. Det er lækkert med så meget god og sund inspiration. Desværre tillader mit SU budget ikke lige at jeg køber gaver til mig selv pt (julen nærmer sig jo ;)) Så derfor ønsker jeg mig til mig selv 😉
23. november 2015 kl. 15:19
Bogen står højt på ønskelisten, og jeg kunne rigtig godt tænke mig at vinde den. Jeg elsker salater og alle grøntsager, og din bog virker simpelthen så fin og inspirerende 🙂
23. november 2015 kl. 15:20
Jeg har selv bogen og er super glad for den. Meget inspirerende, med flotte billeder og lækre nemme opskrifter 😉
Hvis jeg vandt, skulle den gives til min søde veninde, som altid står klar til at hjælpe. Derved kan hun også få glæde af bogen, ligesom mig.
Har kun hørt positivt om din kogebog, så ville elske at vinde den 🙂
23. november 2015 kl. 15:44
jeg har ikke bogen, men har skrevet den på min ønskeliste! syntes simpelhen den ser så smuk ud, og vil elske at vinde bogen, da jeg selv går rigtig meget op i madlavningen! Er sikker på din bog vil kunne give mig en masse inspiration!
23. november 2015 kl. 15:48
Hej Emma. Jeg vil bare helt vildt gerne vinde din skønne bog! Jeg har tit smugkigget på den i diverse boghandler i Århus. Jeg er en af dem, der altid ender med den samme spidskålssalat til aftensmaden, og jeg ville elske at finde nye opskrifter og inspiration i din bog – lige så meget for at vise min kæreste, hvor lækre og smagfulde salater kan være. 😉
23. november 2015 kl. 15:53
Jeg vil rigtig gerne vinde din bog! Jeg har smugkigget i den i boghandleren, og den ser så fin ud, og jeg synes det er fedt, at der er MANGE opskrifter, så man virkelig kan få prøvet noget forskelligt.
23. november 2015 kl. 15:56
Jeg har din bog på ønskelisten og håber på jeg enten vinder den eller får den i gave 🙂 hvis jeg så skulle ende med et ekstra eksemplar, er jeg sikker på min søde mor ville elske inspiration til lækker, sund mad 🙂
Jeg har gennem lang tid læst din blog og bliver altid så inspireret af det, du laver! Det er derfor et stort ønske at vinde et eksemplar af din flotte kogebog 🙂
23. november 2015 kl. 15:58
Jeg har læst din blog igennem lang tid og bliver altid så inspireret af det, du laver. Det er derfor et stort ønske at vinde din flotte kogebog 🙂
23. november 2015 kl. 16:03
Jeg vil gerne vinde denne skønne kogebog til mig selv, jeg kunne godt bruge noget inspiration til sunde salater og tilbehør til aftensmaden eller frokost, da jeg gerne vil spise lidt sundere efter julen. 🙂
23. november 2015 kl. 16:11
Jeg er vild med din blog og vild med at lave alverdens grøntsager i køkkenet på et utal af måde, hvorfor ny inspiration altid er lækkert!
23. november 2015 kl. 16:24
jeg vil gerne selv have den da jeg er i gang med et større vægttab (30 kg so far 16 to go) og det ville være fantastisk med lidt ekstra inspiration til nogle sunde lækre ting til det sidste skub 🙂
23. november 2015 kl. 16:25
Jeg ville blive rigtig glad for at vinde din smukke kogebog. Jeg får generelt rigtig meget inspiration fra din blog men hænger desværre meget i den gamle kedelige blandede salat. Det ville være skønt at kunne glæde familien med lækre salater.
23. november 2015 kl. 16:34
Jeg har blandret grundigt i din bog i boghandlen og læser fast din blog, Emma, men hvis jeg vandt din lækre kogebog, sætter du mig i et dilemma: Min mor fortjener den helt sikkert i gave, da mor altid er den bedste, men jeg ville elske også selv at have den. Løsningen her bliver, at betænksomhed og kærlighed vinder (især i hjerternes fest): Min mor ville få bogen i gave, og jeg selv hoster op fra min knap så voluminøse SU-pung.
23. november 2015 kl. 16:42
Lånte din bog på biblioteket fornylig, og blev så imponeret! Så jeg krydser fingre for at vinde den som en tidlig julegave til mig selv (som mine forældre og søster selvfølgelig også ville få glæde af når jeg skal teste opskrifter ;-))
23. november 2015 kl. 16:43
Jeg har (endnu) ikke bogen, men hvis jeg skulle gå hen og vinde, så ville jeg give den til min kæreste, som bor i Århus og elsker sund mad. Så har jeg jo også en ekstra grund til at komme at besøge ham 😉
23. november 2015 kl. 16:57
Jeg ville elsker at vinde bogen til mig selv. Mangler tit inspiration til at bruge grøntsager på nye og lækre måder, ender tit med at lave de samme 5-6 slags tilbehør fordi jeg ved de virker. Og så er bogen bare så fin at se på. Det betyder bare meget at det visuelle er i orden når man kigger i kogebøger. 🙂
Jeg ville elske at vinde din fine kogebog. Jeg ønskede mig den i fødselsdagsgave her i november, men fik den ikke 🙂
Min mor og jeg kiggede på din kogebog sidste weekend, og hun syntes bare, at den var så fin. Jeg ville så gerne kunne give hende den i julegave (Jeg er dog også selv ret lun på den haha)
23. november 2015 kl. 17:07
Jeg har ikke din bog, men vil rigtig gerne vinde den! Jeg elsker salater og grøntsager, så tænker det lige er en kogebog for mig. 🙂
23. november 2015 kl. 17:10
Jeg ville elske at vinde din smukke bog! Jeg har den på min egen ønskeseddel, men hvis jeg vandt, ville jeg give den til min mor, der netop godt kunne bruge lidt inspiration til nogle lidt mere lækre salater end den med iceberg
23. november 2015 kl. 17:13
Travlhed har gjort, at jeg er kommet ud af en god rytme med at lave mad. Det blir kedeligt, nemt – hvad der lige er i køleskabet aftensmad. Jeg har brug for et ordentlig spart indpiration!!
23. november 2015 kl. 17:16
Jeg vil gerne vinde den til mig selv. Jeg elsker salater, dem jeg selv laver er bare ofte uinspirerende og så endernes med at købe i dyre domme i kantinen på jobbet istedet. Så håber jeg vinder så jeg give madpakken et pift 😉
23. november 2015 kl. 17:22
Jeg vil rigtig gerne vinde bogen til min kæreste. Han er et ørn i et køkken, men kan som mange andre løbe tør for inspiration. Så jeg ville give ham den som en inspirationskilde til det sunde tilbehør 🙂
23. november 2015 kl. 17:59
Jeg kunne godt tænke mig at vinde bogen, selvom den allerede er annonceret som et julegaveønske til min familie. Jeg tror, at den kunne blive en god hjælp, til når jeg om ikke så lang tid skal flytte hjemmefra og stå for alt madlavning selv. Hihi
23. november 2015 kl. 18:06
Jeg ville elske at forære din skønne kogebog til min kæreste. Han elsker i forvejen at lave (og spise) din lækre mexitærte og dine boghvedegnocchi med svampesovs, og jeg er sikker på, at dine salater også vil være vindere hos ham! 🙂 (Han er forøvrigt meget glad for at lave mad :-))
23. november 2015 kl. 18:07
Ej, Emma, den ville jeg elske at vinde! Jeg bliver altid så sindssygt inspireret af dine opskrifter, og samlet i en bog kan det ikke være andet end en fest at skulle sammensætte et måltid mad!
Jeg vil gerne give min mor kogebogen, simpelthen fordi hun er den sejeste i verden. Hun blev ramt af en hjerneblødning i starten af året, og har kæmpet sig igennem et langt rehabiliteringsforløb på 8 måneder, og er nu endelig hjemme igen. Bogen vil derfor være med til, at lette hendes hverdag, så hun “bare” kan finde opskrifterne der i 🙂
23. november 2015 kl. 18:55
Hej Emma 🙂 Opskrifterne ser jo alt for lækre ud! Min kæreste og jeg flytter sammen til januar (faktisk Aarhus Ø!), og jeg vil derfor gerne vinde din kogebog, så jeg kan lave den lækre mad til ham og gæster. Krydser fingre for, at jeg er den heldige!!
23. november 2015 kl. 19:00
Hej Emma 🙂 Opskrifterne ser jo alt for lækre ud! Min kæreste og jeg flytter sammen til januar (faktisk Aarhus Ø!), og jeg vil derfor rigtig gerne have din kogebog, så jeg kan lave maden til ham og gæster. Krydser fingre for, at jeg er den heldige!!
23. november 2015 kl. 19:33
Hej Emma. Jeg ville elske at vinde et eksemplar. Bliver altid så inspireret af dine lækre opskrifter på bloggen, så kogebogen vil helt sikkert også blive et hit herhjemme hos mig 🙂
23. november 2015 kl. 19:41
Måske er det lidt egoistisk, men jeg ville altså bare have den til mig selv. Den ser ud til at have så mange lækre opskrifter, som jeg gerne vil afprøve til mig selv og mine gæster i forbindelse med min fødselsdag d. 11. december. 🙂
23. november 2015 kl. 19:50
Jeg vil rigtig gerne vinde bogen, da jeg er alt for dårlig til at lave rigtige måltider, og jeg tror dine opskrifter vil give mig det skub jeg har brug for 🙂
23. november 2015 kl. 20:02
Vil gerne give den til min skønneste mor. Hun har været en kæmpe støtte for mig gennem min stressrelateret depression, og nu vil jeg gerne forkæle hende som tak. Ikke fordi en kogebog nogensinde vil være nok, men den vil være et godt skridt på vej.
23. november 2015 kl. 20:20
Jeg kan rigtig godt lide at lave sund mad med masser af grøntsager, men kan til tider føle mig lidt u-inspireret, og ejer ikke rigtig nogen gode kogebøger. Jeg syntes simpelthen din kogebog er den mest indbydende og flotte jeg længe har set, ligesom alle de opskrifter du har på din blog. Så det ville super skønt, at vinde en kogebog med massere af opskrifter, som jeg kan lave derhjemme! 🙂 Så jeg krydser fingre for, at vinde bogen til mig og min familie!…
23. november 2015 kl. 20:40
Jeg har allerede din kogebog og er rigtig glad for den. Den er den første, som jeg finder frem fra hylden, når jeg mangler inspiration til aftensmaden – og jeg glæder mig meget til den nye bliver udgivet
Jeg vil rigtig gerne vinde et eksemplar til min søde kusine i julegaver, hun elsker at lave mad og prøve nye spændende retter og det er første gang vores familier skal holde jul sammen, så det bliver helt specielt og jeg vil elske at kunne forkæle lidt ekstra ❤
Held og lykke med den nye koge bog og kalenderen!
23. november 2015 kl. 20:42
Held og lykke med den nye kogebog og kalenderen!
23. november 2015 kl. 21:02
Den ville være perfekt at give videre til min søde veninde som altid laver dejlig og lækker mad til mig! 🙂
23. november 2015 kl. 21:03
Jeg ønsker mig din bog, fordi jeg er vilde med alle de opskrifter du har her på bloggen. Jeg har prøvet maaaange af dem, og kan ikke få nok. Jeg vil have mere 🙂 Din luksus-lakse-salat er blevet en fast weekendting herhjemme f.eks.
23. november 2015 kl. 21:04
Jeg vil super gerne have den (til mig selv – og kæresten), fordi det er skønt med inspiration, og så er det bare fedt at det kommer fra dig! Jeg spiser vegansk, så salaterne er lige til mig – kæresten er dog pretty much altædende, og det ville være spændende med gode,, nye opskrifter!
23. november 2015 kl. 21:08
Jeg ejer ikke selv din kogebog, men den lyder helt fantastisk, så hvis jeg skulle vinde den ville jeg give den til min veninde der er vegetar, men som godt kan have lidt svært ved at “leve som en god vegetar” og det tror jeg dine salater vil kunne hjælpe til!
23. november 2015 kl. 21:39
Jeg er netop flyttet i en lejlighed for mig selv, og har derfor planer om at invitere mine veninder over ofte på lækker mad. Her vil denne bog give mig de perfekte retter at servere for mine søde piger ❤
Mie Højfeldt
23. november 2015 kl. 21:42
Jeg vil virkelig gerne vinde din fine kogebog, da jeg nyder at lave mad- især nye retter, jeg kaster mig ud i. Din bog ser ud til at være med en masse lækre billeder, som jeg sætter stor pris på ved en kogebog. Jeg håber, jeg er så heldig at vinde den, så lover jeg i hvert fald, at den ikke bare får lov at stå på hylden 😉
23. november 2015 kl. 21:54
Jeg er vild med salater, men ikke altid lige kreativ, så jeg ønsker mig din fine kogebog. Jeg krydser fingre! Under alle omstændigheder står den i hvert fald på ønskesedlen. 🙂
23. november 2015 kl. 22:14
Jeg er virkelig ikke særlig opfindsom når det kommer til mad, og slet ikke sundt mad. Jeg ville elske at bruge din bog som en kickstart til både min fantasi, men også en sundere livstil. Den ville aldrig bare komme til at stå og samle støv – det er den da også alt for fin til!
23. november 2015 kl. 22:16
Jeg ville elske at kollerere dine lækre opskrifter!
Jeg ville elske at kokkerere dine lækre opskrifter!
23. november 2015 kl. 22:31
Opskrifterne ser virkelig lækre ud og jeg ville elske at forsøge mig med dem!
23. november 2015 kl. 22:37
Jeg vil super gerne vinde kogebogen til min mor, da hun ofte føler sig lidt på udebane med hensyn til at finde på forskellige salater, og ender derfor som regel med en oldschool iceberg salat 🙂 Hun vil simpelthen blive så glad for din fine kogebog!
23. november 2015 kl. 23:28
Jeg håber at vinde den, da den ser super god ud. Det virker til at den vil kunne give meget inspiration i hverdagen til lækker mad 🙂
24. november 2015 kl. 0:40
jeg er allerede vild med dine opskrifter på bloggen, og vil elske at gå igang med en rigtig kogebog ved min side! Krydser fingre for jeg bliver den heldig. God jul!
24. november 2015 kl. 2:30
Åh, mums! Din bog ser så appetitlig ud, det må du næsten også have fået at vide!
Jeg ville elske at kunne lette madlavningen med min kæreste, som er blevet lidt mere kompliceret efter jeg er blevet uinteresseret i kød. Der ser ud til at være så mange lækre salater, der fylder lidt mere end hvad min modpart ind imellem kan finde på som tilbehør 😉 Så sejt gået med de bøger, glæder mig til de næste!
24. november 2015 kl. 2:31
Med en enorm kærlighed for æstestik, friske, lækre råvarer, masser af grøntsager(er selv helt vegetar), spændende smagskombinationer og at finde glædesstunder i køkkenet, synes det bare at være det helt oplagte gaveønske. Sidste jul ønskede jeg mig fem kogebøger, men tror, denne får lov at stå alene på ønskesedlen i år.
Du er simpelthen så sej, skøn, smuk og inspirerende Emma – og en ren fryd at følge 🙂
24. november 2015 kl. 4:04
Jeg bor i Hong Kong indtil jul i forbindelse med mit studie, og skal bruge foråret på at skrive speciale. Da jeg er så heldig at kunne flytte tilbage til mine forældre efter 4 år i egen lejlighed, ville jeg rigtig gerne forkæle dem med lækker aftensmad, når de kommer hjem fra arbejde. Og der ville din kogebog jo være helt perfekt! (:
Maria Holm-Hagen
24. november 2015 kl. 7:34
Ville elske at vinde den, fordi vi herhjemme rigtig gerne vil spise mere salat og grønt i hverdagen. Det ville bare være nemmere med din fine bog som inspirationskilde 🙂
24. november 2015 kl. 9:44
Jeg har din skønne kogebog og er meget glad for den!
Jeg ville elske at give den i julegave til min søde veninde, Asta, fordi hun altid er god til at give mig inspiration til vegetariske retter – og jeg vil gerne give inspiration tilbage i form af din fine kogebog. 🙂
24. november 2015 kl. 9:50
Jeg har hørt så godt om den og min veninde lavede bønnebrownien som jo bare er heeeelt fantastisk. Jeg tror aldrig jeg har spist noget, som er så tæt på kage konsistens.
Krydser fingre<3 god jul.
Sofie Rattenborg
24. november 2015 kl. 10:39
Denne bog har stået lang tid på min ønskeseddel, men jeg har ike været så heldig at få den endnu. Derfor vil jeg gerne vinde din lækre kogebog 🙂
24. november 2015 kl. 10:59
Jeg har desværre ikke bogen, men lånte den på biblioteket i sommers, hvor den gjorde stor lykke!
Hvis jeg vinder, vil jeg give bogen til min mor.Hun er pisse sej, men også pisse travl og stresset, og jeg ved, at hun mangler inspiration til mad, hvorfor hun tit ender med ‘bolle m. ost’ til aften.
24. november 2015 kl. 11:10
Jeg har haft stor succes med dine opskrifter fra bloggen, og jeg har længe haft din fine kogebog i kikkerten. Derfor ville jeg elske at vinde den, så jeg kan prøve mange flere opskrifter fra dit hyggelige univers 🙂
24. november 2015 kl. 12:25
Jeg ville da egentlig gerne give bogen til mig selv:) Jeg kan allerede forestille mig hvordan jeg ville nyde at sidde og kigge i den, men et krus varm te i hånden – lidt selv-forkælelse.
P.s. Tak for dig, du bringer altid glæde ind i min stue, når dit smilende ansigt dukker op i en video:)
Jeg har selv kogebogen og er så glad for den! Min lillesøster er meget jaloux og ønsker sig den, så det vil være perfekt at vinde et eksemplar til hende 🙂
24. november 2015 kl. 13:16
Den ser helt vildt lækker ud! Dejligt med en video, hvor du forklarer hvorledes den er bygget op – det er faktisk først gået op for mig nu. Jeg vil virkelig gerne vinde den! Konceptet virker ret genialt 😉
24. november 2015 kl. 14:00
Åh. Efter at have fået et lille kig i bogen, har jeg endnu mere lyst til at eje den! Ja, jeg er simpelthen så ego, at jeg virkelig gerne selv vil have den. Både fordi den simpelthen ser så fin ud, og som et lille påskud til min kæreste om, at vi skal spise lidt sundere 😉
24. november 2015 kl. 14:33
Jeg har en kæreste der er enorm god i et køkken, så mon ikke en ekstra adventsgave ville gøre ham glad og give inspiration til at lave endnu mere lækkert mad (til mig) 😉
24. november 2015 kl. 14:45
En ting der er øverst på min ønskeliste er din kogebog! Har ønsket mig den i virkelig lang tid og det kunne være det så lækkert at få en ekstra julegave fra dig. Din blog er inspirerende, personlig og så fantastisk at læse. Så jeg er 110% sikker på, at din kogebog er lige så inspirerende og fantastisk! Jeg ville elske, at kunne hive bogen ned fra hylden og bruge nogle opskrifter i den travle hverdag! Krydser fingre!
24. november 2015 kl. 15:53
Ej hvor er du bare sød og køn Emma! Bogen står også allerede på min ønskeliste, så jeg håber virkelig jeg vinder den! 😀
24. november 2015 kl. 15:58
Jeg vil give den til min søde veninde 🙂
24. november 2015 kl. 16:29
Ihh din bog er så fin. jeg ville helt klart give den til min svigermor, for hun er altid så sød til at lave nogle middage til os, når vi er pressede i hverdagen. og så elsker hun at prøve nye opskrifter af 🙂
24. november 2015 kl. 21:08
Jeg vil sindsygt gerne vinde kogebogen til mig selv 🙂 Jeg har flere gange lavet mad efter opskrifterne på din blog og ville super gerne have en bog fyldt med dine kokkerier 🙂
24. november 2015 kl. 21:25
Jeg vil rigtig gerne vinde kogebogen (som forøvrigt også er skrevet på ønskelisten). Vi forsøger at spise lidt mindre kød herhjemme og derfor kunne det være rart med inspiration til at bruge flere grøntsager i madlavningen.
24. november 2015 kl. 21:29
Jeg ønsker mig bogen til me, myself and I! En veninde har den, og jeg er solgt. Glædelig på forhånd jul 🙂
24. november 2015 kl. 22:18
Jeg vil gerne vinde denne smukke kogebog, så jeg kan få inspiration til min madlavning som nyligt flyttethjemmefra og studerende. Selvom man er studerende vil man nemlig stadig gerne prioritere skønne salater og vidunderligt tilbehør ! 😉
24. november 2015 kl. 23:05
Jeg ville blive så glad for at vinde din fine kogebog, da jeg er helt fascineret af din underskønne og checkede blog, da jeg virkelig ser mig selv i meget af det indhold du deler herinde og på den måde kan relatere til meget af det, hvilket er vildt givende. Er super inspireret af din personlige skrivestil og udtryksform, og den er allerede blandt mine favoritter efter at have “opdaget” din blog for blot få uger siden, og det her spændende univers du har skabt dig!
Så tusinde tak for en fantastisk blogfavorit, og selv om det er en udtømt kliché, så keep up the good work! Flere personligheder som dig, tak 😉
Lise-Lotte B. M.
25. november 2015 kl. 9:18
Hej fine Emma. Hvis jeg vinder, skal min dejlige kommende mand, have din skønne kogebog. For mindre end et år soden, spiste han INGEN frugt eller grøntsager (bortset fra kartofler selvfølgelig), så det var virkelig en udfordring at lave mad, da jeg selv spiser alt. Han påstod at han ikke kunne lide frugt og grønt, og nægtede at smage på det særligt pga. konsistensen. Pludselig fra den ene dag til den anden, blev han ramt at en sundheds-pil, og spiser nu ALT. Han er så god til at eksperimentere i køkkenet, og laver altid lækker mad, men ofte er det ret ens, så det ville være så dejligt, at give ham din kogebog, så han kan få en masse ny inspirativ (som selvfølgelig også kommer mig til gode). Jeg har før brugt flere af dine opskrifter og de hitter virkelig! Du er så dygtig og inspirerende! Krydser fingre for at jeg vinder 🙂 Kh Lise-Lotte
25. november 2015 kl. 11:53
Jeg vil gerne vinde kogebogen til min solstråle af en søster, der har droppet ud af studiet, for at komme tættere på hendes drøm og starter derfor nyt job her i december. Hun er sej og fortjener en skøn kogebog 🙂
Anette Palmerston
25. november 2015 kl. 12:57
Ej, hvor ser den bog lækker ud. Den vil jeg vildt gerne vinde 😀 😀
25. november 2015 kl. 19:17
Det ville være så dejligt at vinde bogen til min kæreste, som ofte klager over, at han mangler inspiration til hvad vi skal spise 🙂 (Og så der en ekstra motivation for at få ham til at lave mad til os ;-))
25. november 2015 kl. 21:27
Den vil jeg enorm gerne vinde. Har lånt den på biblioteket og fandt så meget inspiration i den. Elsker dine “hints” omkring råvarer og de flotte billeder.
25. november 2015 kl. 22:02
Jeg kan allerede smage de skønne retter og høre lyden af sprøde lækre salater. Jeg håber meget at jeg vinder din fantastiske bog.
25. november 2015 kl. 22:52
Bogen står allerede på min ønskeliste så det ville da være super skønt at vinde den! Jeg har allerede givet mig i kast med mange af dine opskrifter her på bloggen og det er nærmest uhyggelig så ens en “madstil” vi har. Dine opskrifter og din mad er bare lige mig og du inspirerer mig til at lave lækker mad til min familie og jeg! Tusind tak for en god blog!
Jeg vil elske at vinde bogen! Har lånt den en (=flere gange) på biblioteket og selvom jeg er kræsen er der mange retter der inspirerer mig til at prøve nyt, hvilket er en stor cadeu til din bog! Så er jeg også elendig i et køkken og var jeg bedre ville jeg elske at kunne forkæle andre med hjemmelavet mad.
26. november 2015 kl. 21:23
Jeg kunne så godt tænke mig at vinde din kogebog, da jeg synes godt om alle dine opskrifter på bloggen. Desværre har jeg ikke mulighed for selv at købe den, da der jo skal købes julegaver nu her, og det er en dyr affære, så jeg bliver nødt til at spare..:-( Men så kan jeg jo altid krydse fingre for, at jeg er så heldig at vinde denne konkurrence 🙂 Jeg er i hvert fald vild med din blog og dine madopskrifter og har fulgt dig siden bloggen startede for maaange år siden. Knus Michelle
27. november 2015 kl. 0:00
Jeg vil gerne vinde den selv 🙂
28. november 2015 kl. 0:15
Jeg synes din bog ser ud til at være fyldt med gode opskrifter, og jeg har flere gange overvejet at gøre det. Nu står den på ønskelisten, men jeg ville da gerne vinde et eksemplar her!
2. december 2015 kl. 9:21
jeg er fan af din bog og jeg glææææder mig til din nye kommer. hvis jeg er så heldig at vinde skal bogen gå til mine søde veninde julie som elsker at lave mad ligesom mig. de sidste par gange hun har været på besøg har det stået på mad fra din bog og retterne er blevet rost til skyerne. hun er ligesom mig fan af mad der er lidt anderledes og lækkert. håber jeg er den heldige. der er ikke noget bedre end at kunne glæde andre.

matches:
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine


text:
Medlemsstaternes retspraksis - Finland
Denne side giver et overblik over Finlands retspraksis.
For højesteret og de fleste andre domstole vises nøgleord og overskrifter sammen med datoer og registreringsnumre.
Finlands højesteret
Ansættelseskontrakt – overdragelse af virksomhed – EU-ret – betydning af direktivets fortolkning
Registreringsnummer: S2006/340
Dato for sagsanlæg: 29.1.2009
Dato for afgørelse: 23.4.2009
Fil: 835
Sagen vedrører en arbejdstagers ret til, når denne har fratrådt sin stilling i forbindelse med overdragelse af en virksomhed, at modtage kompensation fra den, til hvem overdragelsen sker, på grundlag af kapitel 7, § 6, i lov om ansættelseskontrakter og under hensyntagen til artikel 4, stk. 2, i Rådets direktiv 2001/23/EF.
Lov om ansættelseskontrakter 55/2001, kapitel 7, § 6
Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller dele af virksomheder eller bedrifter, artikel 4, stk. 2
Ovenstående tabel viser de oplysninger, der er tilgængelige om højesteretsafgørelser. Afsnittet med nøgleord omfatter nøgleordene og datoen for afgørelsen, den korte sammenfatning beskriver det primære indhold af afgørelsen, og referencerne til lovgivning indeholder oplysninger om relevant national lovgivning og EU-lovgivning.
Retspraksis i Finland foreligger i HTML-format.
Oplysninger om yderligere procedurer er tilgængelige ved følgende domstole:
Generelle oplysninger om appelprocedurer er tilgængelige ved højesteret og andre domstole.
Oplysninger om verserende sager er tilgængelige ved både højesteret og andre domstole.
Resultaterne af appelsager er tilgængelige ved højesteret og andre domstole.
Oplysninger om, hvorvidt en afgørelse har retskraft, er tilgængelige ved højesteret og andre domstole.
Oplysninger om sager indbragt for andre domstole (såsom forfatningsdomstolen) er ikke tilgængelige fra højesteret eller andre domstole.
Oplysninger om sagers indbringelse for EF-Domstolen er tilgængelige ved højesteret, men ikke ved andre domstole.
Der findes bindende regler for offentliggørelse af retspraksis på nationalt plan og på domstolsplan.
Al retspraksis offentliggøres af højesteret og de særlige domstole. Ved andre domstole er det kun et udvalg af retspraksis, der offentliggøres, afhængig af, hvor vigtig sagen er, om der gennemføres ny lovgivning, eller lovgivning ændres, og hvor stort behovet for at harmonisere gennemførelsen er.
Sidste opdatering: 24/05/2018

matches: højesteret højesteret højesteret højesteret højesteret højesteret højesteret højesteret


text:
Skat.dk: H.A.3.1 Grundværdibegrebet
Dette afsnit handler om grundværdibegrebet.
Generelt om grundværdien
Værdien i handel og vandel
Værdien i ubebygget stand
Grundforbedringer
Rettigheder og byrder
Grundværdien er udgangspunktet for beregningen af ejendomsskatten. Den lov, der omtales som Ejendomsskatteloven, hedder mere korrekt "Lov om kommunal ejendomsskat" og administreres af kommunerne. Det betyder, at SKAT foretager vurderingerne med hjemmel i Vurderingsloven, mens kommunerne foretager beregning og opkrævning af ejendomsskat, herunder fastsættelse af grundskatteloftet, efter Lov om kommunal ejendomsskat.
Bemærk, at der gælder særlige regler for fremgangsmåden ved vurderingerne - for såvel ejendomsværdi som grundværdi - for årene 2013, 2014, 2015, 2016, 2017 og 2018. Se afsnit H.A.1.1.3 .
Udgangspunktet for ansættelsen af grundværdien er værdien i handel og vandel. Se VUL § 6. Hvordan grundværdiansættelsen nærmere skal foregå står i VUL, kapitel C, hvor VUL § 13 er hovedreglen. Det er bl.a fastslået i SKM2011.776.VLR., som også fastslår, at det ikke kan kræves, at ansættelsen kun sker efter et af de principper, der er nævnt i afsnit H.A.3.2 om grundværdiberegningen. Sagsøgeren havde heller ikke krav på et nedslag i ansættelserne, uanset om nedslaget ville bringe ansættelserne under grundens handelsværdi. Dommen viser også, at man ikke ukritisk kan bruge resultatet af et foretaget syn og skøn, hvis det ikke specifikt tager sigte på grundens handelsværdi. Dommen er stadfæstet af Højesteret ved SKM2013.862.HR.
For landbrugsejendomme og ejendomme, som sidestilles hermed, sker grundværdiansættelsen efter reglerne i VUL § 14, stk. 1 - 5. Det forudsættes, at jorden hører til en middelstor bondegård i middelgod kultur. Se afsnit H.A.3.2.
For skovejendomme ansættes grundværdien efter et formaliseret skøn. Det sker efter en fastsat procent af skovens normalværdi, som Skatterådet har fastsat. Se VUL § 15, og afsnit H.A.3.2.
I VUL § 16 uddybes det, hvordan grundværdien ansættes for ejendomme, der ikke er omfattet af reglerne i VUL §§ 14 og 15.
Fra 1. januar 2011 skal der beregnes moms på salg af byggegrunde, når sælger er afgiftspligtig i momslovens forstand.
En privatpersons udstykning, byggemodning og salg af en enkelt byggegrund vil ifølge SKM2012.297.SKAT ikke være momspligtigt uanset byggemodningen. Udstykning og salg af flere byggegrunde vil kunne anses som økonomisk virksomhed med deraf følgende momspligt, hvis den pågældende med henblik på salgene aktivt har taget skridt, der sigter mod en økonomisk udnyttelse af grundene og som minimum skal omfatte gennemførelse af byggemodning af dem. Se herom afsnit D.A.3.1.4.2.1 .
En solgt grund indgår i det statistiske grundlag for fastsættelse af grundværdiniveauer med den konstaterede salgspris, uanset om der indgår moms i salgsprisen eller ej. Det afgørende er, at der er en køber, der har været villig til at købe grunden til den pågældende pris. Købers overvejelser i købssituationen er uafhængige af, hvorledes købsprisen er sammensat.
Der er ikke bestemmelser i vurderingsloven om, at et generelt nedslag i ejendomsværdien skal føre til nedsættelse af grundværdien, og der er heller ikke administrativ praksis herom. Se Højesterets dom SKM2015.615.HR, der drejer sig om en sommerhusejendom, hvor der var givet nedslag i ejendomsværdien, men ikke i grundværdien. Højesteret anførte, at det afgørende er, om begrundelsen for og karakteren af nedslaget i ejendomsværdien indebærer, at grundværdien er for højt ansat i forhold til grundens handelsværdi. Den sammenhæng, der er mellem ansættelsen af grundværdien og ejendomsværdien, sådan som det er udtrykt ved grundværdikurven, skaber en formodning for, at et sådant nedslag i ejendomsværdien også har betydning for grundværdiansættelsen. Højesteret fandt ikke formodningen bekræftet ud fra bl.a. oplysninger om priser, der var opnået ved salg i det pågældende sommerhusområde.
Ved grundværdien forstås værdien af grunden (med grundforbedringer) i ubebygget stand under hensyn til beskaffenhed og beliggenhed og til en i økonomisk henseende god anvendelse. Se VUL § 13, stk. 1.
Det er altså den ubebyggede grunds værdi, der skal findes ved skønnet over grundværdiansættelsen.
Det forudsættes, at grunden ikke er tilført værdier, som kan henregnes til forskelsværdien. Se afsnit H.A.2.2.2 om forskelsværdien. I forhold til ejendomsværdien er det, der ikke medtages, især værdien af bygningerne, værdien af visse anlægsarbejder som pilotering og pladsbelægning samt værdien af hegn og beplantning. Se afsnit H.A.3.2.2 om beregningsmetoder.
For bebyggede ejendomme er grundværdien en fiktiv værdi, fordi grunden ikke uden videre lader sig sælge i ubebygget stand.
Er grunden ikke bebygget, er grundværdien og ejendomsværdien normalt den samme.
Ved ansættelsen af grundværdien medregnes hele det areal, der hører til den vurderingspligtige ejendom. Se afsnit H.A.1.4. Ved bedømmelsen af arealets størrelse støtter SKAT sig normalt på ejendommens registrering i matriklen. Omfatter ejendommen et umatrikuleret areal, medtages det også ved grundværdiansættelsen.
Reglen i VUL § 16 B
VUL § 16 B er en undtagelse fra hovedreglen i VUL § 13, stk. 1, om at grunden skal vurderes i ubebygget stand. Der er tale om en særregel for grundværdiansættelsen af ejendomme (parcel- og sommerhuse), hvor beboelsesbygningens faktiske placering på grunden eller størrelse set i relation til den tilladte bebyggelsesprocent hindrer en udstykning.
Bestemmelsen skal ses i sammenhæng med en grundværdiansættelse, der anvender byggeretsværdiprincippet. Se afsnit H.A.3.2.2.1.
Bestemmelsen er kun gældende for ejendomme, hvor bygningen senest den 1. januar 2002 var til hinder for udstykning. Hvis bygningen er opført eller ændret senere, vil bestemmelsen ikke kunne anvendes.
Værdien af grundforbedringer skal medregnes ved grundværdiansættelsen. Se VUL § 13, stk. 1. Hvad der forstås ved grundforbedringer, kan volde vanskeligheder. Det er ikke muligt udtømmende at opremse, hvilke foranstaltninger der omfattes af begrebet. Der skal dog være tale om foranstaltninger af materiel karakter, som har øget grundens almindelige omsætningsværdi. Både forbedringer, der sker for ejerens egen regning, og forbedringer, som bekostes af det offentlige, skal medtages. Se afsnit H.A.3.3 om fradrag i grundværdien for forbedringer.
I områder, hvor kældre er almindeligt, skal det tages i betragtning ved grundværdiansættelsen, om etablering af kælder helt eller delvis kan indgå som alternativ til ekstrafundering. I de områder vil den økonomisk gode anvendelse af grunden være at etablere kælder. Grundværdien ansættes derfor ikke lavere end for tilsvarende grunde, hvor der ikke er behov for ekstrafundering. Se SKM2014.109.LSR.
Har bundforholdene en sådan beskaffenhed, at normal udnyttelse af grunden ikke kræver ekstrafundering/pilotering, skal grundværdien ikke ansættes lavere, fordi en speciel bebyggelse af grunden kræver ekstrafundering. Det kan fx være støbning af særligt svære fundamenter til tung belastning.
Omfatter grunden skrænter, der er til hinder for en hensigtsmæssig placering af bebyggelsen eller har grunden en uhensigtsmæssig form, tages der hensyn til det ved værdiansættelsen.
H.A.3.2.2.2 om "koteletgrunde"
H.A.3.2.4 om forurenede ejendomme.
Beliggenheden er den vigtigste enkeltfaktor for prisdannelsen. Opdeling af landet i såkaldte grundværdiområder afspejler dette forhold. Se afsnit H.A.3.2.
Både beliggenheden i videre geografisk sammenhæng og ejendommens specifikke beliggenhed i forhold til trafikårer og anden bebyggelse, skal tages i betragtning ved ansættelse af grundværdien. I områder, der er udlagt til parcelhus-, rækkehus- eller sommerhusbebyggelse, spiller naturgivne attraktioner en ganske særlig rolle. SKAT har typisk ikke kendskab til en grunds specifikke beliggenhed inden for et grundværdiområde. Der vil derfor typisk kun blive taget stilling til en grunds specifikke beliggenhed efter klage, eller hvis ejeren selv gør opmærksom herpå.
Når grundværdien ansættes, skal der forudsættes en økonomisk god anvendelse af grunden. Se VUL § 13, stk. 1, og § 16. Der skal ikke tages hensyn til, om den aktuelle anvendelse af grunden er hensigtsmæssig. Der skal derfor ikke tages hensyn til begrænsninger i grundens udnyttelsesmuligheder, som skyldes placeringen af den eksisterende bebyggelse. Se dog VUL § 16 B.
Selv om ejendommen kan udstykkes, skal der ansættes en værdi af grunden under ét. Ved ansættelsen tages det ikke i betragtning, at ejendomsværdien eventuelt kan falde ved en udstykning. Derimod tages der højde for udstykningsomkostninger ved ansættelsen af grundværdien.
For landbrugsjord ses der bort fra jordens aktuelle driftstilstand, når grundværdien skal ansættes. Derimod tillægges driftstilstanden betydning for ejendomsværdien.
Ved ansættelsen af grundværdien skal der tages hensyn til de rettigheder og byrder af offentligretlig karakter, der er knyttet til grunden. Se VUL § 13, stk. 2. Herunder den fysiske planlægning efter planlovgivningen. Se afsnit H.A.6.1 om ejendommens rettigheder og byrder. Dette princip er knæsat i en afgørelse, hvor nogle ejendomme, der tilhørte Københavns havn A/S var udlagt til blandet erhverv, industri, boliger og serviceerhverv efter kommuneplanen. Ved vurderingen pr. 1. januar 1992 var grundværdien ansat under hensyn hertil og uden hensyn til, at ejendommene efter lejekontrakter, der i forskelligt omfang indeholdt vilkår for uopsigelighed, blev anvendt til havnerelateret virksomhed. Københavns Havn A/S fik ikke medhold i, at der ved grundværdiansættelsen skulle tages hensyn til ejendommens faktiske anvendelse. Ansættelsen indebar hverken et brud på et lighedsprincip eller en ubegrundet ændring af praksis i forhold til tidligere ansættelser. Se SKM2002.675.ØLR.
I en sag, hvor et forskningscenter var drevet som selvejende institution, slog Højesteret fast, at en rådighedsbegrænsning i form af et lovbestemt forbud mod salg af grundarealet, ikke havde karakter af en offentligretlig byrde, der efter VUL § 13, stk. 2, skulle indgå i bedømmelsen af grundværdien. Tilsvarende gjaldt en bestemmelse om, hvad der skulle ske med formuen, hvis institutionen blev nedlagt. Se SKM2004.467.HR.
I dom af 27. november 1974 fra Højesteret om det fredede Odd Fellow Palæ, er det fastslået, at der ved ansættelsen af grundværdien i ubebygget stand skulle ses bort fra, at bygningerne på ejendommen var fredet. Se UfR. 1975, side 59. På baggrund af den Højesteretsdom fandt Landsskatteretten, at grundværdiansættelsen for en ejendom er upåvirket af, at ejendommens bygninger er omfattet af en bevaringsplan, der bevirker, at der ikke kan opføres det antal etagemeter på grunden, som er tilladt efter den gældende lokalplan. Se SKM2004.420.LSR.
Der skal også tages hensyn til privatretlige servitutter, der er pålagt et grundareal til fordel for et areal under en anden ejendom. Det gælder både ved vurderingen af den herskende ejendom og ved vurderingen af den tjenende ejendom efter VUL § 13, stk. 3. Se afsnit H.A.6.1.
Højesteret slog fast, at en rådighedsbegrænsning i form af et lovbestemt forbud mod salg af grundarealet, ikke havde karakter af en offentligretlig byrde, der efter VUL § 13, stk. 2, skulle indgå i bedømmelsen af grundværdien. Ikke offentligretlig byrde.
UfR 1975, 59
Højesteret fandt om det fredede Odd Fellow Palæ, at der ved ansættelsen af grundværdien i ubebygget stand skulle ses bort fra, at bygningerne på ejendommen var fredet. Ikke hensyn til at bygningerne var fredet.
SKM2015.491.VLR
Landsskatteretten havde foretaget en beregning af grundværdien efter byggeretsværdiprincippet, der førte til en lavere grundværdi end fastsat af SKAT og Vurderingsankenævnet, men tilsidesatte ikke de tidligere foretagne vurderinger. Landsretten anførte, at appellanten ikke havde krav på, at grundværdien fastsættes til de beløb, som Landsskatteretten havde beregnet ved anvendelse af byggeretsværdiprincippet. Landsretten hjemviste dog sagen, da Landsskatteretten ikke havde angivet konkrete forhold vedrørende ejendommen som begrundelse for i dette tilfælde at fravige byggeretsværdiprincippet ved ansættelsen som sket.
Dommen fastslår, at det ikke kan kræves, at ansættelsen kun sker efter et af de principper, der nævnt i afsnit H.A.3.2 om grundværdiberegningen, hvis ansættelsen bringer den ansatte grundværdi under handelsværdien. Dommen viser også, at man ikke ukritisk kan bruge resultatet af et foretaget syn og skøn, hvis det ikke specifikt tager sigte på grundens handelsværdi. Ikke nedslag i grundværdi.
SKM2002.675.ØLR
Nogle ejendomme, der tilhørte Københavns havn A/S var udlagt til blandet erhverv, industri, boliger og serviceerhverv efter kommuneplanen. Ved vurderingen pr. 1. januar 1992 var grundværdien ansat under hensyn hertil og uden hensyn til, at ejendommene efter lejekontrakter, der i forskelligt omfang indeholdt vilkår for uopsigelighed, blev anvendt til havnerelateret virksomhed. Københavns Havn A/S fik ikke medhold i, at der ved grundværdiansættelsen skulle tages hensyn til ejendommens faktiske anvendelse. Ansættelsen indebar hertil hverken et brud på et lighedsprincip eller en ubegrundet ændring af praksis i forhold til tidligere ansættelser. Ikke hensyn til ejendommens faktiske anvendelse.
xSKM2017.228.BRx
xRetten fandt, at det ikke var godtgjort, at skattemyndighedernes grund- og ejendomsværdiansættelse var foretaget på et forkert eller mangelfuldt grundlag, eller at ansættelsen var åbenbart urimelig. I den forbindelse bemærkede retten, at der ikke forelå oplysninger om salg af sammenlignelige ubebyggede grunde i det pågældende område eller i nærliggende sammenlignelige område, at skønsmandens værdiansættelse byggede på indeksering af salgspriser for ubebyggede grunde i Y1-området i 2005, 2006, 2007 og 2014, og at den pris, som sagsøgeren købte ejendommen for på tvangsauktionen den 2. april 2013, efter at den hidtidige ejer var taget under konkursbehandling, ikke kunne tillægges betydning.x
xSagen er anket.x
Retten fandt, at der på baggrund af udbudsprisen på de tre i sagen omhandlede grunde, samt salg af tre lignende grunde op til vurderingsterminen pr. 1. oktober 2010, ikke kunne ske tilsidesættelse af Landsskatterettens skøn. Landsskatteretten havde ansat grundværdierne for de tre grunde, lavere end udbudspriserne, samt handelspriserne på de sammenlignelige grunde.
Skønsmandens vurdering, oplysninger om prisniveauet i en anden udstykning og det forhold, at der ikke siden sommeren 2010 var solgt grunde i den pågældende udstykning kunne ikke føre til et andet resultat.
Sagen drejede sig om, hvorvidt boligforeningen havde påvist et grundlag for at tilsidesætte ansættelserne af ejendommens grundværdi ved vurderingerne i 2001, 2002 og 2004.
Boligforeningen havde dels anført, at der var behov for ekstrafundering på grunden i et videre omfang end anført af Landsskatteretten.
Derudover anførte boligforeningen, at Landsskatterettens afgørelse led af en begrundelsesmangel, idet Landsskatteretten ikke havde anført konkrete forhold vedrørende ejendommen, som begrundelse for at fravige den "korrekte" grundværdi efter byggeretsprincippet.
Retten fandt, at det ikke var godtgjort at der var behov for ekstrafundering, udover hvad der allerede var givet nedslag i grundværdien for. Der blev i den forbindelse lagt vægt på, at det særligt var på grundens sydlige del, at der var behov for ekstrafundering, mens byggeriet var opført på den nordlige del.
Derudover fastslog retten, at boligforeningen ikke havde dokumenteret at ejendommens grundværdi afveg fra handelsværdien.
De underordnede vurderingsmyndigheder havde ved værdiansættelsen fejlagtigt taget udgangspunkt i, at ejendommen var omfattet af en bestemt lokalplan. Retten henviste bl.a. til, at Vurderingsankenævnets afgørelse var truffet ud fra oplysninger om handelspriser på beboelsesejendomme i området, hvorfor der ikke var anledning til at tilsidesætte nævnets skøn.
Et brev fra kommunen til ejeren af en lovligt bebygget grund om, at en evt. kommende lokalplan for området ville medføre, at ejendommen ikke ville kunne bebygges selvstændigt, udgjorde ikke en offentligretlig byrde, der skulle tillægges betydning ved vurderingen. Der forelå ingen oplysninger om, at der skulle være planer om nedrivning af bebyggelsen. Et syn og skøn havde ikke godtgjort, at SKATs grundværdiansættelse var for høj.
SKM2014.850.BR
Retten bemærkede bl.a., at en beregning af grundværdien efter byggeretsprincippet alene er et vurderingsteknisk hjælpemiddel, og at sagsøgte hverken ved syn eller skøn eller på anden måde havde sandsynliggjort, at de ansatte grundværdier var væsentlig lavere end værdien i handel og vandel.
Landsskatteretten fandt, at grundværdiansættelsen for en ejendom er upåvirket af, at ejendommens bygninger er omfattet af en bevaringsplan, der bevirker, at der ikke kan opføres det antal etagemeter på grunden, som er tilladt efter den gældende lokalplan. Grundværdiansættelse upåvirket af bevaringsplan.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skrevet af Allan Ohms d. 12/10 - 2012
Sagen angår, om Teru DK A/S’ teletjeneste (Telebaren), som den udøves i dag, udgør ulovlig forskelsbehandling på grund af køn, jf. ligestillingslovens § 2.
Teru DK’s virksomhed består i formidling af telefonkontakt primært mellem mænd og kvinder. Højesteret finder, at den ydelse, der leveres til mænd, er den samme som den, der leveres til kvinder.
Teletjenesten er tilrettelagt på den måde, at der kan ringes på et betalingsnummer (til en takst på 2,50 kr. pr. minut) eller på et gratisnummer. Personer, som ringer på betalingsnummeret, kan alene komme i kontakt med personer, som ringer på gratisnummeret, og omvendt.
Den måde, som teletjenesten er tilrettelagt på, forudsætter, at mænd hovedsageligt ringer på det ene nummer og kvinder på det andet. Højesteret lægger efter bevisførelsen, herunder skønsmandens erklæring, til grund, at stort set alle kvinder benytter gratisnummeret, og at langt de fleste mænd benytter betalingsnummeret. Mænd, der ønsker kontakt med kvinder, er derfor nødt til at benytte betalings-nummeret, mens kvinder, der ønsker kontakt med mænd, skal benytte gratis-nummeret.
Uanset at både mænd og kvinder kan bruge begge numre, at annonceringen ikke længere opfordrer mænd til at ringe på betalingsnummeret og kvinder på gratisnummeret, og at velkomsthilsnerne ikke længere fokuserer på køn, finder Højesteret efter det anførte, at teletjenesten er tilrettelagt således, at Teru DK for samme ydelse opkræver forskellige takster hos mænd og kvinder, og at der derfor er tale om forskelsbehandling på grund af køn.
Teru DK har under henvisning til ligestillingslovens § 2, stk. 3, sidste led, og § 3 a, stk. 1, anført, at selskabet af hensyn til sin indtjening er nødsaget til at opretholde ordningen med opringning på enten et betalingsnummer eller et gratisnummer. Højesteret finder, at hensynet til selskabets indtjening ikke kan retfærdiggøre den beskrevne forskelsbehandling. Der er heller ikke i øvrigt anført et legitimt formål som begrundelse for forskelsbehandlingen.
På denne baggrund finder Højesteret, at Teru DK’s teletjeneste udgør ulovlig forskelsbehandling på grund af køn, jf. ligestillingslovens § 2.
Herefter tager Højesteret Ligebehandlingsnævnets principale påstand – der omfatter både direkte og indirekte forskelsbehandling – til følge og stadfæster med denne ændring dommen.
Landsrettens dom stadfæstes med den ændring, at Teru DK A/S skal anerkende, at det er i strid med ligestillingslovens § 2, at Teru DK A/S opkræver forskellige takster for mænd og kvinder.
I sagsomkostninger for Højesteret skal Teru DK A/S betale 75.000 kr. til Ligebehandlingsnævnet som mandatar for A.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skat.dk: Ejendomsvurdering - grundværdi - vindmølletillæg
10 Jul 2007 15:13
27 Jun 2007 15:26
1. afdeling, 496/2005
Vurdering, vindmølle, rettighed
Spørgsmålet i sagerne var, om der var grundlag for at fastsætte et såkaldt "vindmølletillæg" til grundværdien for nogle ejendomme, hvor der var opstillet vindmøller i henhold til tidligere meddelte tilladelser. Højesteret fandt, som landsretten, at tilladelse til opstilling og drift af en vindmølle på en ejendom er en rettighed af offentligretlig karakter.
I sagen vedrørende B stadfæstede Højesteret landsrettens dom om frifindelse.
Højesteret tiltrådte, at opstilling og drift af vindmøllerne på ejendommen, der er en del af G1 Vindmøllepark, udgør en retlig udnyttelsesmulighed af grunden på vurderingstidspunktet, som der skal tages hensyn til ved grundværdiansættelsen.
Højesteret fandt endvidere, at det ikke ved vurderingen kan tillægges betydning, at ejeren mod et engangsvederlag har overdraget retten til at opstille og drive vindmøllerne i et nærmere angivet tidsrum til trediemand.
Højesteret tiltrådte ligeledes, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte vurderingsmyndighedernes skøn ved ansættelse af vindmølletillæggets størrelse, og at deklarationen om rådighedsindskrænkning ikke gav grundlag for et nedslag i grundværdien.
I sagen vedrørende A kunne der på vurderingstidspunktet ikke opnås tilladelse til opstilling af nye vindmøller på ejendommen, og under henvisning hertil gjorde appellanten yderligere gældende, at der ikke ville blive givet tilladelse til genopførelse i tilfælde af hændelig undergang, hvorfor vindmølletillægget også af den grund var uberettiget.
Højesterets flertal fandt, at det forhold, at en eksisterende vindmølle ikke vil blive tilladt erstattet af en ny, og at det ikke er sikkert, at der vil blive givet tilladelse til genopførelse, f.eks. i tilfælde af havari, ikke i sig selv indebærer, at retten til at drive vindmøllen er uden betydning for arealets handelspris, og dermed for grundværdien. Flertallet fandt imidlertid, at der ved vurderingen af den værdi, som retten til vindmølledrift tilfører arealet - hvis det må antages at påvirke handelsværdien - skal tages hensyn til muligheden for, at der ikke vil blive givet tilladelse til at erstatte eller genopføre vindmøllen, jf. herved Told- og Skattestyrelsens udtalelse i Landsskatterettens kendelse, gengivet i SKM2001.50.LSR. Da det ikke fremgik af Landsskatterettens kendelse i sagen, at dette forhold var indgået ved fastsættelse af vindmølletillæggets størrelse, blev grundværdiansættelsen hjemvist til fornyet behandling.
Højesterets flertal bemærkede herved, at deklarationen om rådighedsindskrænkning ikke giver grundlag for nedslag i grundværdien.
Vurderingsloven § 14
Vurdringsvejledning 2007-2 C.2.4
Torben Melchior, Asbjørn Jensen, Niels Grubbe, Poul Dahl Jensen og Vibeke Rønne.
I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 7. afdeling den 18. november 2005.
Indstævnte, Skatteministeriet, har påstået stadfæstelse. Subsidiært har ministeriet gentaget sine hjemvisningspåstande.
A har yderligere anført, at han på grund af kommuneplantillæg 11 af 8. september 1993 og kommuneplan 93 af 11. januar 1995 ikke vil få tilladelse til at genopføre en vindmølle i tilfælde af hændelig undergang. Også af den grund skal der ved fastsættelse af grundværdien ikke tages hensyn til vindmøllerne. Han har herved henvist til, at tilladelse til genopførelse i medfør af § 6, stk. 4, i cirkulære nr. 100 af 10. juni 1999 om planlægning for og landzonetilladelse til opstilling af vindmøller forudsætter, at der foreligger særlig begrundelse. Det gør der ikke i en situation som den foreliggende, hvor vindmøllerne er opført af andre end ejeren af ejendommen, og endda efter at kommuneplanen blev vedtaget. Hans opfattelse støttes endvidere af Landsskatterettens afgørelse gengivet i TfS 2000.451, hvorefter fastsættelse af grundværdien skete under hensyn til en lokalplans angivelse af bebyggelsesprocenten til 40, uanset der på ejendommen lå en større bebyggelse, der lovligt var opført i overensstemmelse med en tidligere gældende bebyggelsesprocent.
Skatteministeriet har heroverfor anført, at cirkulærets § 6, stk. 4, må antages at skulle forstås således, at der vil blive givet tilladelse til at genopføre en vindmølle i tilfælde af hændelig undergang, også selv om der foreligger planlægning, som er til hinder for genopførelse. Det er i den forbindelse uden betydning, om det er ejeren selv eller andre, der har opført vindmøllen. Den planlægning, der var gældende på vurderingstidspunktet, kan alene øve indflydelse på vindmølletillæggets størrelse, og kun i det omfang planlægningen har betydning for længden af det tidsrum, i hvilken driften kan udøves. Hvis det lægges til grund, at der ikke kan opnås tilladelse til genopførelse ved hændelig undergang, er det et forhold, der kan tillægges betydning ved fastsættelse af vindmølletillæggets størrelse. Landsskatterettens afgørelse i TfS 2000.451 er ikke relevant, da den vedrører bebyggelse. En vindmølle er efter vurderingsloven ikke en bebyggelse, men et løsøre (et driftsmiddel).
§ 6 i cirkulære nr. 100 af 10. juni 1999 om planlægning for og landzonetilladelse til opstilling af vindmøller er sålydende:
§ 6. Ved behandlingen af ansøgninger om tilladelse til opstilling af vindmøller efter § 35, stk. 1, i lov om planlægning skal der tages størst muligt hensyn til nabobeboelse og til de øvrige interesser, der er knyttet til anvendelsen af det åbne land, herunder vedrørende natur, landskab, kulturhistoriske værdier og jordbruget.
Stk 2. Landzonemyndigheden må kun meddele tilladelse, hvis opstillingen er i overensstemmelse med
regionplanretningslinier eller kommuneplanrammer, der udpeger området specifikt til opstilling af vindmøller, eller
en lokalplan, der er vedtaget
efter § 5,
før ikrafttrædelsen af dette cirkulære, eller
efter overgangsreglerne i § 7, stk. 3 eller 5.
Stk 3. Undtaget fra stk. 2 er dog opstilling af en husstandsvindmølle med en største total højde på 25 m i umiddelbar tilknytning til eksisterende bygningsanlæg.
Stk. 4. Landzonemyndigheden kan dog uanset stk. 2, undtagelsesvis meddele tilladelse efter lovens § 35, hvis der foreligger en særlig begrundelse, der taler for at tillade en vindmølleopstilling uden gennemførelse af en forudgående inddragelse af borgere og myndigheder gennem en planlægning, så som en vindmølles hændelige undergang ved havari, lynnedslag eller lignende."
I vejledning nr. 39 af 7. marts 2001 om planlægning for og landzonetilladelse til opstilling af vindmøller er bl.a. anført:
6.2 Specifikke områder
Ved landzonesagsbehandling af vindmølleansøgninger får omboende og de i øvrigt berørte ikke mulighed for at udtale sig, før landzonemyndigheden træffer beslutning. Cirkulærets § 6, stk. 2, fastsætter derfor, at en ansøgning om landzonetilladelse normalt kun kan behandles på baggrund af en specifik udpegning i en regionplan eller en kommuneplan eller på grundlag af en lokalplan.
Vindmøllecirkulærets § 6, stk. 2, er en bindende forskrift for landzonemyndighedens administration af ansøgninger om tilladelse til opstilling af vindmøller. Landzonemyndigheden skal derfor meddele afslag på en ansøgning, hvis betingelserne i § 6, stk. 2, ikke er opfyldt, og der ikke foreligger en særlig begrundelse for at meddele en tilladelse uden en forudgående planlægning, jf. cirkulærets § 6, stk. 4.
Baggrunden for kravet om forudgående planlægning er bl.a., at opstilling af vindmøller medfører en stor påvirkning af omgivelserne. Det er derfor rimeligt at give ikke mindst borgerne i området bedre mulighed for at udtale sig om det hensigtsmæssige i en påtænkt opstilling af vindmøller. Endvidere er der behov for at sikre, at der gennem regionplanlægningen foretages en samlet planlægningsmæssig afvejning af, hvor det er hensigtsmæssigt at opstille vindmøller.
Ansøgninger om tilladelse til opstilling af vindmøller, der er i overensstemmelse med en plan, eller som er omfattet af en af undtagelserne fra plankravet, behandles efter planlovens almindelige bestemmelser under hensyn til cirkulærets § 6, stk. 1.
Ved ansøgninger om landzonetilladelse til opstilling af en vindmølle i et område, der ikke er omfattet af en vindmølleplan, bør amtet vurdere, om landzoneansøgningen ud fra planlægningsmæssige overvejelser giver anledning til at udarbejde og offentliggøre et forslag til et regionplantillæg, der kan muliggøre projektet. Resultatet af denne vurdering bør fremgå af begrundelsen for afgørelsen.
§ 6.4 Havari
Der er i cirkulærets § 6, stk. 4, indsat en bestemmelse, der giver landzonemyndigheden mulighed for undtagelsesvist at meddele tilladelse, hvis der foreligger en særlig begrundelse for at tillade en vindmølleopstilling, selv om der ikke foreligger en planlægning som forudsat i § 6, stk. 2.
Bestemmelsen er især tænkt anvendt i de tilfælde, hvor der er tale om en vindmølles hændelige undergang ved fx havari, brand eller lynnedslag, og hvor mølleejeren har en særlig forventning om at kunne få tilladelse til at opstille en ny vindmølle mage til den oprindelige og på samme sted som denne. Hvis mølleejeren derimod ønsker at opstille den nye vindmølle på et andet sted eller at opstille en større vindmølle, vil der skulle gennemføres en forudgående planlægning, medmindre opstillingen er i overensstemmelse med en gældende plan."
Ifølge vurderingslovens § 14, stk. 4, jf. § 16, ansættes grundværdien for en ejendom til det beløb, som efter de gældende handelspriser antages at kunne opnås for den i ubebygget stand ved salg til en efter samtlige forhold økonomisk god anvendelse. Der skal herved tages hensyn til de til grunden knyttede rettigheder af offentligretlig karakter, jf. vurderingslovens § 13, stk. 2. Højesteret finder, at tilladelse til opstilling og drift af en vindmølle på en ejendom er en rettighed af offentligretlig karakter.
Vedrørende B
Amtskommunes miljøudvalg meddelte den 17. maj 1989 Elkraft AmbA godkendelse til under nærmere angivne betingelser at etablere og drive G1 Vindmøllepark. Den 8. juli 1989 vedtog kommunen en lokalplan for "Vindmøllepark syd for ...", og de vindmøller, der er opført på denne ejendom, er en del af denne vindmøllepark. Da optilling og drift af vindmøllerne på Bs ejendom således udgør en retlig udnyttelsesmulighed af grunden på vurderingstidspunktet, tiltræder Højesteret, at der ved fastsættelse af grundværdien er taget hensyn hertil. Det kan ikke ved vurderingen tillægges betydning, at ejeren mod et engangsvederlag har overdraget retten til at opstille og drive vindmøllerne i et nærmere angivet tidsrum til tredjemand.
Af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder Højesteret, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte vurderingsmyndighedernes skøn ved ansættelse af vindmølletillæggets størrelse, og at deklarationen om rådighedsindskrænkning ikke giver grundlag for nedslag i grundværdien.
Højesteret stadfæster herefter dommen vedrørende B.
Det fremgår af kommunens redegørelse af 27. oktober 2003 og supplerende redegørelse af 24. november 2003, at vindmøllerne på denne ejendom er opstillet på grundlag af en tilladelse fra 1992, hvor ejendommen hverken var omfattet af en lokalplan eller en kommuneplan, og at der efter vedtagelsen i 1993 af kommuneplantillæg 11 og i 1995 af kommuneplan 93 ikke kan opnås tilladelse til opstilling af nye vindmøller på ejendommen.
Tre dommere - Torben Melchior, Asbjørn Jensen og Poul Dahl Jensen - udtaler:
Det forhold, at en eksisterende vindmølle ikke vil blive tilladt erstattet af en ny, og at det ikke er sikkert, at der vil blive givet tilladelse til genopførelse, f.eks. i tilfælde af havari, indebærer efter vores opfattelse ikke i sig selv, at retten til at drive vindmøllen er uden betydning for arealets handelspris og dermed for grundværdien. Ved vurderingen af den værdi, som retten til vindmølledrift tilfører arealet, må der imidlertid - hvis det må antages at påvirke handelsprisen - tages hensyn til muligheden for, at der ikke vil blive givet tilladelse til at erstatte eller genopføre vindmøllen, jf. herved Told- og Skattestyrelsens udtalelse i Landsskatterettens kendelse gengivet i SKM2001.50.LSR. Det fremgår ikke af Landsskatterettens kendelse i den foreliggende sag, at dette forhold er indgået ved fastsættelsen af vindmølletillæggets størrelse.
Vi stemmer herefter for at tage Skatteministeriets subsidiære påstand om hjemvisning til følge.
Det bemærkes herved, at deklarationen om rådighedsindskrænkning ikke giver grundlag for nedslag i grundværdien.
Dommerne Niels Grubbe og Vibeke Rønne udtaler
På denne ejendom er opførelse af vindmøller i strid med kommuneplanen. Herefter, og da A i hvert fald under disse omstændigheder heller ikke i tilfælde af hændelig undergang har et retskrav på at genopføre vindmøllerne i medfør af § 6, stk. 4, i cirkulære nr. 100 af 10. juni 1999, finder vi, at opstilling og drift af vindmøller ikke udgør en retlig udnyttelsesmulighed af grunden på vurderingstidspunktet.
Vi stemmer herefter for at give A medhold i hans subsidiære påstand om, at der ikke er grundlag for vindmølletillæg til grundværdien pr. 1. januar 2000.
Der er ved fastsættelse af sagens omkostninger taget hensyn til, at A har betalt retsafgift for landsret og Højesteret med 2.130 kr.
Landsrettens dom vedrørende B stadfæstes.
Sagen vedrørende As ejendom ... 5, matr.nr. ..., hjemvises til vurderingsmyndighederne til fornyet ansættelse af grundværdien pr. 1. januar 2000.
I sagsomkostninger for Højesteret skal B inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 20.000 kr. til Skatteministeriet.
I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal Skatteministeriet inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 50.000 kr. til A.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret