text:
SKM2014.703.BR
Retten i Aalborg, BS 9-1294/2013
Grundforbedring, varmeforsyning, hovedledning, stikledning
Sagsøgeren har nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at anerkende, at den på bilag 1 (nyt bilag 1) markerede varmeforsyningsledning udgør en fradragsberettiget hovedledning i henhold til Vurderingslovens § 17, og at fradragsansættelsen ved vurderingerne 2004, 2005, 2007 for ejendommen ...1 hjemvises til Vurderingsmyndigheden til beløbsmæssig opgørelse.
Klagen vedrører fastsættelse af fradrag for forbedringer for vurderingsårene 2004 og årene derefter. Der klages over, at vurderingsankenævnet ikke har godkendt fradrag for en række byggemodningsudgifter.
Vurderingsankenævnet har godkendt fradrag for udgifter til forbedringer med 665.000 kr.
for både landinspektør
og projektering og tilsyn
67.276 kr.
167.756 kr.
Tilslutning, elforsyning
51.240 kr.
Fællesarealer/grønne områder
Landsskatteretten forhøjer fradrag for forbedringer med i alt 50.000 kr. Det samlede fradrag udgør herefter 665.000 kr. + 50.000 kr. eller i alt 715.000 kr.
Ejendommen er beliggende ...1. Grundens areal udgør 6.549 m², hvoraf vejen på matriklen udgør 1.504 m².
Klager har fremlagt dokumentation i form af endeligt skøde af 1. august 1989.
Det fremgår heraf, at Andelsboligforeningen H1 købte ejendommen af G2 ApS. Overtagelsen skete den 15. maj 1989 og prisen var aftalt til 9.435.000 kr.
På grunden er en støttet andelsbolig med 12 lejligheder. Henholdsvis en blok med 5 boliger og en blok med 7 boliger. Boligerne blev leveret nøglefærdige, med et haveareal.
Ejendommen er omfattet af ... Kommunes lokalplan nr. ... fra 1988.
Det fremgår bl.a. heraf, at lokalplanen skulle åbne mulighed for tæt/lav bebyggelse. Området er herefter blevet opdelt i 3 dele, hvoraf den omhandlede grund er benævnt A1 og består af matrikelnummer ... og ....
Klager har fremlagt byggeregnskab som dokumentation for de afholdte udgifter til byggemodningen. Byggeregnskabet indeholder summariske poster og indeholder således ikke en nærmere specifikation af de enkelte udgifter. Der er derfor ikke er fremlagt specifik dokumentation for de faktiske afholdte udgifter til byggemodningen på grunden.
Udgiften til anlæg af intern varmeforsyning er af klagerens repræsentant fastsat med udgangspunkt i V&S prisdata. Beregningen er foretaget på grundlag af opmålinger af ledningsnettet, baseret på det vedlagte ledningskort. Udgiften er i beregningerne anslået til 167.756 kr.
V&S prisdata indeholder tekniske og økonomiske informationer til kalkulation og overslagsberegninger af anlægs- og byggeopgaver til planlægning af bygningsdrift og - vedligehold.
I forhold til tilslutning til elforsyningen har klager fremlagt et ledningskort, som viser den eksterne elforsyning, samt den interne elforsyning på klagers grund. Klager har desuden fremlagt en mail fra elforsyningsselskabet, og henviser til, at det heraf fremgår, at der er afholdt en udgift for tilslutning på 7.000 kr. pr. bolig eksklusive moms, eller i alt 102.480 kr. inklusive moms. Under henvisning til Landsskatterettens praksis anmodes om 50 % af dette beløb, svarende til 51.240 kr.
Ejendommens grundværdi for de påklagede år, beregnet efter byggeretsværdiprincippet, udgør følgende:
1.559.200 kr.
2.193.800 kr.
3.117.900 kr.
Der er ikke godkendt fradrag for udgifter til parkeringspladser, stikledninger, el tilslutning og fællesareal, herunder grønne områder, jf. dagældende bestemmelser i vurderingslovens § 17 og 18.
Som begrundelse for parkeringspladser er anført:
I ovennævnte udgifter indgår endvidere udgifter til parkeringsareal, som alene anses for at tjene bebyggelsen og ikke medfører en værdistigning på grunden, hvorfor der nægtes fradrag for denne del, jf. vurderingslovens § 17.
For så vidt angår stikledninger, er følgende begrundelse givet:
R1 har beregnet fjernvarmenet til 278.340 kr. Heraf kan nævnet ikke godkende 12 sæt husindføringer og 12 sæt afgreninger, hvorefter beløbet er reguleret (som anført i V&S prisbogsberegningerne) med + 10% + 22% x 85% x prisniveau = 109.374 kr. Da der er tale om ikke dokumenterede udgifter, skønner nævnet, at der kan godkendes 100.000 kr. til fjernvarmenet.
Det samme gælder R1s beregninger over vandforsyningen på 92.904 kr., hvoraf der ikke godkendes fradrag for 12 stikledninger, 12 stikledningsure og 12 stophaner.
Vedrørende fællesareal og grønne områder, har vurderingsankenævnet anført:
Der er ikke godkendt fradrag for udgifterne til gård, haveanlæg og hegn, idet udgifter til etablering af grønne områder, ikke bevirker en værdiforøgelse af grunden, men betragtes som tjenende bebyggelsen og dermed beboerne.
Kravet i Vurderingslovens § 17 og 18 om at der skal ske en værdiforøgelse af grundværdien anses ikke for opfyldt. Dette fremgår også af kendelse afsagt af Landsskatteretten den 26. marts 1986, hvor udgifter der knytter sig til anlæg af grønne områder ikke er fradragsberettiget, hvorfor der ikke er fradrag for udgifterne til gård-, haveanlæg og hegn.
Det er vurderingsankenævnets opfattelse, at udgifter til grønne områder ikke kan henføres til grunden i ubebygget stand og derfor ikke kan begrunde fradrag i grundværdien for forbedringer. Der nægtes fradrag for udgiften hertil, jf. vurderingslovens § 17 og 18 samt under henvisning til Landsskatterettens kendelse af 29. maj 2009.
Som begrundelse for, ikke at godkende fradrag for eltilslutning, er følgende anført:
For så vidt angår udgifter til landinspektør, projektering og tilsyn, samt varmeforsyning, har vurderingsankenævnet godkendt fradrag. Vedrørende fradragsbeløbet, er følgende angivet.
For så vidt angår projektering og tilsyn, samt landinspektør er følgende anført:
SKAT har alene godkendt fradrag for udgift til landinspektør på 20.000 kr., idet de øvrige udgifter til arkitekt, ingeniør mv. ikke er udgifter, der forøger grundens værdi i ubebygget stand.
Da der har været tale om udstykning af området finder vurderingsankenævnet, at der er grundlag for fradrag af udgifter til landinspektør m.v., jfr. vurderingslovens §§ 17 og 18. Da der ikke foreligger dokumentation for udgifternes størrelse samt afholdelse, ansættes fradraget efter et umiddelbart skøn.
Der er afholdt udgifter af grundforbedrende karakter til det interne forsyningsnet samt veje med 605.000 kr. Vurderingsankenævnet finder, at der kan godkendes fradrag for udgifter til landinspektør, tilsyn og projektering i forbindelse med disse anlæg jf. vurderingslovens § 17 og § 18. Vurderingsankenævnet finder, at der skønsmæssigt kan godkendes fradrag for 60.000 kr. Ved skønnet har vurderingsankenævnet henset til udgiften til anlæggene samt omfanget af arbejdet. Det skønnede beløb udgør ca. 10 % af de fradragsberettigede udgifter.
I forhold til varmeforsyning er følgende anført:
R1 har beregnet fjernvarmenet til 278.340 kr. Heraf kan nævnet ikke godkende 12 sæt husindføringer og 12 sæt afgreninger, hvorefter beløbet er reguleret (som anført i V&S prisbogsberegningerne) med + 10% + 22% x 85% x prisniveau = 109.374 kr. Da der er tale om ikke dokumenterede udgifter, skønner nævnet at der kan godkendes 100.000 kr. til fjernvarmenet.
Indeholdt i beløb
vedr. landinspektør
317.391 kr.
157.391 kr.
Vurderingsankenævnet har indrømmet et samlet fradrag på kr. 60.000 for posterne landinspektør og projektering og tilsyn, men det er desværre ikke muligt at se, hvorledes beløbet er fordelt på de to poster, hvorfor begge er påklagede.
I mangel af dokumentation for udgiftens størrelse har R1 har beregnet udgiften til landinspektør i forbindelse med udstykningen til kr. 31.116 (bilag 3)
Det antages, at udgiften er indeholdt i posterne 30-33 i byggeregnskabet (bilag 4) med betegnelserne "Arkitekt", "do. konduktør", "Ingeniør" og "do.konduktør", som samlet er afholdt med kr. 515.602.
Ved Landsskatterettens kendelse af 26. marts 1986 knæsattes en praksis, hvorefter projekterings- og tilsynsopgaver i forbindelse med fradragsberettigende byggemodningsopgaver i sig selv berettiger til fradrag. Denne praksis er senest fulgt i Landsskatterettens afgørelser af 15. december 2009 og 20. januar 2010 vedrørende henholdsvis ...2 og ...3. Af afgørelserne fremgår endvidere, at i tilfælde, hvor udgiften ikke lader sig fastslå på baggrund af fakturaer eller lignende, indrømmes skønsmæssigt 10 % af anlægsudgifterne vedrørende vej-, sti- og forsyningsanlæg som fradrag for projektering og tilsyn.
På baggrund heraf anmodes om fradrag med 10 % af de afholdte anlægsudgifter, kr. 672.759, svarende til kr. 67.276. Beløbet kr. 672.759 fremkommer således: kloakforsyning med kr. 150.000, vandforsyning med kr. 25.000, elforsyning med kr. 30.000, intern vej med kr. 300.000, varmeforsyning med kr. 167.756, parkeringspladser med kr. 1, stikledninger med kr. 1 og endelig fællesareal og grønne områder med kr. 1.
Udgifterne er indeholdt i posterne 30-33 i byggeregnskabet (bilag 4) med betegnelserne "Arkitekt", "do. konduktør", "Ingeniør" og "do.konduktør", som samlet er afholdt med kr. 515.602.
Det er fast antaget, at udgifter til etablering af forsyningsanlæg er grundforbedrende og dermed omfattet af vurderingsloven § 17, jf. Landsskatterettens kendelser af 26. marts 1986 og SKM2008.143.LSR, hvor Landsskatteretten anså udgifter til etablering af varmeforsyningsanlæg i en parcelhusudstykning for fradragsberettigende. Af nyere praksis kan henvises til Landsskatterettens kendelser vedrørende ...4 (SKM2009.70.LSR), ...5 (afsagt 29. maj 2009 - ikke offentliggjort) og ...3 (afsagt 20. januar 2010 - ikke offentliggjort), hvoraf de to sidstnævnte er storparceller ligesom klagers.
Vurderingsankenævnet har indrømmet fradrag for det interne varmeforsyningsnet på ejendommen med kr. 100.000. Som det fremgår af ledningskortet (bilag 5), eksisterer på ejendommen et omfattende ledningsnet, som må betegnes som et hovedanlæg til betjening af flere i tilfælde af udstykning.
Ledningskortet er bilagt i fuld størrelse, så det er muligt at se de enkelte ledningstyper. Klager er desværre ikke i besiddelse af fakturaer, der belyser den nøjagtige udgift til dette anlæg, men på baggrund af opmålinger på ledningskortet (bilag 6) er udgiften til anlægget (excl. stikledninger) via V&S prisbogen (bilag 7) anslået til kr. 167.756, som der anmodes om fradrag for.
Udgiften må anses indeholdt i byggeregnskabets (bilag 5) post "Samlet entreprisesum", som er afholdt med kr. 6.096.896.
Stikledninger er at betegne som en typisk anlægsudgift på linje med selve ledningsnettet. Begrebsmæssigt at undtage en byggemodningsforanstaltning, der har karakter af anlægsudgift fra fradrag, er en klar indskrænkende fortolkning af begrebet anlæg, og er tillige i modstrid med lovens formål - nemlig at friholde grundforbedringer fra beskatning.
Ejendommen ...1 er bebygget med 12 lejligheder, hvoraf der for ejendommen er betalt kr. 84.000 excl. moms (12 x kr. 7.000) eller kr. 102.020 inkl. 22 % moms i tilslutningsafgift.
I overensstemmelse med Landsskatterettens praksis anmodes der foreløbigt om fradrag for 50 % af tilslutningsafgiften, idet klager er bekendt med, at 100 % fradrag ifølge Landsskatteretten forudsætter dokumentation for, at tilslutningsafgiften rent faktisk er gået til grundforbedrende foranstaltninger.
Kr. 51.240 for ...1
For så vidt angår bekostningen af ledningsnettet henviser klager til byggeregnskabets post "samlet entreprisesum", som er afholdt med i alt 6.096.896 kr. Der er således ikke nogen selvstændig post i byggeregnskabet som vedrører den interne varmeforsyning.
Udgifterne til anlæggelsen af hovedanlægget anses ikke at overstige det af vurderingsankenævnet allerede indrømmede fradrag på 100.000 kr. Retten har ved vurderingen bl.a. lagt vægt på størrelsen af hovedanlægget, og at en relativ stor del af ledningsnettet udgøres af ikke fradragsberettigede stikledninger.
Klager har fremlagt dokumentation i form af ledningskort, samt en mail, hvor en repræsentant for forsyningsselskabet bekræfter, at det er forsyningsselskabet som har anlagt og bekostet elledningerne inde på klagers grund, til gengæld er der opkrævet en tilslutningsafgift på 7000 kr. inklusive moms pr. lejlighed.
På baggrund heraf finder retten, at der skønsmæssigt kan godkendes fradrag for forbedringer med ca. 50 % af den opgjorte tilslutningsudgift. Landsskatteretten godkender således fradrag med 50.000 kr.
Vurderingsankenævnets afgørelse vedrørende dette punkt stadfæstes.
Det er rettens opfattelse, at der ikke er fremlagt tilstrækkelig og tydelig dokumentation for, at der er afholdt yderligere udgifter til landinspektør som berettiger til et fradrag, end det af ankenævnet allerede godkendte fradrag.
Retten bemærker desuden, at der ikke er fremlagt dokumentation for, hvilke præcise arbejder landinspektøren har udført.
Ankenævnets afgørelse stadfæstes derfor vedrørende dette punkt
Landsskatteretten forhøjer således det af vurderingsankenævnet godkendte fradrag for forbedringer med i alt 51.240 kr. Det samlede fradrag udgør herefter 665.000 kr. + 50.000 kr. eller i alt 715.000 kr.
Bestemmelsen af, hvad der forstås ved grundforbedringer, kan volde vanskeligheder. Det er ikke muligt udtømmende at angive hvilke foranstaltninger, der omfattes af begrebet. Der skal dog som altovervejende hovedregel være tale om foranstaltninger af materiel karakter, som har øget den almindelige handelsværdi af grunden. (...)
Er ejendommen imidlertid så stor, at det vil være naturligt at betragte en del af de på ejendommen værende vej- og forsyningsanlæg som et hovedanlæg til betjening af dele af ejendommen i tilfælde af udstykning, kan der være grundlag for at give fradrag for disse anlæg. Det kunne eksempelvis være tilfældet i et område, som en lokalplan udlægger til tæt/ lav bebyggelse med andelsboliger. Her kunne der alternativt være tale om en traditionel rækkehusbebyggelse, som jf. ovenstående ville være berettiget til fradrag for anlæg uden for ejendommen. (egne fremhævninger)
Der kan efter myndighedernes praksis gives fradrag for hovedanlæg på linje med den adgang til at give fradrag for foranstaltninger uden for grunden, som øger værdien af grunde i traditionelle parcel- eller rækkehuskvarterer. Der kan således gives fradrag for et hovedanlæg bestående af f.eks. en hovedforsyningsledning, der betjener eller fremover vil betjene en større del af ejendommen, mens stikledninger fra hovedledningen og til de enkelte bygninger eller boliger ikke udgør et hovedanlæg. (egne fremhævninger)
ejendomsværdien forstås som værdien af den faste ejendom i sin helhed. Til "den faste ejendom" hører de forekomster i jorden, der i almindelighed følger med ejendomsretten hertil, såsom kalk-, sten-, grus- og lerlejer, medens dette ikke gælder de i undergrunden værende råstoffer, der er omfattet af loven om anvendelse af landets undergrund. Til ejendommen hører også søer og private vandløb og værdikilder, der er knyttet til ejendomme, f.eks. vandkraft, fiskerirettigheder, ret til rørskær og lign. Til "den faste ejendom" må endvidere foruden bygningerne henregnes hegn, broer, bolværker, sluser og enhver påbygning og indretning på eller i jordstykket (egen fremhævning), hvis forbindelse med dette er af mere varig karakter.
Som bygninger og bygningsbestanddele anses alle murede og støbte konstruktioner på og i jorden (egen fremhævning), i det omfang de er beregnet til varig forbliven på stedet, se Skat 1989.5.410.
Sagsøger gør derfor gældende, at det forudsætningsvist må være en del af hovedanlægsbetragtningen for forsyningsanlæg, at dettes placering og tilknytning til bebyggelsen ikke skal tillægges betydning ved vurderingen af om et sådant anlæg på en storparcel, der kan sidestilles med et fradragsberettiget eksternt anlæg for en enkeltparcel, er fradragsberettiget. Dette er også i tråd med, at grundværdien ansættes ud fra værdien af grunden i ubebygget stand, hvorfor der ikke kan tages hensyn til den faktiske bebyggelse. Et sådant kriterium ville være i strid med hovedreglen efter vurderingslovens § 17, formålet med hovedanlægsbetragtningen, og i strid med det gældende forvaltningsretlige lighedsprincip.
Højesteret har i dom af 8. maj 2013 (gengivet i SKM2013.369.HR) fastslået, at det er i overensstemmelse med skattemyndighedernes praksis for større ejendomme udlagt til f.eks. tæt, lav bebyggelse med andelsboliger kan gives fradrag for hovedanlæg på linje med adgangen til at give fradrag for foranstaltninger uden for grunden, der øger værdien af grunde i traditionelle parcel- eller rækkehusbebyggelser. Der kan således gives fradrag for et hovedanlæg bestående af f.eks. en hovedforsyningsledning, der betjener eller fremover vil betjene en større del af ejendomme, mens stikledninger fra hovedledningen og til de enkelte bygninger eller boliger ikke udgør et hovedanlæg.
Højesteret bekræfter ved dommen således præjudikatsværdien af den i SKM2013.369.HR gengivne lovhjemlede praksis for hovedanlægsbetragtningen, og at der ved anvendelse af hovedanlægsbetragtningen på en given foranstaltning skal ske en sammenligning med, om den pågældende foranstaltning ville betjene flere dele af ejendommen i tilfælde af dennes udstykning til traditionel rækkehus- eller parcelhusbebyggelse.
På oversigtskortet, jf. bilag 5, ses de ledninger, der sikrer forsyningen af ejendommen illustreret. Fra hovedvejen, ...6, ses udenfor ejendommens sydøstlige skelgrænse den af forsyningen anlagte forsyningsledning, der fører varmeforsyningen ind på sagsøgers ejendom fra den offentlige forsyningsledning i ...6 (markeret med blå).
Herfra ses varmeledningen at være ført hen til den sydligst beliggende bolig på ejendommen og videre langs bebyggelsen, hvor ledningen slår sit tredje "knæk", og derfra videre langs bebyggelsen til forsyning af 4 yderligere boliger (markeret med grøn). Fra den grønne ledning ind til hver af de nævnte 5 boliger er ført en stikledning (markeret med pink) til forsyning af hver af boligerne.
Ledningen slår herefter sit fjerde knæk, og med orange farve ses ledningen at være ført videre ind på grunden - under vejen - og frem til boligen beliggende midt på grunden. Derfra er den ført videre langs bebyggelsen, hvor ledningen slår endnu et knæk og derefter ført frem til den nordligst beliggende bolig.
Sagsøger gør gældende, at der ikke vil være lighed for loven, hvis det forhold, at ejerne af hver af de 12 boliger havde valgt at lade ejendomme udstykke fra start, betyder at ejerne afskæres fra fradrag i henhold til vurderingslovens §§ 17-18, og at en sådan retsstilling i øvrigt ses at være i direkte strid med den af Højesteret gengivne lovhjemlede baggrund for hovedanlægsbetragtningen i SKM2013.369.HR, og i strid med gældende lighedsprincipper.
Hovedanlægsbetragtningen er en undtagelse til dette udgangspunkt. Højesteret har ved SKM2013.369.HR anerkendt skattemyndighedernes praksis på området, som Landsskatterettens kendelse af 8. april 2013 (bilag 1) også er udtryk for. Der er ikke med SKM2013.369.HR indført nye eller udvidede kriterier for bedømmelsen af, om der foreligger et fradragsberettiget hovedanlæg. Dette bekræftes også derved, at Højesteret efterfølgende i SKM2013.879.HR vedrørende interne stier har fastslået, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens vurdering, der var baseret på den af Højesteret i SKM2013.369.HR anerkendte praksis og de principper, den hviler på. Praksis vedrørende vej- og forsyningsanlæg er senest sammenfattet i Den juridiske vejledning 2014-1, afsnit H.A.3.3.2.
Det gøres gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte Landskatterettens vurdering, der er baseret på den ovenfor beskrevne praksis og de principper, den hviler på. Det fremgår af Landsskatterettens kendelse af 5. april 2013, at reglerne om fradrag for forbedringer i grundværdien gennemgås (bilag 1, side 9-10) og vedrørende varmeledningerne (bilag 1, side 10-11) anføres det, at:
Landsskatteretten har således på grundlag af de i sagen foreliggende oplysninger ud fra en konkret vurdering foretaget et skøn over, hvilke dele af ledningsnettet der udgør et hovedanlæg. Der er ikke grundlag for at tilsidesætte dette skøn, jf. bl.a. SKM2013.879.HR, SKM2014.540.BR, SKM2014.366.BR, SKM2014.375.BR, SKM2014.305.BR og SKM2014.79.BR.
Det er således ikke godtgjort, at de varmeledninger, der er markeret med orange på bilag 5, udgør fradragsberettigede hovedanlæg. De pågældende ledninger er anlagt således, at de nøje følger de på ejendommen opførte bygninger, og de har således ikke nogen selvstændig værdi for grunden i ubebygget stand. De pågældende ledninger har kun reel værdi i forbindelse med byggeriet. Ledningerne har derfor karakter af stikledninger, og berettiger derfor ikke til fradrag, jf. SKM2013.369.HR, SKM2013.879.HR, SKM2013.388.VLR, SKM2013.536.ØLR, SKM2013.760.BR, SKM2013.806.BR og SKM2014.305.BR .
Det skal i den forbindelse bemærkes, at grunden har et areal på 6.549 m². Der er således tale om en mindre grund, hvilket understøtter, at der ikke skal indrømmes fradrag, jf. eksempelvis herved SKM2013.774.BR, SKM2013.840.BR, SKM2014.97.BR og SKM2014.299.BR.
Efter sagens resultat skal sagsøger betale sagsomkostninger til sagsøgte til dækning af udgifter til advokatbistand med 15.000 kr. incl. moms. Beløbet er fastsat ud fra sagens karakter og omfang, herunder at den er behandlet sammen med BS 1295/2013.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
For at få tilladelse til omgørelse skal en række betingelser være opfyldt. Dispositionen må fx ikke i overvejende grad have været båret af hensynet til at spare eller udskyde skatter eller afgifter. Se SFL § 29 stk. 1 nr. 1.
Afgørelser, hvor omgørelse er nægtet, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 1 ikke er opfyldt
I afgørelse fra Landsretten, havde to hovedaktionærer betalt et beløb til selskabet og anset det for fradragsberettiget. SKAT anså beløbet for at være tilskud til selskabet og nægtede fradrag. Retten lagde til grund, at betalingen var sket for at undgå, at hovedaktionærerne blev beskattet af maskeret udlodning og anser derfor ikke betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 1 for opfyldt.
Se SKM2009.621.VLR.
Der ikke blev tilladt omgørelse af en gaveoverdragelse af aktier fra forældre til børn til en væsentlig underkurs, idet det blev lagt til grund, at et af hovedformålene med overdragelsen var at undgå, at børnene skulle betale gaveafgift. Se SKM2002.403.LR.
Omgørelse af dispositioner i forbindelse med, hvem, der er rette indkomstmodtager vil normalt ikke blive tilladt.
Et vederlag for en læges arbejde blev placeret i et selskab og ikke hos lægen personligt.
Landsretten fandt, at en læge personligt og ikke hans selskab var rette indkomstmodtager af et vederlag, idet Landsretten fandt, at arbejdet var ydet for personligt arbejde i tjenesteforhold.
Landsretten afviste, at lægen og hans selskab var berettiget til at omgør dispositionen efter skatteforvaltningslovens § 29, stk.1, nr. 1, idet det ikke var godtgjort, at dispositionen med at lægge indkomsten i selskabet ikke i overvejende grad har været båret af hensynet til at spare eller udskyde skat. Se SKM2014.846.ØLR.
Byretten fandt, at betingelserne for omgørelse efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 ikke var opfyldt, idet vederlaget måtte anses for indtægtsført i selskabet med henblik på udskydelse af beskatningen heraf. Se SKM2012.652.BR.
Hovedanpartshaver blev anset for rette indkomstmodtager af honorar, som var indtægtsført i hans helejede selskab. Byretten lagde blandt andet vægt på. at der var tale om et honorar, der ubestridt var vederlag for hovedanpartshaverens personlige arbejdsydelser.
Betingelsen i SFL § 29, stk. 1 nr. 1 for at tillade omgørelse, var ikke opfyldt i en situation, hvor en revisor blev anset for rette indkomstmodtager i forhold til et honorer, der var indtægtsført i revisorens selskab. Se SKM2006.133.VLR.
Tilsvarende i et tilfælde, hvor den skattepligtige drev forfatter- og komponistvirksomhed i selskabsform og havde undladt at lade sig udbetale løn, uanset at selskabet ikke var nødlidende. Som følge heraf blev udbetalt rejse - og befordringsgodtgørelse anset for skattepligtig indkomst for den skattepligtige, der derfor ønskede tilladelse til omgørelse, således at der alligevel blev udbetalt løn.
Omgørelse blev nægtet med henvisning til SFL § 29, stk. 1 nr. 1 og nr. 3, idet afkaldet på løn blev anset for i overvejende grad at være motiveret af skattebesparelse, ligesom de relevante oplysninger ikke var lagt klart frem for myndighederne. Se SKM2007.248.HR. Stadfæstelse af SKM2005.489.VLR. Landsretten anså dispositionen for ikke at være klart lagt frem for myndighederne efter § 29 stk. 1 nr. 3. Dette tog Højesteret ikke stilling til.
Tilladelse til omgørelse blev nægtet i et tilfælde, hvor den skattepligtig havde indtægtsført vederlaget for en arbejdsopgave i sit 100%-ejede selskab, men hvor skattemyndighederne beskattede vederlaget hos den skattepligtige selv. Se SKM2003.422.LR.
Afgørelser, hvor omgørelse er tilladt, fordi betingelse i SFL § 29 stk. 1 nr. 1 er opfyldt.
Det var muligt, at få omgørelse efter SFL § 29, stk.1 nr. 1, i en situation, hvor honorar var indtægtsført i selskabet. På baggrund af forklaringerne under hovedforhandlingen og da erhvervelsen af selskabet har fundet sted i 2002 i nær tilknytning til erhvervelsen af honoraret, finder Byretten det i fornødent omfang sandsynliggjort, at henføringen af honoraret til selskabet fremfor personligt ikke i overvejende grad har været båret af hensyn til at spare eller udskyde skat. Se SKM2013.133.BR
Det var muligt, at få omgørelse efter SFL § 29, stk. 1 nr. 1, i en situation, hvor en avance ved salg af virksomhed var indbetalt på en pensionsordning i henhold til PBL § 15A, idet formålet med oprettelse af ordningen ikke blot var skattebesparelse, men også at sikre fremtidige pensionsindtægter. Se SKM2006.789.LSR.
For at få tilladelse til omgørelse skal en række betingelser være opfyldt. Dispositionen skal bl.a. utvivlsomt have haft utilsigtede skattemæssige virkninger, der er væsentlige. Se SFL § 29 stk. 1 nr. 2.
Afgørelser, hvor omgørelse er nægtet, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 2 ikke er opfyldt
A conto udlodning af værdipapirer i forbindelse et dødsboskifte, havde ikke efter Byrettens opfattelse medført utilsigtede skattemæssige virkninger. Se SKM2010.775.BR.
Byretten lagde vægt på, at de skattemæssige virkninger af dispositionen var forudset, men det var blot ikke forudset, at der ville komme et kursfald på værdipapirerne, der medførte, at en udlodning ved boets slutning ville have medført, at såvel aktieavancebeskatningen og dødsboafgiften ville være væsentlig mindre
Tilladelse til omgørelse nægtet efter nr. 2, fordi det blev lagt til grund, at selskabets revisor var bekendt med de skattemæssige virkninger af likvidationsudlodning, således at der ikke var tale om utilsigtede skattemæssige virkninger for selskabet. Se SKM2008.982.LSR.
Afgørelser, hvor omgørelse er tilladt, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 2 er opfyldt
Den ledende dom om betingelse nr. 2 fastslår, at betingelse nr. 2 er opfyldt, med mindre den skattepligtige rent faktisk var bekendt med de efterfølgende skattemæssige virkninger. Se SKM2006.629.HR
I sagen havde den skattepligtige anvendt etableringskontomidler til køb af faderens ejendom med fuld succession. Da der i forbindelse med fuld succession ikke kan anvendes etableringskontomidler, skulle der ske efterbeskatning efter reglerne i etableringskontoloven.
Højesteret anså betingelsen i den dagældende SSL § 37C stk. 1 nr. 2 for opfyldt, selv om den skattepligtige inden indgivelsen af selvangivelsen havde modtaget et brev af den lokale skattechef om, at der ikke var muligt at anvende etableringskontomidler.
Den skattepligtige havde imidlertid ikke åbent dette brev, og havde derfor ved indgivelsen af selvangivelse med valg af fuld succession ikke kendskab til brevets indhold.
Højesteret finder, at bestemmelsen efter sin ordlyd må forstås således, at der ikke i nr. 2 er hjemmel til at betinge omgørelse af andet og mere end, at den privatretlige disposition blev foretaget uden at de skattemæssige virkninger, som indtræder, var forudset på dispositionstidspunktet.
På den baggrund lægger Højesteret efter bevisførelsen til grund, at der i sagen utvivlsomt foreligger utilsigtede skattemæssige virkninger. Væsentligheden er ikke bestridt.
Landsskatteretten har efterfølgende i SKM2006.789.LSR givet klager medhold i, at der var tale om utilsigtede skattemæssige virkninger i en situation, hvor klager var blevet nægtet fradrag for indbetaling af en ejendomsavance på en ophørspensionskonto. Se PBL § 15A.
Årsagen til at fradrag blev nægtet var, at der som krævet i bekendtgørelse nr. 326 af 10. maj 2001 om beskatning af pensionsordninger, ikke var indsendt en revisorerklæring om fortjenestens størrelse.
Skattecentret havde anset dette krav for så klart foreskrevet, at der i modstrid med Landsskatterettens afgørelse ikke var tale om utilsigtede skattemæssige virkninger, når kravet ikke blev efterlevet.
Derimod er det daværende Ligningsråds praksis vedrørende perioden inden SKM2006.245.LSR i overensstemmelse med dommen fra Højesteret. Se SKM2006.629.HR.
Fra denne praksis kan nævnes følgende afgørelse:
SKAT og LSR er enige om, at selve udbytteudlodningen ikke medførte utilsigtede skattemæssige virkninger. Det, der er uhensigtsmæsssigt er, at bestyrelsen besluttede ikke at udbetale udbytte, som bevirkede, at den indbetalte kildeskat ikke kunne kræves tilbagebetalt.
Dispositionen skal oprindeligt have været lagt frem for den skatteansættende myndighed. Se SFL § 29 stk. 1 nr. 3.
Afgørelser, hvor omgørelse er nægtet, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 3 ikke er opfyldt
Betingelserne for omgørelse af en overdragelse af aktier var ikke opfyldt efter nr. 3. Se SKM2011.769.HR.
Det giver sig selv, at skatteyder ikke på noget tidspunkt må have forsøgt at skjule dispositionen eller dens indhold således at det er gjort vanskeligt for myndighederne uden dybtgående undersøgelse af regnskabsmaterialet at gennemskue forholdet.
Højesteret er af den opfattelse, at skatteyder har forsøgt at skjule dispositionen, således at det er gjort vanskeligt for myndighederne uden dybtgående undersøgelse af regnskabsmaterialet at gennemskue forholdet, og det var derfor utvivlsomt, at betingelsen i nr. 3 ikke var opfyldt . Se SKM2011.769.HR tidligere SKM2009.260.ØLR
Det var Højesterets opfattelse at betingelserne i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1 nr. 2, var opfyldt, men IKKE betingelsen om, at dispositionen, der ønskes omgjort, skal være lagt klart frem for myndighederne var opfyldt, jf. skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 3.
SKM2002.403.LR., SKM2003.422.LR. og SKM2005.489.VLR. Sidstnævnte afgørelse er refereret under omtalen af SFL § 29 stk. 1 nr. 1.
Afgørelser, hvor omgørelse er tilladt, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 3 er opfyldt
Landsskatteretten fandt, at det ikke kunne tillægges afgørende vægt, at oplysningerne om anparternes anskaffelsessum ikke fra begyndelsen var oplyst. Se SKM2011.759.LSR
De privatretlige virkninger af den ændring af dispositionen, der ønskes tillagt skattemæssig virkning, skal være enkle og overskuelige. Se SFL § 29 stk. 1 nr. 4.
Bestemmelsen er parallel til bestemmelsen om skatteforbehold i SFL § 28 stk. 2. Se afsnit A.A.14.3 om skatteforbehold.
Dette eksempel handler om, hvornår betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 4 ikke kan anses for opfyldt.
Der blev anmodet om tilladelse til at ændre datoen for den skattepligtiges køb af en tidligere firmabil. Da købet skete med den skattepligtiges eget selskab som mellemled ville en tilladelse til omgørelse udløse så mange kompenserende reguleringer, at betingelsen i den dagældende tilsvarende bestemmelse i SSL § 37C, stk. 1 nr. 4, ikke blev anset for opfyldt. Se SKM2004.155.LR
Omgørelse nægtet efter SFL §29, stk. 1, nr. 3
Højesteret fandt, at udbyttet ikke klart fremgik af det udbyttemodtagende selskabs årsregnskab .
Udbytteerklæringen, udbytteatttesten og revisorerklæringen fra det udloddende selsskab efterlod ligeledes indtryk af, at udbytte først var udbetalt efter en generalforsamling
Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk.1 nr. 3
Højesteret fandt, at den pågældende havde forsøgt at skjule dispositionen , således at det var gjort vanskeligt for skattemyndighederne uden dybtgående undersøgelse af regnskabsmaterialet at gennemgå forholdet.
Omgørelse tilladt, idet betingelsen efter SKL § 29 stk.1 nr. 2 anses for opfyldt.
Ikke længere udtryk for gældende ret:
SKM2006.245.LSR
Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 idet afkaldet på løn blev anset for i overvejende grad at være motiveret af skattebesparelser.
xSKM2014.846.ØLRx
Landsretten afviste, at lægen og hans selskab var berettiget til at omgør dispositionen efter SFL § 29, stk.1, nr. 1, idet det ikke var godtgjort, at dispositionen med at lægge indkomsten i selskabet ikke i overvejende grad har været båret af hensynet til at spare eller udskyde skat
Retten lagde til grund, at betalingen var sket for at undgå, at hovedaktionærerne blev beskattet af maskeret udlodning og betingelserne efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 ikke opfyldt.
Tidspunktet for en udlodning var ikke oplyst klart i regnskabet. Betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 2 anses for opfyldt, men betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 3 ikke opfyldt.
Indbragt af selskabet for Højesteret.
Betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 3 ikke opfyldt, idet oplysninger om overdragelse ikke var lagt klart frem for Skat
Betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 1 var ikke opfyldt i en situation, hvor en revisor blev anset for rette indkomstmodtager i forhold til et honorar, der var indtægtsført i revisorens regnskab.
Omgørelse tilladt, således, at indtægtsførelsen af honorar i selskabet ikke i overvejende grad havde været båret af hensyn til at spare eller udskyde skat efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 og da provisionen fremgår af selskabets årsrapport og den hertil knyttede opgørelse af selskabets indkomst og selvangivelse er den skattemæssige disponering af honoraret lagt klart frem for myndighederne og betingelsen i SFL § 29 stk.1, nr. 3 findes opfyldt.
SKM2012.652.BR Omgørelse nægtet efter SFL §29 stk. 1 nr. 1, idet vederlaget måtte anses for indtægtsført i selskabet med henblik på at udskyde beskatningen heraf. Det var byretten opfattelse, at der var tale om et honorar, der ubestridt var vederlag for hovedanpartshaverens personlige arbejdsydelser.
SKM2010.775.BR Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 2, hvor omgørelse af a´conto udlodning i et dødsbo ikke havde utilsigtede skattemæssige virkninger.
Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 2, hvor dispositionen bestod i moderselskabets salg af aktier i et datterselskab. Betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 3 ikke opfyldt, idet forholdet fremgik indirekte af regnskabet.
Retten lagde til grund, at kursen for overdragelse af en fordring til skattepligtiges selskab ikke var godtgjort som værende realistisk. Betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 ikke opfyldt.
SKM2011.759.LSR Omgørelse tilladt efter SFL § 29 stk. 1 nr. 3, idet det ikke kunne tillægges afgørende vægt, at oplysning om anparternes anskaffelsessum ikke fra begyndelsen var oplyst.
SKM2010.92.LSR Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 2, af udbytteudlodning, allerede fordi dispositionen , der ønskes omgjort ikke havde haft utilsigtede skattemæssige virkninger. Anket af borger og Skatteministeriet har efterfølgende taget bekræftende til genmæle.
Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk.1 nr. 2, idet det blev lagt til grund, at selskabets revisor var bekendt med de skattemæssige virkninger for selskabet.
Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 4, idet en tilladelse til omgørelse ville udløse mange kompenserende reguleringer.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Højesteret skærper bødeniveauet for overtrædelse af markedsføringslovens regler om forbrugerkreditaftaler
Højesteret har i to nye afgørelser skærpet bødeniveauet for overtrædelse af markedsføringslovens oplysningskrav i forbindelse med forbrugerkreditaftaler. De to afgørelser er principielle, da de illustrerer en øget intention om at skærpe straffen, når virksomheder handler i strid med markedsføringslovens regler.
16-01-2019 | IP & Technology
Kort om sagerne
Sagerne angik, hvorvidt Toyota Danmark A/S og K.W. Bruun Import A/S havde tilsidesat markedsføringslovens krav om, at de lovpligtige standardkreditoplysninger skal angives ”på en fremtrædende måde” i henhold til den dagældende markedsføringslov § 14 a, stk. 2, jf. stk. 1.
I dag følger kravet af markedsføringslovens § 18, der gennemfører artikel 4 i EU-direktivet om forbrugerkreditaftaler. Formålet med bestemmelsen er at skabe større gennemsigtighed på kreditmarkedet, så forbrugere har nemmere ved at gennemskue betingelser og omkostninger i kreditaftaler samt træffe en beslutning på et kvalificeret og oplyst grundlag.
Både Toyota Danmark A/S og K.W. Bruun Import A/S havde anført de lovpligtige standardoplysninger om vilkårene for forbrugerkreditaftalerne nederst i reklamen med småtryk. Højesteret fandt, at de derved ikke levede op til Europa-Kommissionens guidelines på området, der tilsiger, at teksten med standardoplysninger ikke må være for lille eller for svær at læse set i forhold til anden tekst i annoncen.
Toyota Danmark A/S og K.W. Bruun Import A/S havde derfor overtrådt markedsføringslovens oplysningskrav ved forbrugerkreditaftaler. Højesteret skulle herefter alene tage stilling til bødefastsættelsen.
Højesteret skærpede det af landsretten fastsatte bødeniveau markant. Bøderne var i begge sager af landsretten fastsat til 50.000 kr., hvilket Højesteret forhøjede til henholdsvis 190.000 kr. og 250.000 kr.
I begge sager fandt flertallet på tre dommere, at bøden skulle fastsættes til det dobbelte af markedsføringsudgifterne. Dommerne lagde i den forbindelse navnlig vægt på den betydelige udbredelse af reklamerne og på, at der var tale om overtrædelser begået af større erhvervsvirksomheder.
TVC Advokatfirma bemærker
Afgørelserne er principielle, da de manifesterer lovgivers intention om at skærpe bødeniveauet for overtrædelse af markedsføringsloven. Højesteret slår fast, at det ikke skal kunne betale sig at overtræde de markedsføringsretlige regler, hvilket længe har været lovgivers hensigt, f.eks. senest ved vedtagelsen af den nye markedsføringslov.
Afgørelserne viser dertil, at det er vigtigt, at man som virksomhed er bekendt med markedsføringslovens regler om forbrugerkreditaftaler, herunder at man som virksomhed sikrer sig, at de lovpligtige standardoplysninger er angivet på en tilstrækkelig fremtrædende måde, når man markedsfører sine produkter.
TVC Advokatfirma anbefaler altid, at man søger professionel rådgivning, hvis man er i tvivl om gældende ret på området. Hvis du har spørgsmål til din virksomheds markedsføring eller markedsføringsloven generelt, sidder TVC Advokatfirmas specialister altid klar til en uforpligtende drøftelse af din konkrete case.
Afgørelserne fra Højesteret kan læses her.


text:
Portal om Den Europæiske Menneskerettighedskonvention | Abort
Mette Frederiksen vil lukke de muslimske friskoler – Ekstra Bladet
B.T.Mette Frederiksen vil lukke de muslimske friskolerEkstra BladetMen Mette Frederiksens forslag kan dog være i strid med både grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Det er […]
Udfærdiget af Nyhedsrobot
Juraekspert skyder DF's flygtningestramning ned | BT Politik – www … – B.T.
Juraekspert skyder DF's flygtningestramning ned | BT Politik – www …B.T.Retten til et familieliv gælder alle flygtninge, siger Institut for Menneskerettigheder.and more » Source: Google News […]
Juraekspert skyder DF's flygtningestramning ned – B.T.
Juraekspert skyder DF's flygtningestramning nedB.T.Men alle flygtninge har ifølge Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ret til hurtig familiesammenføring. Tre år kan ikke betegnes som hurtigt, mener Institut […]
Juraekspert skyder DF's flygtningestramning ned – Kristeligt Dagblad (abonnement)
Juraekspert skyder DF's flygtningestramning nedKristeligt Dagblad (abonnement)Men alle flygtninge har ifølge Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ret til hurtig familiesammenføring. Tre år kan ikke betegnes som hurtigt, […]
Menneskerettighedsdommer: Danmark kan påvirke vores domme – Ekstra Bladet
Menneskerettighedsdommer: Danmark kan påvirke vores dommeEkstra BladetDe seneste år har Højesteret med henvisning til domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg eksempelvis afvist at udsende […]
Menneskerettighedsdommer: Danmark kan påvirke vores domme … – Ekstra Bladet
Menneskerettighedsdommer: Danmark kan påvirke vores domme …Ekstra BladetDanmark benytter næsten ikke muligheden for at præsentere synspunkter til sager ved menneskerettighedsdomstol.and more » Source: Google News Dansk
Menneskerettighedsdommer: Danmark kan påvirke vores domme – Børsen Online
Menneskerettighedsdommer: Danmark kan påvirke vores dommeBørsen OnlineDe seneste år har Højesteret med henvisning til domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg eksempelvis afvist at udsende […]
Menneskerettighedsdommer: Danmark kan påvirke vores domme – Kristeligt Dagblad (abonnement)
Menneskerettighedsdommer: Danmark kan påvirke vores dommeKristeligt Dagblad (abonnement)Men når domstolen i Strasbourg afsiger den slags domme, sker det ved at fortolke den knap 70 år […]
Enhedslisten og Alternativet isolerer sig i godhedens elfenbenstårn – Berlingske
BerlingskeEnhedslisten og Alternativet isolerer sig i godhedens elfenbenstårnBerlingskeIfølge Artikel 15 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention må stater ignorere de fleste af individets rettigheder under offentlige faretilstande. […]
Ekspert: DF's fodlænke-forslag kan være i strid med menneskerettigheder – Berlingske
Ekspert: DF's fodlænke-forslag kan være i strid med menneskerettighederBerlingske… i det her forslag,« siger Jacob Mchangama og fortsætter: »Jeg vil også sætte spørgsmålstegn ved, om […]
Ekspert: DF's fodlænke-forslag kan være i strid med … – Berlingske – Berlingske
BerlingskeEkspert: DF's fodlænke-forslag kan være i strid med … – BerlingskeBerlingskeDansk Folkeparti vil nu give Politiets Efterretningstjeneste mulighed for give mistænkte fodlænke på. Også selvom […]
Er religionsfrihed nu en by i Rusland? – Kristeligt Dagblad (abonnement)
Kristeligt Dagblad (abonnement)Er religionsfrihed nu en by i Rusland?Kristeligt Dagblad (abonnement)I mandags faldt der dom i en historisk retssag, som erklærer Jehovas Vidner for en […]
Er religionsfrihed nu en by i Rusland? – Kristeligt Dagblad – Kristeligt Dagblad (abonnement)
Kristeligt Dagblad (abonnement)Er religionsfrihed nu en by i Rusland? – Kristeligt DagbladKristeligt Dagblad (abonnement)I mandags faldt der dom i en historisk retssag, som erklærer Jehovas […]
Nervøs domstol sender burka-spørgsmål videre til de enkelte stater – Berlingske
BerlingskeNervøs domstol sender burka-spørgsmål videre til de enkelte staterBerlingskeKonkret drejer det sig om fire forskellige artikler i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention – hvoraf de mest vigtige […]
Derfor er det svært at ændre konventionen – Berlingske
BerlingskeDerfor er det svært at ændre konventionenBerlingskeGennem de sidste 40 år har EMD udviklet massevis af nye regler med udgangspunkt i de kortfattede bestemmelser, som […]
Derfor er det svært at ændre konventionen – Berlingske – Berlingske
BerlingskeDerfor er det svært at ændre konventionen – BerlingskeBerlingske64 i den danske grundlov fastslår, at domstolene alene skal »rette sig efter loven«. Hermed udtrykkes den […]
Derfor er det svært at træde ud af konventionen – Berlingske – Berlingske
BerlingskeDerfor er det svært at træde ud af konventionen – BerlingskeBerlingske»Man kan nemlig ikke 'bare' ændre Menneskerettighedskonventionen. Den er tiltrådt af 47 medlemsstater med meget […]
Derfor er det svært at træde ud af konventionen – Berlingske
BerlingskeDerfor er det svært at træde ud af konventionenBerlingskeGennem de sidste 40 år har EMD udviklet massevis af nye regler med udgangspunkt i de kortfattede […]
Spionsag: Kan staten tillade sig at beholde Arne Herløv Petersens dagbog, 35 … – Politiken.dk
Politiken.dkSpionsag: Kan staten tillade sig at beholde Arne Herløv Petersens dagbog, 35 …Politiken.dkMen Dansk Forfatterforening vil nu have ombudsmanden til at revurdere, om staten kan […]
Socialdemokraternes kontroversielle forslag kan være ulovligt – B.T.
B.T.Socialdemokraternes kontroversielle forslag kan være ulovligtB.T.Fordi det er i strid med både Grundloven, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og Friskoleloven. Han blev derfor overrasket over at læse […]
Socialdemokraternes kontroversielle forslag kan være ulovligt | BT … – B.T.
B.T.Socialdemokraternes kontroversielle forslag kan være ulovligt | BT …B.T.Socialdemokratiet vil fjerne den offentlige støtte til muslimske friskoler, der har mere end 50 pct. elever af […]
Eksminister scorer dansk topstilling: Nu bliver han modsagt af politikere – B.T.
B.T.Eksminister scorer dansk topstilling: Nu bliver han modsagt af politikereB.T.»I Den Europæiske Menneskerettighedskonvention vil vi godt have skrevet ind, at man kan udvise folk, selv […]
Far frifundet for injurier i Strandmølleskolen-sagen – DR Bornholm
DR BornholmFar frifundet for injurier i Strandmølleskolen-sagenDR Bornholm… skriver i en pressemeddelelse, at ingen af udtalelserne derfor er strafbare efter bestemmelserne i straffelovens § 267 […]
Far frifundet for injurier i Strandmølleskolen-sagen | Fyn | DR – DR Bornholm
DR BornholmFar frifundet for injurier i Strandmølleskolen-sagen | Fyn | DRDR BornholmØstre Landsret frifandt i dag en far for injurier og ændrede således byrettens dom.and […]
Norsk juraprofessor: Domstolene truer menneskerettighederne – Kristeligt Dagblad (abonnement)
Kristeligt Dagblad (abonnement)Norsk juraprofessor: Domstolene truer menneskerettighederneKristeligt Dagblad (abonnement)Danske Højesteret nægtede den 31. maj 2017 udlevering af tre rumænere. Fængselsforholdene i Rumænien var så dårlige, […]
Iraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – DR
DRIraner på tålt ophold taber strid om erstatning i HøjesteretDRFor det er ikke enhver krænkelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, der medfører krav om godtgørelse, lyder […]
Iraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret | Nyheder … – DR
DRIraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret | Nyheder …DREn iransk mand krævede erstatning efter at have opholdt sig fem år i […]
Iraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – Ekstra Bladet – Ekstra Bladet
Ekstra BladetIraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – Ekstra BladetEkstra BladetFor det er ikke enhver krænkelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, der […]
Iraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – Ekstra … – Ekstra Bladet
Ekstra BladetIraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – Ekstra …Ekstra BladetEn iransk mand krævede erstatning efter at have opholdt sig fem […]
Iraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – Ekstra Bladet
Ekstra BladetIraner på tålt ophold taber strid om erstatning i HøjesteretEkstra BladetFor det er ikke enhver krænkelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, der medfører krav om […]
Iraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – JydskeVestkysten
Iraner på tålt ophold taber strid om erstatning i HøjesteretJydskeVestkystenFor det er ikke enhver krænkelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, der medfører krav om godtgørelse, lyder […]
Iraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – Nordjyske – NORDJYSKE
NORDJYSKEIraner på tålt ophold taber strid om erstatning i Højesteret – NordjyskeNORDJYSKEEn iransk mand krævede erstatning efter at have opholdt sig fem år i Center […]
Statsministeriet blandes ind i sag om adskilte asylansøgere – Altinget.dk (abonnement)
Altinget.dk (abonnement)Statsministeriet blandes ind i sag om adskilte asylansøgereAltinget.dk (abonnement)BARNEBRUDE: Lars Løkke Rasmussen (V) oplyser i et svar til Folketinget, at Statsministeriet tidligt i forløbet […]
Statsministeriet blandes ind i sag om adskilte asylansøgere – Altinget – Altinget.dk (abonnement)
Altinget.dk (abonnement)Statsministeriet blandes ind i sag om adskilte asylansøgere – AltingetAltinget.dk (abonnement)BARNEBRUDE: Lars Løkke Rasmussen (V) oplyser i et svar til Folketinget, at Statsministeriet tidligt […]
Statsministeriet trækkes ind i sag om Støjbergs ulovlige instruks – Ekstra Bladet
Ekstra BladetStatsministeriet trækkes ind i sag om Støjbergs ulovlige instruksEkstra BladetHer fremgår det, at Statsministeriet tidligt i forløbet modtog oplysninger, der viste, at Støjbergs instruks […]
Christine Goodwin mod Storbritannien, sagsnummer 28957/95, storkammeret

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret