text:
archive-dk.com: krestenhillerup.dk - Foto | Krestenhillerup Fotografi | Page 4
archive-dk.com » DK » K » KRESTENHILLERUP.DK
Foto | Krestenhillerup Fotografi | Page 4
On November 28 2015 by admin With 0 Comments Foto Højesteret københavn aften Højesteret er Danmarks højeste domstol og sidste appelinstans Den er beliggende på Christiansborg Slot i København og er Danmarks Riges øverste domstol inklusiv for Færøerne og Grønland high court copenhagen højesteret danmark Eftersom retten er en appelinstans behandler den normalt kun domme og kendelser som er afsagt af en landsret eller Sø og Handelsretten Højesteret og Christiansborg med livgarden Hvis en sag er begyndt i en byret og efterfølgende appelleret og afgjort i en landsret kan afgørelsen ikke appelleres til Højesteret med mindre den appellerende søger om og efterfølgende modtager en såkaldt tredjeinstansbevilling Er en forening imidlertid blevet tvangsopløst garanterer Grundloven at sagen kan prøves ved Højesteret Politi foran Højesteret i København Tredjeinstansbevillinger gives ikke af Højesteret selv men af det uafhængige Procesbevillingsnævn ud fra en vurdering af sagens principielle betydning Fra den 1 januar 2010 vil Grønlands Landsrets afgørelser med Procesbevillingsnævnets tilladelse kunne appelleres til Højesteret hvor de før kunne ankes til Østre Landsret Retten på Færørnes domme i nævningesager ankes til Højesteret Færøernes Overlandvæsenskommissions kendelser kan appelleres til Højesteret 1 Højesteret i Danmark på vrangen I lighed med de øvrige almindelige domstole hører Højesteret både
Original URL path: http://krestenhillerup.dk/category/fotografi/page/4/ (2016-05-01)
Højesteret | Krestenhillerup Fotografi
November 28 2015 by admin With 0 Comments Foto Højesteret københavn aften Højesteret er Danmarks højeste domstol og sidste appelinstans Den er beliggende på Christiansborg Slot i København og er Danmarks Riges øverste domstol inklusiv for Færøerne og Grønland high court copenhagen højesteret danmark Eftersom retten er en appelinstans behandler den normalt kun domme og kendelser som er afsagt af en landsret eller Sø og Handelsretten Højesteret og Christiansborg med livgarden Hvis en sag er begyndt i en byret og efterfølgende appelleret og afgjort i en landsret kan afgørelsen ikke appelleres til Højesteret med mindre den appellerende søger om og efterfølgende modtager en såkaldt tredjeinstansbevilling Er en forening imidlertid blevet tvangsopløst garanterer Grundloven at sagen kan prøves ved Højesteret Politi foran Højesteret i København Tredjeinstansbevillinger gives ikke af Højesteret selv men af det uafhængige Procesbevillingsnævn ud fra en vurdering af sagens principielle betydning Fra den 1 januar 2010 vil Grønlands Landsrets afgørelser med Procesbevillingsnævnets tilladelse kunne appelleres til Højesteret hvor de før kunne ankes til Østre Landsret Retten på Færørnes domme i nævningesager ankes til Højesteret Færøernes Overlandvæsenskommissions kendelser kan appelleres til Højesteret 1 Højesteret i Danmark på vrangen I lighed med de øvrige almindelige domstole hører Højesteret både civile
Original URL path: http://krestenhillerup.dk/2015/11/28/hojesteret/ (2016-05-01)
admin | Krestenhillerup Fotografi | Page 5
på Nordvestsjælland med 1 012 indbyggere 2015 1 Rørvigbugten også kaldt milionærbugten en frisk gåtur fra rørvig havn Rørvig er beliggende i Rørvig Sogn ved den nordlige del af Isefjorden seks kilometer øst for Nykøbing Sjælland og 40 kilometer nord for Holbæk Nakkehage og Spodabjerg klint Byen ligger i Odsherred Kommune og er beliggende i Region Sjælland Nakkehage foran Hundested Der er med Hundested Rørvig Færgefart forbindelse til Hundested syv
Original URL path: http://krestenhillerup.dk/author/admin/page/5/ (2016-05-01)
Foto | Krestenhillerup Fotografi | Page 5
Original URL path: http://krestenhillerup.dk/category/fotografi/page/5/ (2016-05-01)
Rørvig | Krestenhillerup Fotografi
Nordvestsjælland med 1 012 indbyggere 2015 1 Rørvigbugten også kaldt milionærbugten en frisk gåtur fra rørvig havn Rørvig er beliggende i Rørvig Sogn ved den nordlige del af Isefjorden seks kilometer øst for Nykøbing Sjælland og 40 kilometer nord for Holbæk Nakkehage og Spodabjerg klint Byen ligger i Odsherred Kommune og er beliggende i Region Sjælland Nakkehage foran Hundested Der er med Hundested Rørvig Færgefart forbindelse til Hundested syv kilometer
Original URL path: http://krestenhillerup.dk/2015/11/28/rorvig/ (2016-05-01)
omegn ØksneHolm Salturt Kronborg Slot Vestfyret Ven Tørfisk Mad GrønnesseGård Christiansborg Folketinget Retssale i København Øresundsbroen Saltholm Kronborg Slot Kongedyssen Om Kontakt Blogs Foto tech Duehøg spiser due goshawk eating pigeon windows 7 Medion Akoya E6234 IE black bar fix Computer tech Rørvig On November 28 2015 by admin With 0 Comments Rørvigbugten også kaldt millionærbugten Comments are Disabled Blog Traffic Pages Pages Hits Unique Last 24 hours 361 Last
Original URL path: http://krestenhillerup.dk/2015/11/28/rorvig/_dsc7025/ (2016-05-01)
Rørvigbugten | Krestenhillerup Fotografi
Kronborg Slot Vestfyret Ven Tørfisk Mad GrønnesseGård Christiansborg Folketinget Retssale i København Øresundsbroen Saltholm Kronborg Slot Kongedyssen Om Kontakt Blogs Foto tech Duehøg spiser due goshawk eating pigeon windows 7 Medion Akoya E6234 IE black bar fix Computer tech Rørvigbugten On November 28 2015 by admin With 0 Comments Rørvigbugten også kaldt milionærbugten en frisk gåtur fra rørvig havn Comments are Disabled Blog Traffic Pages Pages Hits Unique Last 24
Original URL path: http://krestenhillerup.dk/2015/11/28/rorvig/_dsc7051/ (2016-05-01)
Nakkehage | Krestenhillerup Fotografi
og omegn ØksneHolm Salturt Kronborg Slot Vestfyret Ven Tørfisk Mad GrønnesseGård Christiansborg Folketinget Retssale i København Øresundsbroen Saltholm Kronborg Slot Kongedyssen Om Kontakt Blogs Foto tech Duehøg spiser due goshawk eating pigeon windows 7 Medion Akoya E6234 IE black bar fix Computer tech Nakkehage On November 28 2015 by admin With 0 Comments NakkeHage foranord Comments are Disabled Blog Traffic Pages Pages Hits Unique Last 24 hours 364 Last 7
Original URL path: http://krestenhillerup.dk/2015/11/28/rorvig/_dsc7068/ (2016-05-01)

matches: Højesteret Højesteret højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Trust - Transparent
Dokumentets dato: 28-04-2020
Offentliggjort: 11-05-2020
SKM-nr: SKM2020.190.SR
Journalnr.: 19-0901619
Skatterådet bekræftede, at en uddeling af midler - i stifterens levende live - fra en udenlandsk trust, til Spørgerne, der var begunstigede i trusten, anses som en gave ydet af trustens stifter. Det var ved afgørelsen tillagt vægt, at trusten skulle kvalificeres som en transparent enhed efter dansk skatteret, idet stifteren fortsat måtte anses for at have rådighed over den udskilte kapital. Dette følger bl.a. af, at trusten ikke kunne anses for at have en selvstændig ledelse/administration. Stifteren var således bl.a. berettiget til at udpege alle medlemmerne af bestyrelsen, der samtidig vælges for en begrænset periode på 2 år.
Desuden bekræftede Skatterådet, at Spørgeren ved stifterens død i skattemæssig henseende skulle anses for at have arvet en andel af trustens aktiver svarende til deres forholdsmæssige arveandel fra stifteren, og at Spørgerne herefter ville være skattepligtige af afkastet heraf. Det var ved afgørelsen tillagt vægt, at trusten - ved stifterens død - skulle kvalificeres som en skattetransparent enhed efter dansk skatteret i forhold til Spørgerne, idet Spørgerne måtte anses for at have en sådan rådighed over Fondens formue, at denne må anses for ejet af dem
Vil en uddeling af midler - i Stifterens levende live - fra H1til Spørgerne, der er begunstigede i fonden, anses som en gave ydet af fondens Stifter?
Kan det bekræftes, at Spørgerne ved Stifterens død i skattemæssig henseende anses for at have arvet en andel af Fondens aktiver svarende til deres forholdsmæssige arveandel fra Stifteren - og at Spørgerne herefter vil være skattepligtige af afkast heraf?
A er født i Danmark, mens hans kone B er født i et andet EU-land. De bosatte sig i Danmark, og fik to børn, som i det følgende benævnes som "Spørgerne".
A drev virksomhed i Danmark indtil A og B fraflyttede Danmark, og flyttede til et andet EU-land.
Efterfølgende flyttede ægteparret til et tredje EU-land, hvor de har haft bopæl siden. A og ægtefællen B er således ikke fuldt skattepligtige til Danmark og har ikke været det siden fraflytningen. Spørgerne har - og har altid haft - bopæl i Danmark. Spørgerne er således fuldt skattepligtige til Danmark.
I 19xx stiftede A en fond i X-land - H1 (herefter "Fonden") - der erhvervede A's aktier i H2. I 20xx erhvervede Fonden den resterende aktiekapitalen i H2 og blev dermed eneaktionær.
Fonden ejer i dag størstedelen af aktiekapitalen i H3, mens de resterende aktier er ejet af øvrige aktionærer. Fonden har således - og har altid haft - bestemmende indflydelse i H3.
A havde oprindeligt indsat sin ægtefælle og Spørgerne (samt fremtidige generationer af disse) som begunstigede i Fonden. Ved en ændring af vedtægterne (til de nugældende) indtræder ægtefællen først som begunstiget ved A's død. Ingen af de nævnte begunstigede har nogensinde modtaget midler fra fonden, og Spørgerne er først for nylig blevet gjort bekendt med fondens vedtægter.
Henset til A's fremskredne alder ønsker Spørgerne vished om den skattemæssige behandling, dels såfremt de måtte modtage uddelinger fra fonden, mens A fortsat lever, og dels hvordan Fondens aktiver skal behandles i skattemæssig henseende i forhold til dem i deres egenskab som begunstigede (og arvinger til A's aktiver ud over en række nærmere specificerede aktiver) efter stifterens død. Dette er baggrunden for nærværende anmodning.
Nedenfor følger en uddybende beskrivelse af Fonden.
Fonden blev stiftet af A ("Stifteren") i 19xx. Fonden blev stiftet med en minimumskapital på xx og med hjemsted i X-land.
Det fremgår af Vedtægternes § 2, at Fonden er underlagt lovgivning i X-land.
Fondens formål fremgår af Vedtægternes § 4, hvor det hedder (dansk oversættelse):
"Fondens formål er
a) At yde økonomisk støtte til Stifterens efterkommere, uafhængigt af om disse er i økonomisk trang, og for alle fremtidige generationer;
b) Efter Stifterens død at yde økonomisk støtte til Stifterens enke;
c) At yde støtte til
forbedring af levevilkårene for forældreløse børn;
børn og unges uddannelse, herunder understøttelse af enkeltpersoner og læreanstalter;
fremme af musik, herunder understøttelse af enkeltpersoner, koncerter samt offentliggørelse af musik;
andre personer, der måtte have eller har haft en tæt forbindelse til Stifteren.
Fonden må ikke drive handelsvirksomhed." (Min understregning).
De hovedbegunstigede - i Stifterens levende live - er således Spørgerne (og fremtidige generationer), mens Stifterens ægtefælle indtræder som begunstiget efter Stifterens død (sammen med Spørgerne).
De begunstigede har, som nævnt, ikke hidtil modtaget midler fra Fonden. Dog har et familiemedlem til Stifterens ægtefælle modtaget mindre donationer efter § 4 c, stk. 4, i en årrække fra Fonden. Den pågældende person har ikke - og har ikke haft - bopæl i Danmark.
Fonden ledes af fondsbestyrelsen, jf. Vedtægternes § 9:
"Eneste og øverste fondsorgan er fondsbestyrelsen. Bestyrelsen består af mindst tre medlemmer. Kun fysiske personer kan være medlemmer. Fondsbestyrelsen kan udpege en formand blandt medlemmerne. Fondsbestyrelsen og formanden bliver først udpeget af Stifter i stiftelsesdokumentet. Stifteren er, så længe han er i live, berettiget til at udpege medlemmer af fondsbestyrelsen.
Stifteren, hans ægtefælle og personer, der - gennem familiemæssige bånd eller gennem ægteskab - er beslægtet med disse i op- og nedadstigende linje, eller i sidelinje, og disses efterkommere, må ikke udgøre et flertal i fondsbestyrelsen.
Efter Stifters død skal begge Stifters [børn] til fondsbestyrelsen hver udpege et uafhængigt medlem, som ikke må være hjemmehørende i Danmark.
De to udpegede bestyrelsesmedlemmer skal sammen udpege det tredje, uafhængige bestyrelsesmedlem, der er hjemmehørende i den stat, hvor Fonden har sit hjemsted. Fondsbestyrelsen vælger selv sin formand.
Medlemmerne af fondsbestyrelsen vælges for en periode på 2 år. (…)"
Fondsbestyrelsen består pt. af tre medlemmer.
Fondsbestyrelsen er ansvarlig for forvaltningen af Fondens formue, jf. Vedtægternes § 6. Det fremgår dog videre af bestemmelsen, at "sålænge Stifteren måtte ønske det, er han berettiget til i samarbejde med fondsbestyrelsen at forvalte fondskapitalen".
A har gennem alle årene deltaget aktivt i forvaltningen af fondskapitalen og haft kontrol med fondens administration.
Vedtægternes § 7 fastlægger nærmere regler for uddelinger:
"Fondsbestyrelsen har enekompetence til at beslutte, hvem Fonden tildeler understøttelsesbidrag.
Først og fremmest skal udbetalinger fra Fonden ske til fordel for Stifterens enke og efterkommere, og først derefter til de i § 4 c nævnte formål.
Det er Stifters ønske, at fondsbestyrelsen ved beslutningen om uddelinger er opmærksom på, at begge Stifters [børn] - og disses efterkommere - hver skal modtage samme understøttelse fra Fonden.
Ingen del af fondsformuen eller afkast heraf kan nogensinde uddeles til Stifteren eller dennes samlevende ægtefælle eller på anden måde stilles til deres fordel. Undtaget herfra er dog vederlag for Stifters arbejde for Fonden."
Fondsbestyrelsen er bemyndiget til at ændre, ophæve og supplere Fondens vedtægter i medfør af vedtægternes § 15:
"Nærværende vedtægter udgør Fondens eneste vedtægter. Øvrige bestemmelser (vedtægter, tillægsvedtægter etc.) må ikke udstedes. Fondsbestyrelsen er dog bemyndiget til at ændre og supplere de foreliggende vedtægter, såfremt det er nødvendigt af hensyn til retsforholdene. Beslutning herom kræver enstemmighed.
Fondsbestyrelsen kan forhindre eller vanskeliggøre en ændring eller ophævelse af vedtægtsbestemmelser som følge af en bestemt begivenhed eller betingelse. Bestemmelsen i § 7, stk. 4, kan ingensinde ændres."
Som det fremgår, kan bestyrelsen efter omstændighederne ændre vedtægterne, dog ikke bestemmelsen om, at fondsformuen eller afkast heraf ikke må uddeles til Stifteren eller dennes samlevende ægtefælle.
Det fremgår af Vedtægterne § 3, at Fonden har tidsubegrænset varighed.
Efter Vedtægternes § 16 kan Fonden dog omdannes til anden juridisk enhed, eller opløses, såfremt formålet ikke længere kan forfølges, eller hvis forudsætningerne for Fondens stiftelse ændres. Ved opløsning, skal fondsformuen uddeles til de begunstigede.
A har oplyst over for Spørgerne, at han i sit testamente har bestemt, at ægtefællen, B, såfremt hun er længstlevende, skal arve en række nærmere specificerede aktiver i form af navnlig en fast ejendom, kontanter, indbo og visse værdipapirer.
A's øvrige aktiver vil efter testamentet tilgå Spørgerne.
Vil en uddeling af midler i stifterens levende live fra H1, til Spørgerne, der er begunstigede i fonden, anses som en gave ydet af fondens stifter?
Det er Spørgernes opfattelse, at spørgsmål 1 skal besvares med et "ja".
Såfremt en person, som er skattepligtig til Danmark, modtager uddelinger fra en udenlandsk fond i stifters levende live, er det efter praksis afgørende for den skattemæssige behandling heraf, hvordan den udenlandske fond skattemæssigt karakteriseres efter dansk skatteret i forhold til stifteren af fonden.
Hvis fonden anses for at være en fond også efter dansk skatteret, vil modtageren skulle beskattes efter reglerne for modtagne uddelinger fra fonde, dvs. som almindelig skattepligtig indkomst. Anses fonden derimod ikke som en fond efter dansk skatteret, indebærer det, at "fondens" midler anses at udgøre en del af stifterens formuesfære, og "uddelinger" vil dermed anses at være en gave fra stifteren til modtageren og dermed underlagt beskatning som sådan.
Fonde, der ikke har hjemsted i Danmark, er ikke (nødvendigvis) underlagt de krav, der stilles til danske fonde efter fondslovgivningen. Den skattemæssige behandling af udenlandske fonde er derfor fastlagt gennem praksis. I Den juridiske vejledning 2020-1 C.B.2.15.2 om beskatning af udenlandske trusts hedder det herom:
Praksis viser, at udenlandske trusts efter dansk ret enten kan sammenlignes med danske fonde eller båndlagte kapitaler. Det vil sige, at en udenlandsk trust efter dansk skatteret enten vil kunne anses for et selvstændigt rets- og skattesubjekt eller en transparent enhed." (Min understregning).
En udenlandsk fond vil således efter en konkret vurdering enten blive anset for at være et selvstændigt skattesubjekt eller en transparent enhed efter dansk skatteret.
Det fremgår endvidere af Den juridiske vejledning, at for at en udenlandsk fond kan tillægges betydning (og anerkendes som sådan) for en dansk skattepligtig, er det ifølge Skattestyrelsen afgørende, at fondskapitalen er definitivt og effektivt udskilt fra stifterens formuesfære:
"For at en udenlandsk trust kan tillægges betydning for en dansk skattepligtig, er det Skattestyrelsens opfattelse, at kapitalen både skal være
Med effektivt menes, at stifteren ikke fortsat må have rådighed over den udskilte kapital. Hvis stifteren eller den person, som har "arvet" trustkapitalen, fx kan få trustee til at træde tilbage som trustee, antages det at kapitalen ikke er effektivt udskilt. (…)
Hvis blot en af betingelserne ikke er opfyldt, bliver trusten ikke anerkendt skattemæssigt, og kapitalen betragtes derfor fortsat som en del af stifterens formuesfære, og stifteren bliver fortsat beskattet af afkastet i trusten." (Min understregning).
Der kan også henvises til Skatterådets afgørelse i SKM 2017.476.SR, hvor Skatterådet har redegjort for betingelserne på følgende måde:
"Ved bedømmelsen af kapitalens definitive og effektive udskillelse forstås nærmere, at de til trusten overførte midler aldrig må kunne tilbageføres til stifteren, dennes ægtefælle eller hjemmeboende børn under 18 år. Dette gælder både trustens kapital og afkastet af denne.
Midlerne skal være overført til en på en sådan måde, at stifteren såvel inter vivos (i levende live) og mortis causa (ved testamente) er afskåret fra at råde over disse.
Der skal være en selvstændig bestyrelse som en vigtig garanti for, at en ny uafhængig ejerrådighed er tilvejebragt." (Vores understregning)
Det følger som nævnt af praksis, at den skattemæssige behandling af en uddeling til en dansk skattepligtig begunstiget person afhænger af fondens skattemæssige behandling efter dansk ret i forhold til stifteren, såfremt uddelingen er foretaget i stifters levende live.
Spørgsmål 1 skal dermed besvares på baggrund af en vurdering af Fondens skattemæssige status i forhold til Stifteren (Spørgernes far) - hvorimod der for så vidt angår den skattemæssig behandling af Fonden efter Stifterens død skal foretages en konkret, selvstændig vurdering af Fonden set i forhold til Spørgerne, jf. nærmere nedenfor under Spørgsmål 2.
Generelt om spørgsmålet om den skattemæssige behandling af en dansk skattepligtig persons erhvervelse af uddelinger fra en udenlandsk fond, hedder det videre i Juridisk Vejledning:
"For at vurdere hvordan indtægten skal beskattes, når en eller flere personer, som er skattepligtige til Danmark, får penge fra en udenlandsk trust, skal det afgøres, om den udenlandske trust efter dansk ret må sidestilles med en dansk fond eller med en båndlagt kapital/rentenydelsesret.
Det er Skattestyrelsens vurdering, at en trust, hvor kapitalen er definitivt og endeligt udskilt, skattemæssigt skal behandles som enten en fond eller en båndlagt kapital, selv om alle formkrav ikke er opfyldt." (vores understregning)
Afgørende er herefter, om fondsformuen kan siges at være definitivt og endeligt udskilt fra Stifterens formuesfære, i hvilket tilfælde Fonden må anerkendes som en "rigtig" fond, dvs. et selvstændigt skattesubjekt, med den konsekvens at en uddeling til Spørgerne må anses som almindelig skattepligtig indkomst (og ikke en gave fra Stifteren).
I nærværende tilfælde gøres det gældende, at Fonden ikke kan anses som et selvstændigt skattesubjekt, idet fondsformuen ikke kan anses for at opfylde de efter praksis gældende kriterier for at være definitivt og endeligt udskilt fra Stifterens formuesfære.
For det første fremgår det af vedtægterne, at Stifternes ægtefælle indtræder som begunstiget til Fondens midler, når Stifteren er afgået ved døden. Dette er i sig selv tilstrækkeligt til, at fondsformuen ikke kan anses for at være tilstrækkeligt udskilt fra Stifternes formuesfære.
Hertil kommer, at det er Stifteren, der har valgt bestyrelsen, og at Stifteren efter § 9, stk. 1, kan udpege bestyrelsesmedlemmer, samtidig med at fondsbestyrelsen efter omstændighederne er bemyndiget til at ændre og supplere de foreliggende vedtægter. Stifteren kan endda indsætte sig selv - og dennes ægtefælle - i bestyrelsen (idet de dog ikke må udgøre flertallet).
Stifteren har dermed den fulde kontrol over ledelsen af Fonden.
Det fremgår i tillæg hertil af Vedtægternes § 6, at Stifteren er berettiget til "sålænge [han] måtte ønske det, … i samarbejde med fondsbestyrelsen at forvalte fondskapitalen".
Endelig er det heller ikke i overensstemmelse med de krav, der gælder for danske fonde, at Stifteren kan modtage vederlag for arbejde udført for fonden.
Der er således en række forhold, der tilsiger, at Fondens midler ikke er udskilt fra Stifterens formuesfære i en sådan grad, som det kræves efter dansk praksis, hvorfor fonden ikke kan anses som et selvstændigt skattesubjekt i forhold til Stifteren.
På denne baggrund må uddelinger fra Fonden i Stifterens levende live i skattemæssig henseende anses som værende ydet af Stifteren personligt som gaver til Spørgerne. Da Stifteren er Spørgernes far, vil uddelingerne være omfattet af gaveafgiftsreglerne.
Der kan i denne forbindelse bl.a. henvises til Skatterådets bindende svar i SKM 2011.740.SR.
I sagen havde stifteren af fonden været bosat i England i 25 år, og stifteren havde i 1994 oprettet en fond med hjemsted i Lichtenstein til fordel for blandt andet stifterens efterkommere. Det var i sagen antaget, at de begunstigede ville være bosiddende i Danmark på både udlodningstidspunktet og på tidspunktet for stifterens død. De danske begunstigede ønskede vished for den skattemæssige behandling af uddelinger modtaget fra fonden, dels i stifters levende live, dels efter stifters død.
I sagen hedder det bl.a.:
"Ved afgørelsen af, hvorledes midler hidrørende fra fonden til begunstigede, som er fuldt skattepligtige til Danmark, skal behandles skattemæssigt, må det først og fremmest afgøres, hvorvidt fonden kan anerkendes som et selvstændigt skattesubjekt, og om fondens kapital således kan anses for adskilt fra stifterens … formuesfære. Ved vurderingen heraf må der opstilles tilsvarende krav som til danske fonde.
Det må således indledningsvist undersøges, om kapitalen er definitivt og effektivt udskilt fra stifters formuesfære.
Hvis en af disse betingelser ikke er opfyldt, kan fonden ikke skattemæssigt anerkendes, og kapitalen må fortsat betragtes som en del af stifterens formuesfære." (Min understregning).
Skatterådet fandt, at der ikke forelå en definitiv og effektiv udskillelse af kapitalen fra stifterens formuesfære, hvorfor fonden ikke kunne anses som et selvstændigt skattesubjekt. Ved vurderingen lagde Skatterådet særlig vægt på
at stifterens ægtefælle var indsat som begunstiget i vedtægterne,
at selvom det fremgik af vedtægterne, at fondens formue aldrig skulle kunne tilbageføres til stifteren, fulgte det også samtidig af vedtægterne, at bestyrelsen kunne ændre vedtægterne,
at stifteren havde mulighed for at blive en del af fondsbestyrelsen,
at der ikke var en fornøden adskillelse mellem fonden, fondens ledelse og stifteren, idet der ikke kunne siges at være en selvstændig ledelse og administration, som der kræves i dansk ret.
Afkastet fra fonden skulle derfor skattemæssigt henføres til stifteren.
Vedrørende de begunstigede fandt Skatterådet, at udlodninger fra fonden skulle anses for ydet direkte fra stifteren, hvorefter udlodninger skulle anses som skattepligtige gaver for de begunstigede i Danmark i medfør af statsskattelovens § 4, dog med de undtagelser og fritagelser, der gjaldt efter gaveafgiftsreglerne. Ved stifterens død ville kapitalen blive anset for at tilhøre stifterens formuesfære, og skattemæssigt blive anset for at falde i arv til de begunstigede, der herefter ville få en ideel ejendomsret til formuen.
De nærmere omstændigheder omkring fonden i den pågældende sag er direkte sammenlignelige med forholdene i nærværende sag.
Der kan endvidere henvises til den retspraksis, som der er henvist til nedenfor under spørgsmål 2, for så vidt angår spørgsmålet om den effektive og endelige udskillelse af stifters formue i forhold til liechtensteinske fonde.
Det er Spørgernes opfattelse, at spørgsmål 2 skal besvares med et "ja".
Som nævnt ovenfor under spørgsmål 1, følger det af praksis, at den skattemæssige behandling af uddelinger til fordel for en dansk skattepligtig fra en udenlandsk fond i stifters levende live, afhænger af hvordan den udenlandske fond karakteriseres efter dansk skatteret i forhold til stifteren af fonden.
Efter stifterens død skal der imidlertid ved den skattemæssige behandling af en sådan fonds aktiver og afkastet heraf, i forhold til fondens begunstigede, som er skattepligtige til Danmark, foretages en konkret, selvstændig vurdering af fonden set i forhold til de begunstigede, dvs. om fondens midler kan anses for effektivt og uigenkaldeligt udskilt fra de begunstigedes formuesfære.
Dette følger af Højesterets dom i SKM2015.9.HR.
Højesteret fastslog således i dommen, at vurderingen af, hvorvidt en udenlandsk (liechtensteinsk) fond i forhold til en dansk begunstiget person skal anses for et selvstændigt skattesubjekt, beror på en selvstændig vurdering af forholdet mellem fonden og den begunstigede:
"Spørgsmålet om beskatning af fondens indtægter hos A [den begunstigede] må efter vores opfattelse bero på en selvstændig vurdering af, hvorvidt fonden i forhold til ham må anses for et selvstændigt skattesubjekt efter dansk skatteret." (Min understregning).
Højesterets flertal udtalte i den forbindelse, at stifternes beføjelser ikke automatisk ville overgå til de begunstigede i forbindelse med arv:
"Efter det oplyste om liechtensteinsk ret lægger vi til grund, at de særlige beføjelser til at råde over en fonds midler, som stifteren af fonden efter liechtensteinsk ret kan forbeholde sig, ikke kan overføres til andre, heller ikke ved arv, og den bedømmelse af forholdet mellem F og dennes stiftere, som fremgår af Østre Landsrets dom af 14. januar 2005, kan allerede af denne grund ikke overføres på forholdet mellem F og A, som ikke var stifter af fonden." (Min understregning).
Højesterets flertal fandt endvidere, at det var uden betydning for fondens status over for den begunstigede, hvorvidt fondens formue ikke var uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue:
"Vurderingen af fondens selvstændighed i forhold til A's økonomi må tage udgangspunkt i de seneste vedtægter for F dateret 21. april 1998. Ifølge disse var det bestemt, at bl.a. stifteren C selv kunne begunstiges. Dette havde betydning for bedømmelsen af C's skattemæssige stilling, idet fondens formue dermed ikke var uigenkaldeligt udskilt fra hans formue. Denne omstændighed er efter vores opfattelse imidlertid ikke afgørende for, om fondens formue skal anses for ejet af A. Vi finder, at der heller ikke er andet i disse vedtægter, der må føre til, at A i realiteten har en sådan rådighed over fondens formue, at denne må anses for ejet af ham. Vi finder endvidere, at det ikke er godtgjort, at formuen er overgået ved arv fra C til A." (vores understregning)
Konkret fandt Højesteret således, at den begunstigede danske person ikke skulle anses for at være ejer i skattemæssig henseende af fondens midler.
Skatterådet har efterfølgende i et andet tilfælde i SKM 2017.476.SR i fuld overensstemmelse med højesteretsdommen fastslået, at der - efter stifterens død - i forhold til en begunstiget skal foretages en selvstændig vurdering af en fonds skattemæssige status:
"Af højesteretsdommen SKM2015.9.HR kan udledes, at der efterfølgende skal foretages en ny selvstændig vurdering af, om formuen i en fond/kan anses for overgået til arvinger/begunstigede.
Der skal herefter foretages en selvstændig vurdering af, om Fund B i forhold til stifters søster, X, der er arving og begunstiget i Fund B, er et selvstændigt skattesubjekt (…)
Det afgørende er, om formuen i Fund B kan anses for at være overgået til arving og begunstiget." (Vores understregning).
I sagen skulle den oprindelige fond, som havde hjemsted i Liechtenstein, opdeles til stifterens arvinger/begunstigede i tre nye fonde ved stifterens død. Skatterådet fandt, at den nye fond ikke var et selvstændigt skattesubjekt i forhold til arvingen/den begunstigede, idet fondsformuen ikke var uigenkaldeligt udskilt. Ved vurderingen blev der lagt særligt vægt på
at bestemmelserne i vedtægterne kunne ændres,
at fonden kunne opløses, hvis den begunstigede ønskede det,
at den begunstigede var den eneste begunstigede i fonden, og at samtlige af fondens midler ville tilfalde den begunstigede over en fast årrække.
Skatterådet redegjorde i sagen i øvrigt for de sædvanlige betingelser, der stilles vedrørende en definitiv og effektiv udskillelse af de overførte midler vedrørende stifteren, som nærmere angivet ovenfor under Spørgsmål 1.
Besvarelsen af Spørgsmål 2 bygger således på, om Fondens formue - efter Stifterens død - kan anses som definitivt og effektivt udskilt fra Spørgernes formue, idet Fonden i bekræftende fald må anses som et selvstændigt skattesubjekt i forhold til Spørgerne. Det er altså ikke i sig selv afgørende, at det under besvarelsen af Spørgsmål 1 måtte være fastslået, at fonden i sig selv kan anses som et selvstændigt skattesubjekt i forhold til Stifteren.
Henset til de beføjelser og begunstigelser, som Fondens vedtægter tillægger Spørgerne efter Stifterens død, bør der imidlertid ikke være tvivl om, at de krav til en effektiv og uigenkaldelig udskillelse fra de begunstigedes formue, der stilles efter praksis, herunder som bl.a. fastslået i den netop nævnte afgørelse fra Skatterådet fra 2017, ikke kan anses at være opfyldt i nærværende sag.
Væsentligst er det forhold, at Spørgerne er Fondens hovedbegunstigede sammen med deres mor. En eventuel formue og afkastet heraf vil dermed i væsentligt omfang tilfalde Spørgerne. Som det fremgår af Vedtægterne må der ikke gøres forskel på Spørgerne, hvad angår uddelinger.
Hertil kommer, at Spørgerne efter Stifterens død i det væsentlige indtræder i Stifterens rådighedsret for så vidt angår ledelse m.v. Spørgerne kan således - på trods af at de er begunstigede - efter Vedtægternes § 9, stk. 3, udpege flertallet af bestyrelsesmedlemmerne - der kan være Spørgerne selv - og dermed indirekte "styre" ledelsen og dermed uddelingerne til sig selv. Spørgerne vil efter omstændighederne kunne foranledige Fonden opløst, i hvilket tilfælde midler vil tilfalde dem som begunstigede.
Betingelsen, som opstillet af Skatterådet i SKM 2017.476.SR, om at der skal være en selvstændig bestyrelse som en vigtig garanti for, at der er uafhængig rådighed, er således ikke opfyldt.
Det skal videre bemærkes, at Spørgerne efter Stifterens testamente vil arve alle aktiver, der ikke er specifikt testeret til Stifterens ægtefælle. Fondens aktiver er af åbenbare grunde ikke nævnt deriblandt.
Sammenfattende må det dermed konkluderes, at fondsformuen - efter Stifterens død - ikke kan siges at være definitivt og endeligt udskilt fra Spørgernes formuesfære på en sådan måde som det kræves efter praksis, hvorfor Fonden ikke i forhold til Spørgerne kan anses for at være et selvstændigt skattesubjekt.
Dette er i fuld overensstemmelse med såvel resultatet i SKM2011.740.SR (som omtalt under spørgsmål 1) som i SKM2017.476.SR.
Det er også i overensstemmelse med resultatet i Højesterets dom i SKM.2015.9.HR, hvor Højesteret ganske vist nåede til det modsatte resultat - selv om den begunstigede også var universalarving til stifterens formue. Forholdene i den pågældende sag var dog anderledes på den afgørende måde, at der var en række andre begunstigede familiemedlemmer til fondens midler - dvs. den konkrete begunstigede havde ikke er retskrav på at modtage en bestemt andel af formuen eller afkastet heraf. Det afgjordes således suverænt af fondens bestyrelse, i hvilket omfang den ønskede at yde støtte til den begunstigede. Og nok så væsentligt måtte fondens ledelse - bestyrelsen - anses at være uafhængig i forhold til den begunstigede. De begunstigede havde således ingen indflydelse på udpegningen af bestyrelsesmedlemmerne eller på ledelsen og administrationen af fonden i øvrigt.
I nærværende sag vil Spørgerne (efter Stifterens død), som nævnt, efter omstændigheder kunne udvirke en opløsning af fonden og dermed (lige) uddeling af midlerne til Spørgerne.
Konsekvensen af, at Fonden ikke i forhold Spørgerne kan anses for at være et selvstændigt skattesubjekt, er, at Spørgerne i dansk skattemæssig henseende anses for at arve Fondens aktiver ved Stifterens død (svarende til deres forholdsmæssige arveandel fra Stifteren), og at de herefter vil være skattepligtige af afkast, gevinst/tab m.v. heraf.
Det ønskes bekræftet, at en uddeling af midler - i stifterens levende live - fra fonden, til Spørgerne, der er begunstigede i fonden, anses som en gave ydet af fondens stifter.
Spørgsmålet angår, hvorvidt H1 (herefter: "Fonden") - i stifterens levende live - skal kvalificeres som et selvstændigt skattesubjekt eller en skattetransparent enhed efter dansk skatteret. Hvis Fonden anses for en skattetransparent enhed, vil uddeling af midler mv. fra Fonden til Spørgerne, der er begunstigede i Fonden, skulle anses som en gave ydet direkte af Fondens stifter. Omvendt vil der være tale om en uddeling fra Fonden, hvis denne kvalificeres som et selvstændigt skattesubjekt.
En forudsætning for at kunne anse en udenlandsk trust for et selvstændigt skattesubjekt, er at trustens kapital er definitivt og effektivt udskilt fra stifterens formuesfære. Heri ligger, at stifteren ikke må have mulighed for at tilbagekalde trusten, så den udskilte kapital igen indgår i stifterens formuesfære. Desuden må stifteren ikke fortsat have rådighed over den udskilte kapital. Hvis en af disse betingelser ikke er opfyldt, kan Fonden ikke anses for et selvstændigt skattesubjekt. Se Den juridiske vejledning 2020-1, afsnit C.B.2.15.2.
Det følger af praksis, at følgende betingelser i hvert fald skal være opfyldt:
De overførte midler må aldrig kunne tilbageføres til stifteren. Dette gælder såvel for så vidt angår Fondens kapital som afkastet af denne.
Midlerne skal være overført til Fonden på en sådan måde, at stifteren såvel i levende live som ved testamente er afskåret fra at råde over disse.
Der skal være en selvstændig ledelse/administration af Fonden. Dette er en væsentlig garanti for, at en ny uafhængig ejerrådighed er tilvejebragt. Se bl.a. SKM2016.257.SR, SKM2014.493.SR og SKM2014.491.SR.
Skattestyrelsen er på baggrund af ovenstående af den opfattelse, at Fonden - i stifterens levende live - skal kvalificeres som en skattetransparent enhed efter dansk skatteret. Det er ved afgørelsen tillagt vægt, at stifteren fortsat må anses for at have rådighed over den udskilte kapital, idet Fonden ikke kan anses for at have en selvstændig ledelse/administration. Stifteren er således bl.a. berettiget til at udpege alle medlemmerne af bestyrelsen, der samtidig vælges for en begrænset periode på 2 år. Hertil kommer, at stifteren i henhold til vedtægterne er berettiget til at forvalte kapitalen i samarbejde med bestyrelsen, ligesom at stifteren kan modtage betaling for arbejdet i den forbindelse. Desuden kan Fondens vedtægter i vid udstrækning ændres af bestyrelsen.
Det kan derfor bekræftes, at uddeling af midler - i stifterens levende live - fra Fonden, til Spørgerne, der er begunstigede i Fonden, anses som en gave ydet af stifteren. Dette skyldes, at Fonden skal anses for en skattetransparent enhed efter dansk skatteret.
Det ønskes bekræftet, at Spørgerne ved Stifterens død i skattemæssig henseende anses for at have arvet en andel af Fondens aktiver svarende til deres forholdsmæssige arveandel fra Stifteren - og at Spørgerne herefter vil være skattepligtige af afkast heraf.
Spørgsmålet angår, hvorvidt Fonden - ved stifterens død - skal kvalificeres som et selvstændigt skattesubjekt eller en skattetransparent enhed efter dansk skatteret. Afgørende er i den forbindelse, hvorvidt Spørgerne i realiteten har en sådan rådighed over Fondens formue, at denne må anses for ejet af dem. Se SKM2015.9.HR, SKM2017.476.SR og Den juridiske vejledning 2020-1, afsnit C.B.2.15.2.
Spørgerne er både arvinger og begunstigede i Fonden efter stifterens død. Der skal derfor foretages en selvstændig vurdering af, hvorvidt Fonden skal kvalificeres som et selvstændigt skattesubjekt eller en skattetransparent enhed i forhold til Spørgerne. Det er i den forbindelse ikke i sig selv er afgørende, om Fonden skal anses for et selvstændigt skattesubjekt eller en skattetransparens enhed i forhold til stifteren.
Skattestyrelsen er på baggrund af ovenstående af den opfattelse, at Fonden - ved stifterens død - skal kvalificeres som en skattetransparent enhed efter dansk skatteret. Det er ved afgørelsen tillagt vægt, at Spørgerne må anses for at have en sådan rådighed over Fondens formue, at denne må anses for ejet af dem, idet Fonden ikke kan anses for at have en selvstændig ledelse/administration i forhold til Spørgerne. Spørgerne kan således bl.a. vælge flertallet af bestyrelsen, der samtidig vælges for en begrænset periode på 2 år. Desuden kan Fondens vedtægter i vid udstrækning ændres af bestyrelsen.
Det kan derfor bekræftes, at Spørgerne ved Stifterens død i skattemæssig henseende anses for at have arvet en andel af Fondens aktiver svarende til deres forholdsmæssige arveandel fra Stifteren, og at Spørgerne vil være skattepligtige af afkastet heraf.
Skatterådet fandt, at en trust hjemmehørende i Liechtenstein efter dansk skatteret ikke kunne anses for at være et selvstændigt skattesubjekt, idet kapitalen ikke var definitivt og effektiv udskilt af stifterens formuesfære. Formuen skulle derfor anses for overgået til den begunstigede. Derudover fandt Skatterådet, at den begunstigede efter en konkret vurdering først havde erhvervet ret til afkastet på kundskabstidspunktet
Skatterådet besvarer spørgsmål 1 benægtende således, at The A Foundation ikke anses for et selvstændigt skattesubjekt efter dansk skatteret. Ud fra en samlet vurdering af sagens omstændigheder, herunder stifteren og protektorernes relationer, finder Skatterådet ikke, at formuen kan anses for definitivt og effektivt udskilt fra stifterens formuesfære, da protektorerne ikke er uafhængige af stifteren. Betingelsen om, at der skal være tilvejebragt en ny uafhængig ejerrådighed af trustens formue, anses ikke for opfyldt. Spørgsmål 2, om lånet vil blive anset for indskud omfattet af fondsbeskatningslovens § 3 A, stk. 2, og ligningslovens § 16 K, bortfalder, allerede fordi det i spørgsmål 1 er fastslået, at The A Foundation skattemæssigt anses for at være transparent. Dermed finder ligningslovens § 16 K ikke anvendelse. Sagen er påklaget til Skatteankestyrelsen/Landsskatteretten
SKM2014.493SR
Stifteren af The X Will Trust har ved testamente besluttet at oprette Trusten ved sin død. Vurderingen af Trustens skattemæssige kvalifikation efter dansk ret skal foretages i forhold til sønnen, idet sønnen som begunstiget anses for at råde over Trustens midler. Hertil lægges der vægt på, at der ikke er en uafhængig bestyrelse/administration af Trusten, idet trustee på foranledning af sønnen vil opløse Trusten. På denne baggrund anses The X Will Trust skattemæssigt for at være transparent, hvorfor sønnen skal beskattes af det løbende afkast i Trusten. Sønnen arver trustkapitalen direkte ved stifterens død, og da boet er skiftet i UK, hvor stifteren var hjemmehørende, og der ikke indgår aktiver i boet i form af fast ejendom i Danmark eller virksomhed med fast driftssted i Danmark, skal der ikke betales boafgift til Danmark i forbindelse med arveerhvervelsen. Skatterådet bekræfter, at den del af trustens midler, som stammer fra arven, kan udbetales til sønnen, hans hustru og børnene eventuelt med gaveafgift på 15 pct., uden at der derudover forfalder danske skatter og afgifter, når The X Will Trust opløses. Skatterådet bekræfter, at den del af trustens midler, som stammer fra afkast af arven, og under forudsætning af at sønnen er beskattet af afkastet, kan udbetales til sønnen, hans hustru og børnene, eventuelt med en gaveafgift på 15 pct., uden at der derudover forfalder danske skatter og afgifter, når The X Will Trust opløses.
Udbetalinger fra en af afdøde A oprettet trust i USA til afdødes enke B anses for arv, da den oprettede trust ifølge vedtægterne er "revocable" og dermed transparent. Trustformuen er ikke definitivt og effektivt udskilt fra stifterens fomuesfære, hvorfor udbetaling af trustformuen til stifterens enke må anses som arv, der ikke medfører indkomstskattemæssige konsekvenser. SKAT bemærker, at efter at B arver trustformuen, anses trusten tillige for at være transparent i forhold til hende, idet hun har råderet over trusten i form af, at hun efter 36 måneder til enhver tid kan afsætte trustee og indsætte en ny. Derfor skal hun beskattes af det løbende afkast fra trusten.
Spørger ønskede oplyst, hvorledes de begunstigede til en i 1994 oprettet "Foundation" med hjemsted i Liechtenstein skal beskattes, herunder om de udbetalte legater beskattes som arv, gave eller indkomst. Skatterådet fandt, at eftersom fonden ikke kan anses som et selvstændigt skattesubjekt eller en båndlagt kapital efter danske regler, vil indestående i fonden og afkastet heraf skattemæssigt skulle henføres til spørgeren, og midler hidrørende fra fonden til begunstigede i Danmark skal anses for at være ydet direkte af spørgeren og vil være skattepligtig indkomst for de begunstigede. Ved fondsstifterens død, vil fondens kapital blive anset for at tilhøre spørgerens formuesfære og skattemæssigt blive anset for at falde i arv til fondens begunstigede.
Den juridiske vejledning 2020-1, afsnit C.B.2.15.2.
Skattemyndighederne fik af Landsskatteretten medhold i, at A skulle beskattes af skønsmæssigt ansatte renteindtægter af en formue i en fond, F, i Liechtenstein. A var nevø til en af stifterne af F. Stifterne var alle afgået ved døden. A og A's familie var begunstigede efter F's vedtægter. A havde gennem årene modtaget udlodninger fra F. A indbragte sagen for domstolene i en sag mod Skatteministeriet, S. Til støtte for kravet mod A anførte S, at F ikke var et selvstændigt skattesubjekt efter dansk ret, og at A i skattemæssig henseende måtte anses som ejer af formuen i F. A gjorde gældende, at liechtensteinsk ret udelukkede, at han havde mulighed for at råde over F. Landsretten gav S medhold, men Højesteret nåede til det modsatte resultat. Højesteret fandt, at spørgsmålet om beskatning af F's indtægter hos A måtte bero på en selvstændig vurdering af, om F i forhold til A måtte anses som et selvstændigt skattesubjekt efter dansk skatteret. Højesteret fandt det på baggrund af bl.a. F's vedtægter ikke godtgjort, at F's formue var overgået til A, og A var derfor ikke rette indkomstmodtager til afkastet af formuen, jf. statsskattelovens § 4. (Dissens). Tidligere instans: ØLD i TfS 2014, 43 og Landsskatterettens kendelse af 17. februar 2012, j.nr. 09-00390 (SKM2012.294.LSR)
SKM 2017.476.SR.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Guide til Antwerpen: Hotel, mad, shopping og det løse - ROCKPAPERDRESSES
Indeholder konkurrence // Annonce for VISITFLANDERS og Brussels Airlines
Det er på høje tid, at jeg får delt min næste guide med jer fra sommerens roadtrip. Men grunden til at jeg har trukket den lidt, det er at jeg har fået en lille ekstra treat med ombord, som jeg syntes, var det perfekte spice til sådan en guide. En af jer kan vinde to flybilletter til Bruxelles – og så har I guiden her (og der kommer også en til Gent) til at tage med.
Efter dagene i Rotterdam kørte vi fra Holland mod Belgien. Første stop; Antwerpen. En by jeg faktisk har drømt om at besøge i mange år for sin mode især. Hvis Paris er haute couturens hovedstad; Dior, YSL, Chanel osv. Så er Antwerpen hovedsæde for den mere banebrydende, venstreorienterede modescene. Dem der tør. Det avantgarde.
Har I hørt om The Antwerp Six? I starten af 1980’erne dimmiterede seks unge tøjdesignere fra The Royal Academy of Fine Arts i Antwerpen. De forlod skolen og startede et designkollektiv. Og hvem var de? Dries Van Noten, Ann Demeulemeester, Dirk Van Saene, Walter Van Beirendonck, Dirk Bikkembergs og Marina Yee. Dries Van Noten, der er en af mine største favoritter. Hans arbejde med prints og farver – han er så sindssygt talentfuld. Alle seks sørgede for at få Antwerpen på modelandkortet.
Og for den spirende kreative scene i Antwerpen, byens ry som diamanthovedsæde (dét i sig selv er spændende) og et vildt havneområde i stil med Nordhavnen bare større og vildere (en fotografs drøm, forestillede jeg mig) – ja, så var Antwerpen med på min to-vist-liste.
Byen er super smuk og fyldt med dejlige små pladser. Den har den helt rigtige og virkelig charmerende vægtning af old Europe og alt det nye, edgy bl.a. takket være The Royal Academy of Fine Arts – og alle de typer, det tiltrækker.
NU til det lille konkurrence-element. Brussels Airlines har lanceret en ny billettype, de kalder Hi Belgium Pass. For 149 euro kommer man tur/retur til Bruxelles, får ubegrænset togtransport i hele Belgien + adgang til en lang turistattraktioner og museer i to byer efter eget valg. Og det gælder også ting som guidede ture, cykelleje etc. Og det er præcis sådanne to billetter, I kan vinde.
Alt I skal gøre er at fortælle mig i kommentarfeltet, hvilke byer I drømmer om at besøge i Flandern. Måske går I efter en særlig destination? En særlig attraktion? Så trækker jeg en vinder – som får direkte besked.
Betingelser: Prisen gælder flybilletter i kategorien Check&Go, inklusiv 12 kg håndbagage samt en mindre håndtaske. Billettypen kan købes til afgange 3-16 uger frem og gælder for ankomst torsdag, fredag eller lørdag og afrejse søndag, mandag eller tirsdag. Man kan være af sted op til seks dage i alt. Vinderen skal rejse inden 31. marts 2018. Der tages forbehold for udsolgte datoer.
VI SOV (we slept):
A Place (Vrijdagmarkt 1) – det sejeste “home away from home”. Det ligger på Vrijdagmarkt (det betyder fredagsmarked – og det holder man i øvrigt stadig hver fredag, selv små 500 år efter), som er en mega hyggelig og meget centralt placeret lille plads. og når du først lige får spottet den lille dør, så er du næsten hjemme.
Værelserne er store og indrettet som et-værelses-lejligheder i nærmest Twin Peaks-stil. Ternede puder, vægge beklædt med træ, en dybgrøn stor flyder af en sofa. Det er ret charmerende og en nærmest filmisk setting. Ved ankomst lå der et lille håndskrevet postkort og to kager i en smuk æske til os. Det var virkelig en personlig og rigtig dejlig velkomst. Det kan jeg kun anbefale!
^^^ middag på L’Épicerie du cirque
VI PARKEREDE (we parked):
Der er både overdækkede og lidt dyre p-pladser langs Plantinkaai, men der er også en åben og billig p-plads langs Sint-Michielskaai. Vi holdt på den sidste, og det var meget fine priser.
^^^Falafler i verdensklasse på Falafel Tof
VI SPISTE (we ate):
MORGEN / FROKOST (breakfast/lunch)
Mirlo’s (Verbondstraat 1) – Ret hyggelig lille café, sådan lidt moderne mormor-stil. Du føler dig i hvert fald hjemme, når du træder ind. De laver en god kop kaffe, serverer morgenmad (pandekager, french toast, grød etc.) og en ret instagrammable kakaomælk med skumfiduser.
Copper (Belegstraat 80) – Facaden i sig selv er et billede værdigt med sine pistaciegrønne nuancer. De serverer simpel men god morgenmad. Yoghurt, croissant, brød med ost og alverdens slags kaffer. Det de er mest kendt for dog, det er deres små madder med forskellige spreads på. Hummus, avocado etc. Dur både til morgenmad og frokost.
Tinsel (Vlaamsekaai 40) – Dejligt sted der generelt laver mad i den sunde ende – uden det er hysterisk. Chiagrød og lækre salater. Men de har også fine sandwiches og serverer nogle ret lækre kager, i den hjemmelavede stil. Mega lækkert og hyggeligt. Dur både til morgenmad og frokost.
Fosbury & Sons (Mechelsesteenweg 271, Bus 1.1) – Endnu et helt vidunderligt, smukt sted. Det er vist både et krea-hub professionelt set, men du kan også komme og spise morgenmad og frokost. De nørder kaffe, laver lækre kager til og gode serveringer, alt efter sæson.
Native Bio Bistro (Muntstraat 8) – Et ret fint frokoststed. Lidt for slidt-og-hvidt til min smag men det tager intet fra, at det er god øko-glad mad. Små tærter, quinoasalat etc. Rimelig ukompliceret men sundt og lækkert. Og solidt. Dur til frokost – og aftensmad.
Revista (Karel Rogierstraat 47) – det ser ikke rigtig ud af noget udefra, måske endda lidt kikset. Men de er altså meget cool, og det bliver noget bedre, når du træder ind. Væggene er næsten plastret til med magasiner og bøger. Det er det, de er; en bog/magasin-café.
Divers (Volkstraat 9) – Et splitsekund glemmer man, at man står i Antwerpen og ikke på Bali. De laver acaibowls, coldpressed juice. Et rigtig superfood sted – godt for dig, godt for din instagram.
Barchel (Van Breestraat 6) – En af de smukkeste caféer jeg har set. Sildebensgulve, hvide fliser på væggene. Du kan få lækker morgenmad og frokost. Små fladbrød med porcheret æg, laks, banan- eller ricottapandekager.
Falafel Tof (Hoogstraat 32) – KLART den bedste falafel, jeg har fået. Måske i mit liv. Ja, den slår måske min favorit fra Paris; L’As. Det ser ikke ud af noget – overhovedet. Det er faktisk plain og næsten kedeligt. Men manner, de kan finde ud af at lave falafel, og du får selv lov til at komme topping i brødet.
L’Épicerie du cirque (Volkstraat 23) – Meget muligt hele vores roadtrips bedste måltid (med stærk konkurrence fra et måltid vi fik i Ghent). Vi taler michelin-stjerne-værdig frokostservering men uden Københavner-priser. SÅ lækkert – og kokken bag er en af stjernerne i Antwerpen.
Konditori (Schermersstraat 8) – Det smukkeste konditori, jeg længe har set. Smukke kager, brød, det hele. En lokal favorit, som får folk til at krydse byen for det gode brød.
^^^Graanmarkt 13
^^^SO YUMMY! Pizza på Otomat
AFTEN (evening)
Graanmarkt 13 (Graanmarkt 13) – Smukkeste Michelin-restaurant og måske en af de mere hypede i Antwerpen. Med god grund. De har både restaurant, en butik og et hotelværelse/lejlighed, man kan leje. LÆKKER mad og virkelig hyggelig patio bagi.
The Jane (Paradeplein 1) – Er du ude på at fine dine? Og du har været på Graanmarkt? Så skal du på The Jane. Om muligt smukkere end Graanmarkt. Der bliver kredset om alt, og det er de vildeste serveringer. Og så sidder du i det vildeste rum (gammel kirkerum, tror jeg?). Men vi taler vistnok også to Michelin-stjerner.
Veranda (Lange Lobroekstraat 34) – Mega sej restaurant. Sådan lidt a la madklubben, når man bestiller – to, tre eller fem retter til frokost. Fem retter til aftensmad til en rigtig god pris. Cool vibe.
Otomat (Van Schoonbekeplein 11) – Seriøst god pizza, tæt på havnen. De er også super busy, der er ikke noget der. Men pizzaen – ventetiden værd. Jeg kørte klassisk margherita, og den var super lækker. På en måde lidt Halifax-agtig i stemning, bare lækrere.
Tapabar (Pelgrimstraat 21-23) – God tapasbar med små lækre serveringer og lækre vine.
^^^En hel julepyntsbutik på Kloosterstraat
VI DRAK (we drank)
Normo (Minderbroedersrui 30) – Et ægte hipster-kaffe-sted i Antwerpen, men super, super god kaffe. De nørder den virkelig, og du kan også stocke op på kaffegear. De har foruden også snacks, kager, simpel morgenmad. Ret cool vibe i øvrigt. Rygtet siger, at det er en af byens kaffebarer.
Kornel Koffie (Sint Lambertusstraat 1) – Ret fin kaffebar også (ja, I ved det er dét, vi går efter på rejser), hvor man også er velkommen med computer til at sidde og arbejde lidt (eller blogge), eller også kan man hænge i klapstolene ude foran.
Charlies Antwerpen (Volkstraat 66)– Prisvindende kaffe, halli, hallo!! Deres drinkskort er gigantisk – både hvad angår kaffe, te, varm kakao. The works. De serverer også morgenmad/frokost.
Butchers (Kasteelstraat 57) – Endnu en hipsterkaffebar, som er relativ lille men mega hyggelig. De serverer også morgenmad/frokost.
Caffenation (Mechelsesteenweg 16) – Et ret stort sted, der serverer en god kop kaffe, vi tog to go. Et sted hvor mændene har knold og fuldskæg. Yes once again, hipsterkaffe.
Vitrin (Marnixplaats 10) – En ret fin bar på en lille plads med en kæmpe Poseidon-skultur i midten. En ret happening bar for byens modeelite.
VI SHOPPEDE (we went shopping):
Studio Helder (Vrijdagmarkt 13, lige over for A Place-lejligheden) – Rigtig fin lille dimsebutik. Det er primært interiør, og butikken er ikke særlig stor. Til gengæld er de rigtig dygtige til at kuratere indholdet, så det både er lidt spøjst og anderledes, og samtidig har du lyst til at købe dig fattig.
Honest By (Aalmoezenierstraat 2) – Ret sejt tøjmærke/butik, der som en af de første (hvis ikke de første), der er 100 % transparet. De viser, hvor materialerne kommer fra, hvor meget de koster, hvem der har lavet produktet, hvor henne – og hvor meget folk tjener langs supply chain’en. Ret sejt.
Enes (Volkstraat 58) – ÅH for en lækker tøjbutik. De har Paul & Joe, Designers Remix, Baum und Pferdgarten, Iro, Morobe sneakers, L:A Bruket og meget, meget andet.
Haven Surf (Volkstraat 18) – Navnet afslører den, det er en butik med masser af fokus på surf. Men de her også meget almindeligt fint badetøj til både børn, mænd og kvinder. Men det er altså også stedet, du kigger våddragter på.
The Recollection (Kloosterstraat 54) – Sygt lækker interiørbutik som bla. forhandler belgisk design darlings Piet Hein Eek. De har også flere danske mærker, og det er nok derfor, butikken falder i min smag. Et nordisk touch men en smule mere bombastisk end udvalget ville være herhjemme.
Graanmarkt 13 (Graanmarkt 13) – Som skrevet længere oppe; de har både en lejlighed man kan leje, en lækker restaurant og også en lækker butik med både skønhed, mode, interiør.
Essentiel Antwerp (Ligger mange steder) – Ret fint, farverigt og glimmerglad’t tøjmærke med mange egne, butikker.
Kloosterstraat – HERLIG gade at besøge i weekenden med samme vibe som Nansensgade i København. Fyldt med vintage-fund og gammelt ragelse.
^^^Loppis på Kloosterstraat
VI SÅ (ELLER VILLE GERNE HAVE SET) (we saw):
Den botaniske have (Leopoldstraat 24) – Et rigtig dejligt hangout sted.
MAS (Hanzestedenplaats 1) – Antwerpens største museum og et godt sted at få en smuk udsigt over byen, hvis du går til tops.
Promenade Scheldekaaien – En tre kilometers promenade fra nord til syd af byen og en dejlig gåtur langs vandet.
On our roadtrip through Europe we visited Antwerp too. Such a beautiful city. A perfect mix of old and new, fashion, art and pretty good coffee too. All the spots above were on out to-visit-list. A lot of them we got to visit. There are so many great places to drink a (hipster) cup of coffee, corners to hang by, shops to trash you credit card in and don’t forget to drive around the old harbour if you’re going by car. It’s so fascinating.
❮ Winter is coming: 8 puffa jackets
To soothe a broken heart ❯
10. september 2017 kl. 08:09
Jeg vil vældig gerne besøge Brugge, som skulle være en smuk gammel by fyldt med øl og pomfritter. Det synes jeg, lyder fantastisk!
10. september 2017 kl. 08:11
Fantastisk konkurrence! Jeg har længe drømt om at se Antwerpen, så udover Bruxelles er den klart på to do listen. Derudover skulle jeg, hvis jeg vandt, bestemt også en tur til Leuven og besøge en veninde, der læser på universitetet der. Jeg krydser fingre for at drømmene går i opfyldelse 😉
10. september 2017 kl. 08:34
Åh Cathrine, det er en af de bedste konkurrencer nogensinde! Jeg har tidligere besøgt Brügge på en dagstur, som er et af de smukkeste steder, jeg har været. Der er noget helt særligt ved Flandern – det er så grønt, og det emmer så meget af historie og det gode liv, men af en eller anden grund tror jeg, det bliver lidt glemt eller overset, når man skal vælge destination til en weekendtur og ofte “bare” ender i i øvrigt også dejlige Paris, London, Berlin eller Amsterdam.
Af byer drømmer jeg mest om at besøge Antwerpen, og det er ikke blevet mindre af at læse dit indlæg. Men jeg drømmer helt, helt vildt om at kombinere det med en dag, hvor man måske lejer en bil og får set nogle af de fantastiske landskaber fra tv, når jeg som barn har siddet linet op til Flandern Rundt, med mine egne øjne 🙂 Det er kun en time fra Antwerpen, så mon ikke det kunne lade sig gøre? 🙂
Det må være Gent, og den særlige attraktion og destination: min ven, Anders 🙂 mon ikke i kombinationen med noget belgisk øl og chokolade, yay 😀
10. september 2017 kl. 08:35
For år tilbage var jeg selv i Antwerpen pga. arbejde. Jeg nåede ikke at se byen, da dagene gik med messer, men jeg drømmer om at komme tilbage og slæntre gaderne tynde og gå på opdagelse!
10. september 2017 kl. 08:46
Jeg vil genbesøge Leuven, hvor jeg var på ERASMUS ophold tilbage i 90’erne (!). Og så kalder dine inspirerende Antwerpen guide, da også klart på en tur til mode- og havebyen.
Uh, sikke en lækker konkurrence. Jeg ville gerne til Antwerpen – det lyder til at være et fedt sted 😀
10. september 2017 kl. 08:52
Jeg skal da helt sikkert gå dig i hælene i Antwerpen – og min veninde har vrøvlet om Bruges siden hun besøgte byen kort!
10. september 2017 kl. 08:53
Antwerpen ser ud til at være en virkelig dejlig, smuk og spændende by – så der drømmer jeg om at komme på visit! Især grundet din gennemførte guide 😀
10. september 2017 kl. 08:59
Jeg kender ikke meget til Flandern ud over cykelløbet. Jeg tror, jeg vil gøre cykelrytterne kunsten efter og lave en ‘Flandern Rundt’. Det kunne være så sjovt at rejse rundt og besøge de mest bemærkelsesværdige byer, opleve middelalderstemning og spise mad, som kun hører sig ferie til.
Jeg vil klart sige Antwerpen – den har jeg altid drømt om at besøge. Og så ville jeg tage min mand med. Vi står midt i et stort renoveringsprojekt af vores hus og venter barn nr 2, så sådan en tur vil være perfekt til at være lidt kærester igen😊
Sarah Rossen siger:
10. september 2017 kl. 09:08
Jeg kunne så godt tænke mig at besøge Antwerpen eller Brügge. Har aldrig været der, men har kun hørt så meget godt om disse steder! Dine guides har helt sikkert også medvirket til at gøre det mere ønskværdigt at besøge disse byer 😄
Sarah Laustsen Larsen siger:
10. september 2017 kl. 09:20
Svært valg! Men jeg vil rigtig gerne opleve Antwerpen, grundet dets arkitektur og byplanlægning! Derudover fik du virkelig solgt Gent, som en by værd at se, da I var afsted. Men jeg har også hørt rigtig gode ting om både Brugge og Bruxelles! Haha åh, jeg må vist snuppe de 6 dage, hvis jeg er så heldig at vinde!
Og tak for en virkelig god guide til Antwerpen!
10. september 2017 kl. 09:25
Jeg vil rigtig gerne til Brugge! Jeg ved godt, det skulle være en af de mest turistede byer i Europa, men efter at have set “In Bruges”, vil jeg virkelig gerne se byen selv. Den ser så flot ud.
Da jeg for nogle år siden skulle på interrail, overvejede min ven og jeg meget at tage dertil, netop pga. “In Bruges”. Jeg havde også hørt godt om Gent og Antwerpen, som vi også overvejede. Men vi ville også gerne til Wien (pga. “Before Sunrise”), og Polen ville vi egentlig også gerne, så vi endte med at tage østpå i stedet for vest. Så jeg tænker, det kunne være godt med en revanche til Flandern, nu hvor vi er for gamle til de billigste interrailbilletter.
10. september 2017 kl. 09:39
Jeg vil super gerne besøge Brügge. Jeg har kun hørt godt om byen med de mange hyggelige kanaler og charmerende gader.
10. september 2017 kl. 09:45
Jeg bliver nød til at komme til Antwerpen en gang i mit liv. Det lyder jo som et alt for dejligt sted!🙌
10. september 2017 kl. 09:49
Du har solgt Antwerpen SÅ godt, så jeg ville selvfølgelig prøve nogle af alle de ting du guider til her 😍 Bl.a. Klosterstraat og Promenade Scheldekaaien, lyder som steder jeg gerne vil opleve 😊
Jeg drømmer om Brugge! En af de værste ting ved at være studerende, er at rejsebudgettet desværre oftest er ikke-eksisterende. Men der skulle være såå fint!
10. september 2017 kl. 09:50
Antwerpen Antwerpen Antwerpen! Fritter, chokolade, øller og mode – what’s not to like? 😀
10. september 2017 kl. 09:53
Sikke en fin guide – jeg er så klar til at tage afsted nu! Helt ærligt så er listen af gode kaffesteder nok, drømmer allerede om at gå på opdagelse i Antwerpen med en cortado to go og min kæreste i hånden.
10. september 2017 kl. 09:59
Jeg vil så gerne besøge Brugge! Bygningerne og arkitekturen ser så fantastisk ud og tager mig nærmest ind i et Harry Potter univers. Jeg ville elske at vinde denne konkurrence, så jeg kunne tage afsted med min dejlige kæreste.
10. september 2017 kl. 10:02
Helt klart Gent! Min svigerinde er fra byen, og det kunne være rigtigt fint at se, hvor hun kommer fra. Desuden var Gent en af de rigeste europæiske byer i middelalderen, så historisk og arkitektonisk har den virkelig noget at byde på.
10. september 2017 kl. 10:07
Åh, jeg vil så gerne til Antwerpen! Jeg har endnu ikke været i Belgien, men jeg har en fornemmelse af at det er et land man forelsker sig i!
10. september 2017 kl. 10:15
Jeg ville virkelig gerne invitere min kæreste med til Brugge og Antwerpen 🙏
10. september 2017 kl. 10:16
Årh en vild konkurrence! Jeg vil gerne besøge Brügge, Bruxelles og nu HELT sikkert også Antwerpen inspireret af det her indlæg!
Kunne være så dejligt med en forlænget weekend i Antwerpen med min kæreste!
10. september 2017 kl. 10:30
Jeg ville elske at besøge Antwerpen og få et ordentligt indtryk af byen. Jeg var forbi i sommer, men i øsende regnvejr og alt for kort tid, så den fortjener et ordentligt besøg.
10. september 2017 kl. 10:40
Virkelig gode steder i har været, og flere er nu tilføjet til min rejse-must-see-liste :-).
For at fejre at min søde og stærke mor oven på et længere sygdomsforløb inviterede min bror og jeg min mor til Bruxelles. Det var virkelig en skøn og vildt flot by, så belgien kan virkelig anbefales og er blevet en af mine favorit eu-lande. Næste by jeg virkelig gerne vil besøge i Belgien er Antwerp, og dernæst på listen er Brugge, da jeg har hørt fine ting om de flotte byer og især Brugges dens chokolade og madkultur <3. Så hvis jeg var den heldige vinder af billetterne ville jeg invitere min mor (og min bror, og splejse om hans billet) med til Antwerp, og med det ubegrænsede togtransport der er med i billetten (Hvilket er mega nice at de har med i hatten) tage en dagstur til Brugge. 🙂 Jeg krydser mine fingre!
Fantastisk konkurrence. Jeg drømmer om at besøge Brugge igen. Jeg var der på interrail for snart 15 år siden og husker byen som helt vidunderlig. Næsten Harry Potter-agtig med et gammelt universitetsmiljø, kanaler og magi. Er spændt på, om jeg mon husker rigtigt 🙂
10. september 2017 kl. 11:07
Jeg vil så gerne til Antwerpen efter at have læst din fine guide og prøve alle kaffe- og morgenmadsstederne af. Det er det bedste måltid på dagen<3
10. september 2017 kl. 11:29
Antwerpen, Antwerpen, Antwerpen! Har været i Bruxelles ad flere omgange, men er aldrig nået forbi Antwerpen – og din guide har nu kun gjort mig endnu mere hooked! Er sikker på det er en by lige efter mit hjerte (og mave). <3
10. september 2017 kl. 11:41
Sikke en dejlig guide! Jeg kunne godt tænke mig at besøge både Antwerpen og Brügge – det lyder som om, at begge byer er et besøg værd 🙂 øl, pommes, kaffe…mmmmhh. God søndag
10. september 2017 kl. 11:46
Uhhh, jeg ville så gerne til Antwerpen efter din fine guide! Det er en by jeg aldrig rigtig ville have tænkt på ellers, men nu virker den som en klar must-see!
10. september 2017 kl. 11:48
Det er svært at vælge, og har aldrig været nogle af stederne.. Men tror jeg ender på Antwerpen! Din guide er så fin, og det vil jeg gerne opleve <3
10. september 2017 kl. 11:52
Belgien som helhed har længe stået på min to-do liste, men jeg drømmer særligt om Bruxelles, Brügge og Antwerpen 🙂
10. september 2017 kl. 11:54
Sikke en fin konkurrence på en (efterårs)-søndag formiddag! Jeg vil rigtig gerne besøge Bruxelles, som skulle være en super spændende by, men Antwerpen lyder nu også som en ægte perle!
Anne Bundgaard siger:
10. september 2017 kl. 11:55
Jeg har ventet hele sommeren (eller siden du nævnte, du ville lave en guide) på dette indlæg.
Jeg har nået at være i Antwerp nu, men uden din guide 🙁
Jeg ville derfor elske at komme tilbage til Belgien, og opleve Antwerp igen igennem dine øjne, og bonus ville ovenikøbet være, at kunne besøge min australske veninde, der er flyttet til Antwerp.
Vi ses meget sjældent, så at se hende ville toppe listen af “seværdigheder”, næstefter at komme ned at spise på den restaurant på Havnen, der er bygget, som en båd. Den bedste mad og betjening.
Tak for guiden og dit flotte arbejde med bloggen.
10. september 2017 kl. 12:10
Øj for en konkurrence! Jeg har længe drømt om en tour-de-Belgien med Antwerpen, Brugge og Bruxelles, fritter, chokolade og andet godt i lange baner – så jeg krydser fingre for at det kan blive til virkelighed
10. september 2017 kl. 12:16
Brügge og Gent må være de to næste destinationer i Flandern 😀
10. september 2017 kl. 12:27
Antwerpen ser så dejlig og spændende ud. Den by er på min rejse-liste, så det kunne være så fedt at få lov at besøge den!
10. september 2017 kl. 12:33
Efter at have læst din fine guide til Antwerpen, er det en by jeg virkelig drømmer om at besøge 😀
10. september 2017 kl. 12:36
Ej en fantastisk konkurrence for os som overlever på SU 😉
– Belgien har altid været på to-visit listen! Det lyder som den perfekte lille afbræk i studierne for min søster og jeg til at på noget kvalitets tid (med chokolade, øl og kultur!!)
10. september 2017 kl. 12:42
Jeg har altid gerne ville besøge Bruxelles. Jeg er vild med blandingen af det gamle og det nye. Jeg kunne godt tænke mig at opleve arkitekturen, atmosfæren og selvfølgelig maden! Især de belgiske vafler og et besøg i chokoladelandsbyen står højt på listen 🙂
Jeg havde faktisk ikke hørt om Antwerpen, før jeg læste dit indlæg, men det ser jo SÅ hyggeligt ud, så der ville vi helt bestemt skulle slå et smut forbi 🙂
10. september 2017 kl. 12:47
Åh åh.. Jeg vil gerne til BÅDE Antwerpen, Brugge og Gent! Med billetten kan kun to af destinationerne vist opleves på de 6 dage, men så er der jo ikke andet for, end at tage en ekstra tur 😄 Jeg krydser mine fingre så gevaldigt for, at jeg bliver den heldige! 🤞🏼♥
Jeg drømmer klart om Bruxelles og Antwerpen! 🙂
10. september 2017 kl. 12:59
Perfekt timing med din guide! Jeg har planer om at give min kæreste en forlænget weekendtur til Belgien i fødselsdagsgave. Vi vil så gerne til Antwerpen og Brugge, eller Gent – der er så mange muligheder. Opleve de smukke byer, spise masser af chokolade og god mad, og gå på opdagelse i belgiske øl. Det er skønt med alle de anbefalinger, når jeg skal planlægge turen 🙂
Juie siger:
10. september 2017 kl. 13:05
Uhh jeg gad faktisk godt have et gensyn med Bruxelles!
10. september 2017 kl. 13:06
Jeg vil rigtig gerne til Antwerpen og Brugge, det virker til begge steder byder på god mad. Og hvad mere kan man ønske sig? 🙂
10. september 2017 kl. 13:22
Jeg drømmer klart om at besøge Bruxelles, hvor min bedste drengeven har boet i snart 10 år, og jeg har ikke haft mulighed for at besøge ham så meget som én eneste gang endnu! Så et surprise-visit ville klart være et hit 🙂
10. september 2017 kl. 13:26
Jeg drømmer om Brugge og Antwerpen – det lyder helt fantastisk 😊
10. september 2017 kl. 13:40
Vi har venner, der bor i Antwerpen, og efter at have besøgt dem forrige sommer, tabte jeg fuldstændig mit hjerte til byen. Vi nåede også at besøge charmerende Gent, men Bruxelles er stadig på min ønskeliste, så jeg krydser fingre.
Næste gang du er i Antwerpen, skal du besøge Doel – et forladt kvarter spækket med flot streetart.
10. september 2017 kl. 13:43
Min kollega fortalte om sin tur til Antwerpen for nogle uger siden, og siden da har jeg tænkt på at aflægge byen et besøg. At det så skulle vise sig at være blevet en hip bloggerdestination, bekræfter alene min lyst til at rejse dertil <3
10. september 2017 kl. 13:48
Brugge – delvist efter at have set “In Bruges” indrømmet🙈 Colin Farrell og Ralph Fiennes i topform.
10. september 2017 kl. 13:55
Sikke en god grund til at udskyde rejseguiden! 😀
Jeg ville udnytte den inkluderede transport og finde anmeldelser på de bedste pommes, moules og vafler – og så tage hen for at spise det! – mad er jo en attraktion i sig selv – og jeg vil helt klart også tage udgangspunkt i dine mundvandsfrembringende beskrivelser. Og så skal jeg helt sikkert til Brüssels og Mechelen. Førstnævnte fordi min søster har været der (og man skal jo ikke stå tilbage for noget), og sidstnævnte fordi det bare er et supergodt ord, jeg gerne vil kunne sige flere gange (også min primære grund til at besøge Guatemala i sin tid – og det betalte sig!!) 😀
10. september 2017 kl. 14:30
Jeg vil meget gerne til Antwerpen, især efter at have læst din guide. Det lyder helt fantastisk som weekend tur med lækker mad, skøn kultur og hyggelig stemning. Det kunne være fantastisk at vinde flybilletter og jeg ville tage min mor med❤
10. september 2017 kl. 14:55
Wow, tak for en rigtig fin og omfattende guide! Næste by på min liste er netop Antwerpen, da jeg efterhånden har krydset de fleste storbyer i Europa af. Det ville være så hyggeligt at dele den oplevelse med min lillesøster, som også er ved at få øjnene op for at rejse rundt i Europa og opleve en masse ny kultur. 🙂
10. september 2017 kl. 14:56
Antwerpen 👌🏻 Der kunne dog også være genialt at kombinere turen med Brugge.
10. september 2017 kl. 15:01
Jeg drømmer især om at besøge Antwerp og Leuven, men også om at leje cykler og tage på heldagstur med stop i forskellige landsbyer. Belgien har et vildt system af cykelruter og en smuk natur, som egentlig minder meget om Danmarks. En studerende med lille pengepung og stor rejselyst krydser fingre! ✌🏼✌🏼❤
Jeg ville tage min kæreste (som lige har friet til mig 🙈) med til oudenaarde, som han har nævnt flere gange i de år vi har kendt hinanden, da han har været der som barn. Kunne være skønt at give ham en kærestetur og et afbræk i hverdagen med vores søn 😊
10. september 2017 kl. 15:47
Jeg ville gerne besøge Gent og Bruxelles (gælder det? Det ligger jo sådan set i sin egen region). Men et besøg til Antwerpen ville heller ikke være af vejen
10. september 2017 kl. 15:48
Sikke en dejlig guide! Jeg ville umiddelbart selv besøge Brügge og Bruxelles, men efter denne guide kan jeg se, at de to byer med B er i hårdkonkurrence med A-byen, Antwerpen 🙂
10. september 2017 kl. 15:59
Åh, jeg har lige været på interrail, men er slet ikke færdig med at besøge Europas fantastiske storbyer! Jeg drømmer om at besøge Bruxelles og Antwerpen, da vi desværre ikke nåede deromkring på sommerens rundtur.
Til gengæld nåede vi forbi Rotterdam, efter du havde tippet om byen, og jeg er stadig helt forelsket, og MÅ absolut tilbage dertil også!
10. september 2017 kl. 16:12
Jeg har altid gerne ville til Brügge – Har hørt så ufatteligt meget godt om byen. Mine ture til Belgien har altid været lidt uheldige med en masse bøvl og besvær, så det kunne være dejligt at få chancen for at ændre på det. Hav en dejlig dag.
10. september 2017 kl. 16:13
Hvilken fantastisk konkurrence.
Jeg ville bestemt (gen)besøge Antwerpen. Jeg var der for nylig med min, på det tidspunkt, soon-to-be kæreste. Han bor i Bruxelles, og vi var på en dagstur til Antwerpen. Vi fik dog ikke set så meget af byen, da det meste af turen gik med at fare vild, være fnisende, nyforelskede og holde i hånd. Jeg vil enormt gerne tilbage udstyret med din guide – og så vil jeg meget gerne til Bruxelles for at besøge min, nu, nye kæreste. Tak for en unik blog.
10. september 2017 kl. 16:14
Jeg har været en enkelt dag i både Gent og Antwerpen, men ville elske at bruge mere tid begge steder. Og så selvfølgelig et smut forbi Bruxelles (tæller det som Flandern? Er jo strengt taget i sin egen region)
10. september 2017 kl. 16:19
“At rejse er at spise” .. eller, det ville være formålet med turen hvis jeg vandt! Så skulle vi specielt prøve de der falafler. Mit mundvand var ikke til at styre efter at have læst om alle de gode spise steder.
10. september 2017 kl. 16:20
Jeg elsker at nørde med mode og har af samme grund drømt om at besøge Antwerpen i mange år.
Efter den her guide vil jeg da så gerne til Antwerpen!!
10. september 2017 kl. 16:24
JEg vil SÅ gerne til Ghent, om hvad jeg kun har hørt gode ting! Den by skulle svære sååå hyggelig og fin!
10. september 2017 kl. 16:31
Antwerpen!! Har aldrig været i Flandern eller den side af Europa selvom jeg er ret historisk interesseret.. Vil gerne opleve det ældre Europa og de flotte bygninger med min kæreste på slæb… Ku være hyggeligt 🙂
10. september 2017 kl. 16:33
Jeg har længe ønsket at komme til Bruxelles for at opleve den pulserende stemning der må være med al den politik der foregår dernede. Men også for dens ry for at være en hyggelig by og for dens gode mad. Dog vil jeg sige, at efter din guide til Antwerpen, ja så er det lige før den slår Bruxelles af førsteplads pinden 😀
Jeg vil rigtig gerne besøg Gent, (fra hvor vores danske arbejdsmarkeds-model i øvrigt har rødder) og så er jeg blevet meget inspireret af dit indlæg, så Antwerpen må jeg besøge en dag!
10. september 2017 kl. 17:02
Jeg elsker simpelthen dine små guides, Cathrine – de er så stemningsfulde! 🙂 Jeg drømmer om at besøge Brügge og Ghent. Jeg har længe gerne ville besøge Herbert Foundation i Ghent, da jeg er meget glad for konceptkunst, så det skulle i hvert fald på listen, hvis jeg skulle være så heldig at vinde. Og så ville jeg i øvrigt tage min mor med, da det kunne være alt for hyggeligt med en mor/datter-tur, og da hun ofte fortæller om en ferie til Flandern, hun var på som lille.
10. september 2017 kl. 17:13
Antwerpen! Jeg har en gammel ven som bor der. Vi mødes altid alle mulige underlige steder. Amsterdam, Moskva, Klitmøller Skt Petersborg og Tamraght. Men jeg har aldrig besøgt ham i Antwerpen. Efter at have læst din guide, kan jeg se at det er mit livs fejltagelse. Det må der rettes op på!
10. september 2017 kl. 17:25
Wow en lækker konkurrence. Et af de steder min amerikanske mand ALLERHELST vil besøge i Europa er Brügge. Det er en eller anden film, som han hele tiden snakker om. Noget om en amerikansk spion som bliver pensioneret der. Så det må være 1, men hvis man ikke kan flyve dertil, så har din guide til Antwerpen fået mine øjne op for en by, jeg indtil nu ikke har kendt på andet end navn.
Ih, Cathrine dine guides er altid så gode og gennemførte!
Jeg hr altid drømt om at komme til Antwerpen. Bare slentre med min kæreste, spise god mad, kigge på pæne huse. Så hvis jeg skulle være så heldig at vinde vil turen nok gå dertil 🙂
10. september 2017 kl. 17:34
Jeg vil super gerne til Antwerpen for at se på (og købe) den første diamant til mig selv <3
10. september 2017 kl. 18:00
Vild konkurrence! Perfekt til et SU-budget 😉 Jeg drømmer mest om Antwerpen – min veninde besøgte byen på interrail og har virkelig solgt den godt – men jeg kunne forestille mig at når din guide til Gent kommer så ryger den by også på listen 🙂
Skønt indlæg! Man får i den grad lyst til at besøge Antwerpen med alle de fine steder, du har dokumenteret. Men Brügge er nu også på min liste efter jeg så filmen “In Bruges” med min college-roommate i USA.
10. september 2017 kl. 18:06
Åh, jeg ville gerne til både Gent og nu Antwerpen – dine billeder er virkelig smukke!
Efter denne her fine guide, så et det klat Antwerpen, der er på to-see-listen! 😍
Sara Amos siger:
Jeg har altid gerne ville til Brugge, og kan nu tilføje Antwerpen på min liste over Flandern-byer, jeg drømmer om at besøge.
10. september 2017 kl. 18:43
Brugge kunne jeg godt tænke mig at se 🙂
10. september 2017 kl. 19:02
Åh! Sikke en god guide! Min kæreste og jeg har længe snakket om at tage på en madferie! Men hvor skal man starte i Europa, når der er så mange fantastiske steder at vælge imellem?!?! Men nu lægger jeg ud med Antwerpen og krydser fingre for os 🤞
10. september 2017 kl. 19:11
Jeg har egentlig aldrig haft en by i Flandern på min must-see list, men jeg er bidt af en gal cykelmyg og ser Flandern rundt hvert år! Det er lidt en familieting og de fleste synes, at det er ret sjovt med en ret feminin 23-årig pige, der bestemt ikke er sportstalenter, elsker cykelsport, men det er simpelthen det bedste! 😍 Og jeg ved fra tv’et at Flandern er er helt fantastisk smukt sted! Næsten som et eventyr. Men ud fra hvad jeg har set og hørt, så må Brugge være min destination! Jeg elsker at udforske ældre byer til fods og byen skulle være fyldt med små gader og historiske bygninger = bedst tænkelige ferie! Det ville være en fantastisk måde at starte specialeskrivningen i det nye år 😃
10. september 2017 kl. 19:14
Og anden destination måtte uden tvivl være Gravensteen slottet i Gent! Min 14 dages ferie ned gennem i Europa i sommers bragte mig forbi fem slotte og man kan aldrig få nok ❤ Lidt kongelig (og royalist) har man jo lov at være 😉
Min kæreste er bidt af et galt cykelløb, mildt sagt 🙂 Så hvad ville være bedre end at se området som er kulisse til Flandern rundt på to hjul, og dertil min svaghed for storbyer såvel som historiens vingesus i Brugge. De oversete europæiske byer er som regel de mest autentiske, og desuden er maden jo et sandt højdepunkt når man rejser, så jeg ville også lade mig inspirere af nedenstående guide, og forhåbentlig teste smagsløgene:
http://politiken.dk/rejser/art5789882/Ikke-bare-cykell%C3%B8b-S%C3%A6t-t%C3%A6nderne-i-Flandern
10. september 2017 kl. 19:40
Wow, nogle lækre billeder og en lækker konkurrence! Jeg ville vildt gerne tage min kæreste med på en vinter-tur til Antwerpen og L’iege! <3
10. september 2017 kl. 19:42
Jeg har vil gerne tilbage til Antwerpen! Jeg havde en helt fantastisk tur dertil for 5 år siden med min kæreste og jeg vil gerne tilbage, nu som ægtefolk 😀
10. september 2017 kl. 19:44
Helt klart Brugge og Antwerpen! De vil være perfekte for et førstegangs besøg i Flanderen.
10. september 2017 kl. 19:55
Min kæreste og jeg har mange rejsedrømme – og til meget forskelligartede destinationer (Israel, New York, Østeuropa, Norge). En destination, som min kæreste taler om med julelys i øjnene er Brugge – der vil han gerne tage mig hen: så skal vi slendre i gaderne og drikke god belgisk øl om aftenen. Nu håber jeg, at det er mig, der kan tage ham med! Det ville være det bedste treat efter to afleverede PhD-afhandlinger (én fra os hver) og lejlighedsflytning inden for et halvt år…! Fingers crossed 🙂
10. september 2017 kl. 20:25
Gent eller Brügge tror jeg. Kan slet ikke vælge for heg vil jo det hele. Hygge, ose og drikke kaffe 👍🏻
10. september 2017 kl. 20:41
Efter din fantastiske guide til Antwerpen tror jeg så bestemt at min kæreste skal inviteres dertil hvis jeg vinder 😍🍀
10. september 2017 kl. 20:54
Jeg ville besøge Groeningemuseum i Brügge og kigge på fantastiske malerier af Hieronymus Bosch!
10. september 2017 kl. 21:11
Sikke da en skøn guide til Antwerpen, nu har jeg da endnu mere lyst til rejse 🙂 Jeg ville virkelig gerne besøge Brügge med min dejlige veninde Sofie. Vi lever begge en rigtig travl hverdag med et hårdt medicin studie og arbejde, så en ferie ville give et skud energi til hverdag 🙂
10. september 2017 kl. 21:59
Efter tre uger tilbage fra ferie er jeg allerede klar til at tage afsted igen. Jeg ville virkelige gerne opleve Brügge og Bruxelles 🙂
Min kære veninde har fundet sin store kærlighed i Gent og flyttet dertil, og jeg ville elske at opleve alle de fine ting hun beretter om.
10. september 2017 kl. 22:23
Jeg kommer ofte i Holland, da jeg er halv hollænder, og har længe gerne ville krydse grænsen og besøge Antwerpen. Jeg ender dog altid med kun at nå til Amsterdam så det her kunne være en god anledning. Og så er jeg en af dem der har fået lidt af et crush på Brugge efter at have set In Bruges. Både fordi byen ser så fin ud og så ville det jo ikke være dårligt at følge i Colin Farrells fodspor 😉
Mathilde Juul Østergaard siger:
10. september 2017 kl. 23:43
Mig og min søde kæreste Filip vil gerne til Brugge. Jeg har været der for mange år siden da jeg bare var en ing teenager, og hsr lige siden drømt om de smukke middelalderbygninger, kanaler og brostenbelagte gader.
11. september 2017 kl. 00:43
Jeg vil gerne besøge Antwerpen eller Brügge, udover at jeg også godt gad besøge Bruxelles. Det ville være en perfekt mor-datter tur 🙂
11. september 2017 kl. 07:39
Jeg var i Bruxelles forrige år, så nu står Antwerpen på listen – og din guide gør jo turen dét nemmere at planlægge 😉
11. september 2017 kl. 08:17
Jeg ville invitere min kæreste til Bruxelles, da han i 2016 skulle have været på tur dertil, men måtte aflyse pga. terrorangrebet, der fandt sted dagen før. Han taler stadig om det – specielt de specialøl og bryggerier, som han ikke fik lov at opleve dengang.
11. september 2017 kl. 08:20
Jeg drømmer om en tur til Brugge – den fineste lille dukkehus-by. Manden kan drikke en masse øl og så står jeg for chokoladespiningen – WIN WIN :o)
11. september 2017 kl. 08:29
Gamle, smukke Brügge! Selvom din guide også giver mig lyst til at tage til Antwerpen.
11. september 2017 kl. 09:03
Jeg ville gerne tage min kæreste med på denne tur, for os er den yndigste måde at tage på ferie på, at opleve tingene som de kommer. Vi elsker at stå op og bare gå, gå rundt og finde den upoleret natur i en by der ellers emner af trafik og kaos, have tid til at stoppe op og kigge op og se på den smukke arkitektur, spise mad på hyggelige caféer der pludselig er der når sulten sætter ind, og shoppe fine og usædvanlige sager fra de skønneste butikker. Det ville være en drøm og tage til Antwerpen, drikke øl og besøge steder fra din fine guide.
Jeg kunne godt tænke mig at vise min mand Antwerpen. Jeg var der selv i 1. G på udveksling og det var en rigtig god oplevelse 🙂 Vi har ikke så mange penge lige pt, så at vinde et weekendophold ville være en meget velkommen oplevelse her 🙂
Jeg vil gerne besøge den eftersigende fantastisk smukke by Gent, der med sine kanaler og små hyggelige gader ville være perfekt bare at ose lidt rundt i, evt for et kig på forskellige specialbutikker
11. september 2017 kl. 09:55
Antwerpen! Jeg har ligesom dig været på roadtrip denne sommer, vi nåede Ghent og Brügge (to helt fantastiske byer – tak for tip til dig og dine læsere!), men vi kom aldrig til Antwerpen, hvilket vi har fortrudt så mange gange siden. Vi har hørt så meget fantastisk om denne by og vi er blevet helt forelsket i Belgien, så vi vil så gerne dertil igen! Et besøg på MAS, spise fritter, chokolade og gå hånd i hånd med kæresten vil ikke være en dårlig kombination 🙂
Kathrine Berg Kjærgaard siger:
11. september 2017 kl. 10:33
Jeg har et ønske om at besøge Antwerpen, og det har jeg virkelig haft i langtid. Skal i gang med et bachelor opgave, og ville nyde at kunne trække stikket en weekend også tage på venindetur, spise en masse lækkert mad og gå på opdagelse. Der er intet bedre end at besøge en by, som man er helt ny i 🙂
Historikeren her drømmer om at komme til Brugge. Det skulle være så flot og velbevaret. Men med din fine guide trækker Antwerpen jo også i en. 🙂
11. september 2017 kl. 10:59
Jeg vil vildt gerne til Brugge, fordi der simpelthen er så fint
11. september 2017 kl. 11:04
Jeg ved ikke så meget om Flandern, men efter din lækre guides har du virkelig givet mig en nysgerrighed og rejselyst. Det lyder jo som et fantastisk og kreativt land med en masse lækker mad ;)) Jeg kunne godt tænke mig at se nogle af de ting du har fortalt om i både Gent-guiden og Antwerpen-guiden 🙂 Sikke en skøn konkurrence – lige hvad man har brug for her i efterårskedeligheden
11. september 2017 kl. 11:07
Jeg har i mange mange år drømt om Antwerpen, Gent og Brugge. Men det er ligesom aldrig rigtig blevet til noget. Men jeg kan heldigvis blive ved at drømme og drømme.
11. september 2017 kl. 12:24
Jeg drømmer om at besøge Brügge. Over sommeren har jeg arbejdet i Nyhavn og har i den forbindelse haft mulighed for at snakke med en masse turister. Et belgisk par anbefalede mig på det kraftigste at besøge Brügge, hvor de selv kom fra.
11. september 2017 kl. 12:28
Åh, jeg vil så gerne besøge Ghent <3
Har en veninde derfra og siger at det er den smukkeste by der findes!
11. september 2017 kl. 13:49
Med sådan en guide bliver jeg bare nødt, nødt, nødt til at tage en tur til Antwerpen – især Graanmarkt 13 lyder som noget man ikke kan undgå at elske <3
11. september 2017 kl. 13:54
Det er sjældent, at en tur på museum står højt på min ønskeseddel, men jeg drømmer om at besøge Brügge og se deres chokolademuseum! Hvem ved – måske jeg kom til at købe en spiselig souvenir eller to?
Laura Hammer Jakobsen siger:
Ja, ja, ja! Jeg elsker at rejse, og jeg har ferie fra universitetet i det meste af december, så jeg vil på juletur rundt i Flandern. Jeg vil spise chokolade i Bruxelles, vafler i Ghent og pomfritter i Antwerpen. Lyder det ikke perfekt?
11. september 2017 kl. 14:48
Jeg ville helst sikkert besøge Brugge igen! Jeg var i Belgien på udveksling i 10. klasse, og jeg vil så gerne tilbage på en tur, hvor min kæreste og jeg selv kan styre tempoet. Ingen busser, der holder og venter, og ingen belgiske lærere, der forsøger at fortælle om byens kanaler uden egentligt at vide noget om det. Det havde klart også sin charme, men jeg vil så gerne tilbage og se byen med ‘voksne’ øjne!
Måske jeg endda ville slå et smut forbi min gamle udvekslingspartner, som jeg ikke har set eller skrevet med i flere år!
Lene M.B. siger:
11. september 2017 kl. 15:40
Det må da blive Antwerpen, som skal på min rejseliste, efter at have læst din flotte guide til byen. God kaffe, god mad, og promenadetur – det bliver ikke bedre. Så krydser jeg blot fingre for, at flybilletterne ender i min lomme 🙂
11. september 2017 kl. 16:43
Jeg må jo bare til Antwerpen nu! Byen virker helt fantastisk – overskuelig og alligevel med en masse at byde på!
Nanna Jenner siger:
11. september 2017 kl. 16:59
Jeg er blevet TOTALT forelsket i Antwerpen nu, efter din guide. Der MÅ jeg hen hvis jeg vinder!
11. september 2017 kl. 17:03
Uh, Antwerpen har stået på min rejse bucket list i en del år, men det er bare ikke lige et sted, man sådan kommer forbi tilfældigt… så det ville være alletiders efterårs treat! Især med din fanstastiske guide i hånden 🙂
11. september 2017 kl. 19:03
Sikke en fantastisk konkurrence og ikke mindst fantastisk (og udførlig!) guide! Jeg er nok en rigtig “madturist”, så min bucket list ville bestå af fritter og vafler først og fremmest. Ligesom mange andre her i kommentarfeltet ville jeg rigtig gerne opleve Antwerpen, så det håber jeg at kunne komme til her i efteråret – eller måske i december <3
11. september 2017 kl. 19:17
Dit indlæg har fået mig til at drømme om at se Antwerpen, så der må jeg til på et tidspunkt – uanset om jeg vinder eller ej 😀
Louise Aa siger:
Efter at have fulgt jeres sommertur slavisk på både Instagram og bloggen er det svært at vælge én by i Flandern frem for en anden. Men særligt Gent virker helt eventyrlig og jeg ville elske at stikke på tur dertil for at nyde den sprøde efterårsluft i en båd på kanalerne der!
Hvis jeg vandt konkurrencen ville jeg helt sikkert tage til Antwerpen. Jeg havde et par dage i byen for 10 år siden og har aldrig haft noget ønske om at komme igen. Men ud fra din guide og fine billeder ser det ud til, at byen har udviklet sig helt enormt meget (medmindre jeg bare forholdt mig uimponeret dengang grundet mine sølle 13 år), og den lyder virkelig som en by, der er et genbesøg værd!
11. september 2017 kl. 21:08
Ih, jeg vil mægtigt gerne til Brugge. Min far plaprer ofte om denne smukke, historiske middelalderby. Den må være et besøg værd 👌🏻😉
11. september 2017 kl. 22:03
Jeg ville tage til Antwerpen – byen lyder skøn 🙂 Det ville være fantastisk at holde nytår der!
11. september 2017 kl. 22:42
Jeg vil vildt gerne til Brügge da jeg kun har hørt positivie ting om byen. Den skulle være så smuk på den der gamle europæiske måde! 🙂
11. september 2017 kl. 23:35
Helt klart Antwerpen 👍 Ser så fin ud!
Jeg ville besøge Gent, hvor min veninde lige er flyttet til sammen med hendes flamske kæreste. Det ville være attraktion nok i sig selv – og ville være sjovt at opleve min venindes allerede imponerende flamske sprog in action 🙂
12. september 2017 kl. 06:47
Har godt nok lige købt billetter til Bruxelles med BrusselsAirlines i november, men efter at have læst din guide, vil jeg da også rigtig gerne til Antwerpen! Jo tak!
12. september 2017 kl. 09:09
Efter at have fulgt med på Instagram, vil jeg SÅ gerne til Antwerpen! Det er så skønt at få anbefalet steder man ikke vidste fandtes, og nu er jeg helt hooket på at tage afsted. Det kunne være så dejligt at invitere min kæreste med på en lille mini ferie i efteråret 🍂
12. september 2017 kl. 10:20
Jeg kunne godt tænke mig at komme en tur til Brügge. Jeg læste på en tidspunkt en artikel om Brügge og et chokolade hotel.
Belgien er jo kendt for deres lækre chokolade.
Jeg ville tage min veninde med. Vi har tidligere været på pigetur og med chokolade som temaet, kan det kun blive en succes.
Derudover er det heller ikke noget min mand har specielt meget lyst til, så en venindetur vil være perfekt😊
Okaaaaay det hele i din guide lyder for lækkert, så jeg ville selvfølgelig tage til Antwerpen! 😀 Jeg ville tage min kæreste i hånden og flyve afsted. Han har endda også nævnt byen for mig for et par år siden, men vi kom ligesom aldrig videre, men NU skal det være! Det går simpelthen ikke at leve et liv, hvor vi går glip af sådan en skøn by.
12. september 2017 kl. 11:21
Jeg vil så gerne tage min kæreste med til Antwerpen, så han kan møde min søde belgiske veninde, som bor der 🙂 Desuden ville et besøg på chokolademusset i Ghent også være et must-see, ligesom Ghents hyggelige gader og utal af uimodståelige chokoladebutikker. Jo, det lyder som en kærestetur, lige i vores ånd 🙂
Tak for en dejlig guide!
Efter at have set dine instastory’s i Sommerferien vil jeg helt vildt gerne til Antwerpen 🙂 det ser så mega lækkert og hyggeligt ud. Også vil jeg egentligt gerne bare have noget ferie efter at have siddet i arbejdsløshedshelevede i nu et helt år. Det tager fandeme psykisk på en at få afslag konstant :(((
12. september 2017 kl. 12:25
Jeg har besøgt Bruxelles 7-8 gange i forbindelse med mit arbejde, men drømmer om at se lidt mere af Belgien som turist – Ghent, Antwerpen og Brügge står alle højt på min liste,
12. september 2017 kl. 14:28
Brugge tror jeg ville være noget for mig, så jeg krydser voldsomt meget fingre.
12. september 2017 kl. 20:08
Jeg læste engang et blogindlæg om Brugge, og siden har det været på min must see liste.
Men i bund og grund er det vigtigste ikke hvor vi skal hen, men bare at komme afsted og opleve noget nyt. Mit rejsehjerte higer efter nyt, eftersom vi ikke kom på sommerferie i år.
Derudover blev min mand og jeg gift for to uger siden på vores datters dåbsdag, men har ikke planlagt bryllupsrejse. Det skyldes mange ting – bl.a. prioritering af økonomi og at vi ikke lige har kunnet vælge destination.
Så en tur til Belgien kunne bare være SÅ skønt – så vi også kan få lidt honeymoon og jeg kan få stillet min rejsetrang 🙂
For et par år siden boede min veninde i Rotterdam, hvor jeg besøgte hende, der gad jeg godt tilbage til! Jeg har aldrig været i Amsterdam, der gad jeg også godt hen især efter din begrejstring for byen, så ville jeg også kunne bruge dine fine indlæg fra byerne 🙂 Kh
13. september 2017 kl. 08:16
Jeg har de sidste 15 år drømt om at komme tilbage til en lille chokoladebutik i Brugge!!
13. september 2017 kl. 10:37
Vil rigtig gerne besøge Antwerpen
13. september 2017 kl. 12:13
Jeg tror intet mindre det er den perfekte konkurrence for mig at deltage i. Ååååh fingers double crossed! Jeg skal på udvekslingsophold til Gent i foråret 18, og glæder mig helt sindsygt. Jeg har planer om at skulle hele vejen rundt og se de andre fede byer også… Antwerpen, Brugge, Leuven og Bruxelles. Sådan en billet ville virkelig lette mit udvekslingsbudget. Om ikke andet må jeg overveje at købe selvsamme billet, hvis jeg ikke vinder. Det er sku da en smart kombibillet 🙂
13. september 2017 kl. 14:23
Jeg drømmer om en tur til Antwerpen – og denne guide har ikke gjort drømmen mindre 🙂
Drømmen skyldes primært, at der i Antwerpen er en butik der sælger chokolade udstyr, chocolateworld.be – er sikker på jeg kan købe mig fattig der 🙂
13. september 2017 kl. 15:47
Jeg drømmer om en tur til Antwerpen – sikke en fin guide med SÅ mange lækre steder der skal besøges! 😀
Antverpen har de senere år vundet mit hjerte, da flere og flere besøger byen, som de kan fortælle fantastiske ting om. Ting jeg gerne selv vil opleve 😊
14. september 2017 kl. 13:29
Efter dine fine billeder og beskrivelser kan man næsten ikke nævne Antwerpen. Jeg vil vældig gerne efterligne en tur som jeres!
14. september 2017 kl. 15:30
Sikke en lækker konkurrence! Min kæreste og jeg har i laaang tid gerne ville en tur til Bruxelles, men er da blevet helt lun på Antwerpen, efter din fine guide! Hvor ville jeg blive glad for, at komme på efterårstur med min kæreste <3
15. september 2017 kl. 09:39
Jeg håber, at jeg kan nå at være med på denne fantastiske konkurrence! Først og fremmest tak for en flot og udførlig guide. Den ville være min makker i Antwerpen, som jeg meget gerne vil besøge. Jeg har hørt godt om byen fra mange, og så synes jeg, at Belgien fortjener mere ikke-EU-relateret omtale! Endnu engang tak for at arrangere konkurrencen. Mvh. Caroline
15. september 2017 kl. 15:15
Mon jeg er heldig nok til at denne konkurrence stadig kører.
Jeg brugte en overgang en del tid i Bruxelles, og dermed også Belgien. Jeg vil rigtigt gerne tilbage til Antwerpen, da det kun blev til en enkelt eftermiddag. Men ellers vil jeg rigtigt gerne besøge Utrecht.
16. september 2017 kl. 16:37
Efter at have læst denne guide, vil jeg da vildt gerne besøge Antwerpen, så jeg krydser mine fingre fra nu af!
17. september 2017 kl. 04:24
Jeg ville rigtig gerne besøge Gent. En af mine allerbedste veninder er lige flyttet derned for at tage et halvt år på udveksling. Fra alt hun sender hjem, ser byen helt fantastisk ud, og desuden kan jeg ikke undvære hende i et halvt år <3
18. september 2017 kl. 07:40
Antwerpen! Jeg har aldrig været i Belgien, men tanken om øl, choko og pommes lyder som smør for sjælen. Jeg vil tage min kæreste med, og kysse på ham i en forlænget weekend.
20. september 2017 kl. 18:15
Ej jeg vil jo gerne alle steder hen! Men hvis jeg skulle vælge – så helt sikkert Bruxelles og Antwerpen 😉
Krydser kæmpe fingre!
Altså efter din guide vil jeg helt sikkert gerne besøge Antwerpen! Men også Bruxelles står højt på både min og min kærestes liste. Der er så meget historie, og da vi begge læser jura, så er det en by, som skal ses <3
Efter at have læst denne vidunderlige guide drømmer jeg om at gå i dine fodspor i Antwerpen og spise alt det,du har spist. På den ikke-creepy måde, forstås. Det ser bare så vældig lækkert ud!
25. september 2017 kl. 00:01
Din guide får mig da klart til at ville besøge Antwerpen. Der lyder fantastisk. Jeg har været i Bruxelles og der var også skønt, men må prøve noget nyt 🙂
26. september 2017 kl. 18:49
Jeg har de sidste par år drømt om at komme til Brugge. Som yngre var det altid de meget kendte storbyer, der trak – Paris. Barcelona. London. I dag tiltrækker de små, lidt mere uudforskede perler mig mere, og jeg har på fornemmelsen, at Brugge er en af dem.
1. februar 2018 kl. 18:37
Jeg ved ikke om du ser denne kommentar på så gammelt et indlæg, men jeg giver det lige et skud! Du nævner en god restaurant i Ghent – kan du huske hvad den hed? Jeg skal nemlig på en lille tur “Flandern rundt” med min kæreste til foråret og mangler tips til Ghent! Ps. 1000 tak for en altid velskrevet og inspirerende blog 🙂
2. februar 2018 kl. 11:19
Mon du har set min guide til Gent? http://rockpaperdresses.dk/2017/09/guide-til-gent-hotel-mad-shopping-og-det-loese/ Hav en fantastisk tur! KH

matches:
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine