text:
Blog Find advokat
Blog Ret&Råd Blog
Erhvervsrådgivning (164)
Erstatning (57)
Privatrådgivning (288)
Retssag privat (65)
Ægteskab & samliv (82)
Anne Broksø (31)
Anne Kjærhus Mortensen (47)
Anne Øvlisen (12)
Betina Boysen (11)
Brian Bruun Hansen (32)
Cathrine Degenkolv Bøhne (4)
Claus Rehl (9)
Claus Witt (22)
Dorthe Westerdahl (28)
Dorthe Østerby (6)
Elin L. Andersen (27)
Erik Gram (4)
Henriette Lyhne (6)
Henrik Benjaminsen (4)
Inge Lindeer (14)
Jacob Bartholin Holm (2)
Jacob Outzen (5)
Jens Hessel (34)
Jeppe Ravn Hattens Jensen (4)
Jes Weyhe Grønbæk (2)
Jesper Brock (1)
Jette Jessen (4)
Kim H. Rasmussen (7)
Kim Mouritsen (7)
Kirsten Skodborg (3)
Lars Fredslund (1)
Lene Astrup Treffer (2)
Lotte Helms (2)
Mads Lyshøj Ulrikkeholm (1)
Mads Sommerlund (2)
Malene Løkkegaard (1)
Malou Trebbien (4)
Marlene Christiansen Hannibal (4)
Martin Binzer Lind (30)
Michael Viborg Rasmussen (1)
Mikkel Holm Nielsen (11)
Nicholas Ørum Keller (7)
Niels Bjerre (26)
Niels Søndergaard (2)
Ole Krabbe (16)
Per Andreasen (8)
Peter Thykier (8)
Preben Bjerre (3)
Sajitha Sureshkanna (14)
Steen Petersen (135)
Stig Holdgaard (1)
Stine Morild Kulmbak (6)
Susan Sørensen (2)
Sven Brouer Seedorff (11)
Tina Linnelyst (9)
Tina Møller (17)
Wivi H. Larsen (28)
Emner: ·
Af Claus Witt
Når ens ægtefælle dør har den overlevende ægtefælle en række muligheder, når boet efter afdøde skal skiftes. Dvs. at børne ikke får deres arv før længstlevende er død. Men uskiftet bo er ikke altid den bedste løsning. Læs her hvorfor. Emner: ·
Af Susan Sørensen
Skal du bygge hus, er det vigtigt at tegne en hus- og bygningsforsikring straks, når du køber byggegrund eller et gammelt hus til nedrivning. Hvis ikke risiker du at stå uden forsikring til retshjælp tvister mod entreprenører om fejl, mangler og betalinger. I værste tilfælde kan det betyde, at du må opgive dit krav eller selv betale uanset at entreprenørens krav er både urimelige og uberettiget. Emner: ·
Af Jens Hessel
Af Tina Møller
Af Stine Morild Kulmbak
Tinglyst udskudt hjemfaldspligt samt Københavns Kommunes nye og midlertidige frikøbsordning giver de cirka 1500 ejere problemer nu og i fremtiden. Emner: ·
Nogle gange vil man opleve, at unge vil få mulighed for at indgå en ungdomskontrakt, når de har begået en kriminel handling. Indgår man en sådan kontrakt, vil man ca. 1 år efter dommen kunne fremvise en ren straffeattest - mod normalt ca. 3 år. Udgivet: 03-05-2017
Af Lotte Helms
Når en arbejdsgiver bortviser en medarbejder, ophører ansættelsesforholdet og dermed medarbejderens pligt til at møde på arbejde og arbejdsgiverens pligt til at betale løn til medarbejderen med øjeblikkelig virkning. En bortvisning er dermed den skrappeste ansættelsesretlige sanktion, som en arbejdsgiver kan gøre brug af. En uberettiget bortvisning kan få store økonomiske konsekvenser for virksomheden. Og man bør derfor tænke sig godt om, inden at denne sanktionsmulighed tages i brug. Emner: ·
Af Malene Løkkegaard
Når dagen kommer for en lejers fraflytning af dit erhvervslejemål, er det en god idé at have styr på reglerne om lejeres fraflytning. Det kan i sidste ende koste dig mange penge, hvis ikke lejerens fraflytning bliver håndteret efter reglerne. Læs her, hvad du skal have styr på. Emner: ·
Af Nicholas Ørum Keller
Af Henrik Benjaminsen
Når foråret kommer til Danmark, betyder det også, at tiden for de mange konfirmationer nærmer sig. En konfirmation skal for barnet/den unge være en glædelig begivenhed, og for de flestes vedkommende, afholdes der en fest eller et arrangement i forbindelse med, barnet træder ind i de voksnes rækker. Ved en konfirmation er der ligeledes en del udgifter, der skal afholdes, f.eks. til festen, tøj, blå mandag etc., og i og med forældre har en forsørgelsespligt over for deres barn, skal begge forældre være med til at afholde disse udgifter. Emner: ·
Af Cathrine Degenkolv Bøhne
Når en person afgår ved døden er det typisk de nærmeste pårørende, der arrangerer begravelsen. De pårørende kan dog vælge at undlade at påtage sig i ansvaret og dermed omkostningerne for begravelsen. Emner: ·
Af Lene Astrup Treffer
Af Dorthe Westerdahl
Af Jacob Outzen
Af Erik Gram
Af Kim H. Rasmussen
Af Sajitha Sureshkanna
God selskabsledelse i energi- og forsyningsselskaber
Regeringen har i september 2016 lanceret Danmarks første samlede strategiske ramme for forsyning med energi, fjernvarmevarme og vand samt håndtering af affald og spildevand
Af Marlene Christiansen Hannibal
Af Anne Øvlisen
Af Mads Lyshøj Ulrikkeholm
Skal du autoriseres som fødevarevirksomhed for at lave mad til andre? Der kan sagtens opstå tvivl om man skal autoriseres, hvis man går med en lille kok i maven, eller ønsker at lave mad til andre mennesker. Emner: ·
Af Malou Trebbien
Af Mads Sommerlund
Hvis man har oparbejdet en stor og uoverskuelig gæld, er det værd at undersøge muligheden for at søge gældssanering. Gældssanering er en ordning, hvor skifteretten kan nedsætte din gæld til en procentdel af den oprindelige gæld. Emner: ·
Det kommende internationale fødevaretopmøde ”World Food Summit – Better Food for More People” har fået Miljø- og Fødevareministeriet til at træde helt frem i skoene. Emner: ·
Selvom det ikke er sjovt at stå tidligt op og skovle sne bør du nok alligevel overveje at komme ud af fjerene – i hvert fald hvis du er husejer. Emner: ·
Hvem ejer fjernvarmeforsyningerne?
Fjernvarmeforsyningerne kan ejes af private virksomheder, af fjernvarmeforbrugerne organiseret i andelsselskaber eller af kommunerne
Af Mikkel Holm Nielsen
Af Dorthe Østerby
Varmeforsyningslovens substitutionsprisprincip
Varmeforsyningslovens § 20 indeholder hovedreglen om fastsættelse af varmepriser. Det fremgår af denne bestemmelse, at kollektive varmeforsyningsvirksomheder m.fl. i varmepriserne kan indregne såkaldt ”nødvendige omkostninger” til energi, lønninger og andre driftsomkostninger mv. Der kan således opkræves en omkostningsbestemt pris, der sikrer, at varmeforsyningsvirksomheden økonomisk kan hvile i sig selv
Hvordan må jeg bruge mit sommerhus? I Danmark er det, som udgangspunkt ikke tilladt at benytte ens sommerhus til helårsbeboelse, der er dog nogle undtagelser.
Af Kim Mouritsen
En skilsmisse er for de fleste hård at skulle igennem. Men ved at sætte sig grundigt ind i hvilke forhold, I skal have styr på og få lavet præcise aftaler, er chancerne for at undgå konflikter større. Emner: ·
Af Jacob Bartholin Holm
Det er belastende både for en selv og for ens familie at være tynget af en stor gæld. Det går ud over livskvaliteten. Men det er gratis og nemt at søge gældssanering. Måske er du i tvivl om hvorvidt din ansøgning om gældssanering bliver godkendt af skifteretten? I denne artikel vil vi prøve at gennemgå de ting, du skal være forberedt på i forbindelse med en ansøgning om gældssanering. Emner: ·
Af Henriette Lyhne
Husejernes Forsikring Assurance Agentur har solgt forsikringer til danske kunder på vegne af Gable Insurance AG - et forsikringsselskab hjemmehørende i Liechtenstein. Husejernes Forsikring i Danmark var ikke omfattet af den danske garantiordning. Den 19. november 2016 blev Gable Insurance AG erklæret konkurs. En konkurs betyder normalt, at der kun vil være ganske beskeden dækning for krav mod konkursboet – herunder for dit krav om erstatning som følge af en dækningsberettigende forsikringsskade. Emner: ·
Af Martin Binzer Lind
Forskerskatteordningen, som den populært kaldes, giver danske arbejdsgivere bedre mulighed for at tiltrække højtkvalificeret udenlandsk arbejdskraft til Danmark. Emner: ·
I forbindelse med lejers fraflytning fra et boliglejemål opstår der jævnligt tvister om omfanget af lejers forpligtelse til at istandsætte lejemålet. Lejers istandsættelsesforpligtelse afhænger bl.a., af hvad parterne har aftalt, og er begrænset af lejelovens ufravigelige regler. Emner: ·
Årets opgørelse af fyrværkeriskader fra landets skadestuer viser, at der i alt blev registreret 267 skader i de to nytårsdøgn 31. december og 1. januar. Blandt disse skader var der mindst 37 alvorlige, dvs. at patienten ikke kunne færdigbehandles på skadestuen, men blev overført til eksempelvis en øjenafdeling. Emner: ·
Af Brian Bruun Hansen
Nu er det snart nytår og det skal fejres, som det bliver hvert år med fest, farver og fyrværkeri. Af hensyn til ens medborgere, er der dog visse regler der skal overholdes. Emner: ·
Hvis du har været involveret i en ulykke, hvor du er kommet til skade, og hvor der er en erstatningsansvarlig skadevolder, vil du som udgangspunkt have ret til erstatning. Emner: ·
Højesteret har netop afsagt en principiel dom, som slår fast, at den nuværende lovgivning ikke giver mulighed for anpartssæreje. Emner: ·
Af Betina Boysen
Stigende svine- og mælkepriser har fået landmændene til at tro på fremtiden igen, og selv flere af landets banker er begyndt at tænke positivt om fremtiden for erhvervet. Meget tyder på, at landbrugserhvervet er ved at kunne se enden på en lang årrække med røde tal, og et stort ophobet behov for generationsskifte i erhvervet kan begynde. Udgivet: 29-11-2016
Bliv klogere på reglerne for store pengegaver – og hvorfor det kan være en fordel at benytte sig af muligheden. Emner: ·
Af Jette Jessen
I en tid som denne, hvor udviklingen af online sociale medier med personlige brugerprofiler eller konti, kan et traditionelt testamente mangle en del. Emner: ·
Af Claus Rehl
Begrebet ægtefællebidrag stammer fra den tid, hvor kvinder gik hjemme og passede hus, mand og børn. Og dermed ikke havde egen indtægt. Nu om dage er der ikke samme behov for denne økonomiske sikring og derfor får færre ægtefæller tilkendt ægtefællebidrag. Kun undtagelsesvis bliver der pålagt tidsubegrænset bidragspligt. Emner: ·
Hvem afgør konflikter i fjernvarmesager?
I praksis opstår mange forskellige typer af konflikter vedrørende fjernvarmelevering mellem et forsyningsselskab og kunderne. Hvis parterne ikke kan nå til enighed og selv løse konflikten, må en uvildig instans rede trådene ud.
Af Jeppe Ravn Hattens Jensen
Har man som privat bygherre et ansvar for, at arbejdsmiljøloven overholdes? Svaret er JA, i mange tilfælde har man som bygherre i forbindelse med om/tilbygning til en privat grund, et ansvar for at arbejdsmiljøloven overholdes. Det gælder eksempelvis hvis flere virksomheder er involveret på byggepladsen samtidig. Som bygherre har du en pligt til at sørge for, at arbejdet udføres og tilrettelægges hensigtsmæssigt.
Når man når den 3. alder, er der mange der gerne vil sikre at bestemte navngivne personer får fuldmagt til at handle på deres vegne, såfremt de mentalt bliver svækket. Indtil for nylig har der ikke været lovgivet herom. Der har, med andre ord været tale om et ureguleret område, hvor de fleste fuldmagter har været individuelt udformet, tilpasset den enkelte persons forhold. Emner: ·
Offentlig parkering er når du parkerer din bil hvor politiet og eksempelvis kommunens parkeringsvagter fører kontrol med parkeringer. De vejledninger der regulerer parkeringen findes dels i særlige kommunalvejledninger og overordnet i færdselslovens bestemmelser. Emner: ·
Der er 3 ting din virksomhed skal have styr på fra foråret 2018. 25. maj indføres nye skrappe persondataregler. Det er, næsten, alle virksomheder der omfattes af reglerne, og man risikerer op til 4 % af omsætningen i bøde. Emner: ·
Ny regler om forkyndelse
Den 1. marts 2017 træder nye regler om forkyndelse i kraft med henblik på at modernisere og effektivisere mulighederne for forkyndelse.
1. juli 2017, ændres markedsføringsloven, så de erhvervsdrivendes spilleregler, kommer til at ligne resten af EU. Emner: ·
Kendte forurettede personer uden adgang til beskikkelse af bistandsadvokat i Se & Hør-sagen. Procesbevillingsnævnet har imidlertid den 24/9/16 givet tilladelse til, at Højesteret får det sidste ord, efter at byret og Landsret har nægtet de forurettede kendte at få beskikket en bistandsadvokat.
Mange klienter er i tvivl om hvad der sker med pensionerne fra Danmark, hvis de flytter til Spanien. Emner: ·
De spanske regler er vidt forskellige fra de danske. I Danmark kender alle det at sidde i uskiftet bo, og man forventer at ægtefæller arver hinanden med mindst 50%. Sådan er det slet ikke i Spanien. Emner: ·
Under ægteskabet kan renteudgifter fradrages hos den ægtefælle, der efter ægteskabslovgivningen hæfter for gælden. Kan det ikke afgøres, hvem der hæfter for gælden, fradrager hver ægtefælle halvdelen af renteudgifterne. Emner: ·
Husk testamente hvis du har bolig i Spanien Mange danskere får en kedelig overraskelse, hvis de ejer feriebolig i Spanien, men ikke har lavet et testamente. Der er stor forskel på den danske og spanske arvelovgivning. Uden et testamente i både Danmark og Spanien, bliver det dyrt og langsommeligt for arvingerne. Med et testamente sikres du og dine arvinger bedst muligt.
Af Jesper Brock
Advokat Børnesager i Retten
Det kan være uoverskueligt og bekymrende at stå over for en børnesag i Retten. Typisk er man ikke kun bekymret på egne, men også på sine børns vegne. I denne artikel får du et kort overblik over en børnesag i Retten. Emner: ·
I takt med at vi efterhånden bruger mere og mere tid på de sociale medier, er vi også begyndt at tilkendegive langt flere af vores meninger til et langt større publikum. Men er der grænser for, hvad du må skrive om chefen og din arbejdsplads på de sociale medier?
"Dieselgate" brød miljøregler i EU og USA Audi, VW, Seat og Skoda blev af VW usandt og vildledende markedsført "som grønne biler" med "ren diesel" i USA. Der er foreløbigt rejst erstatningskrav på 100 mia kr mod VW i USA.I første halvår 2016 tjente VW til sammenligning 55 mia. kr. Worldwide berører sagen 11 mio biler.
I Danmark stemte vi i december 2015 nej til et tættere samarbejde med EU. Men I Spanien har de sagt ja til nogle meget fornuftige EU regler, der gør det nemmere at arve. I mange år har danskere mistet store formuer, fordi det var uoverskueligt at håndtere spanske ferieboliger, når en af ejerne afgik ved døden. Men det råder Spaniens regler nu bod på. Emner: ·
Skilsmisse og bolig i Spanien Det er svært at tro på, men selv ægtepar, der ejer en bolig i Spanien, risikerer at blive skilt. Og hvad sker der så med den spanske bolig? Emner: ·
Faktatjek om det spanske ferieboligmarked Det er vores mål at luge ud i fordomme og halve sandheder om det spanske boligmarked. Det gøres bedst ved hjælpe af autoriserede statistikker fra de spanske myndigheder. Emner: ·
Mange klienter overvejer at flytte ud af Danmark og bosætte sig permanent i Spanien. De bedste argumenter handler om livskvalitet - mere lys og varme og bedre generel sundhed. Nogle overvejer om det kan betale sig økonomisk at flytte. Emner: ·
Når et par bliver gift, opstår der ved ægteskabets indgåelse formuefællesskab. Emner: ·
Alle ansatte har en loyalitetspligt såvel under ansættelsen, men også i tre år efter samarbejdets ophør. Det følger af markedsføringslovens § 19.
Til efteråret gennemføres en forsøgsordning ved udvalgte retter (Retten i Horsens og Vestre Landsret) med henblik på, at sagsbehandlingen i civile retssager fra 2017 gøres digitale ved alle retter. Emner: ·
Af Kirsten Skodborg
Ikke ifølge EU -domstolens dom den 5/7/2016 - McDonald vinder EU -varemærkesag mod MACCOFFEE Emner: ·
Konsekvenser af arealmangler ved hussalg Det anslås af kommunerne, at der ved 20-25 % af landets enfamiliehuse er forskel på deres arealangivelse i BBR og deres faktiske areal. Det er husejerens ansvar at sørge for, at huset er i overensstemmelse med oplysningerne i BBR. Dette kan have stor betydning ved et eventuelt hussalg.
Hvornår må en virksomhed registrere skyldnere i RKI? En registrering i RKI kan have stor betydning, idet registreringen kan medføre, at man bliver afvist, hvis man for eksempel gerne vil låne penge i banken. Det er et stort indgreb at blive registeret i RKI. Derfor er der naturligvis en række betingelser, som skal være opfyldt, når man som kreditor ønsker at registrere en skyldnere i RKI. Emner: ·
Af Michael Viborg Rasmussen
Højesteret har i juni 2016 stadfæstet Landsrettens afvisning om ankestævning i forældelsessag. Emner: ·
Af Tina Linnelyst
Hvis du ikke efterlader dig efterkommere (børn, børnebørn mv.), betyder det, at dine arvinger skal betale en langt større afgift af arven til staten (tillægsboafgift på 36,25%) Emner: ·
Af Elin L. Andersen
Står du i en vanskelig økonomisk situation, og kunne gældsanering ende med at blive en mulighed? Så er det vigtigt, at du er opmærksom på din hidtidige afvikling af gælden. Ser denne nemlig ikke fornuftigt ud, kan det ende med, at du bliver afskåret muligheden for gældsanering. Udgivet: 22-06-2016
TV2 bragte i maj måned en udsendelse om, hvordan nogle kunder hos Husejernes Forsikring havde problemer med at få betaling for skader under ejerskifteforsikringen. Udsendelsen afdækkede bl.a., at Husejernes Forsikring havde et ”tæskehold”, der skulle søge at lukke sagerne, ofte ved at forsikringstagerne fik en lavere dækning, end de egentlig havde krav på. Emner: ·
Sommerferien byder på mange oplevelser sammen med familien og vennerne. Du skal dog være opmærksom på, at der gælder visse regler om, hvor du kan placere din ferie. Emner: ·
Er der flere personer eller selskaber der i fællesskab vil drive et kapitalselskab - bør man inden man stifter selskabet, overveje om der skal oprettes en ejeraftale, der fastlægger de interne spilleregler i forbindelse med de beslutninger der træffes i kapitalselskabet således, at man på forhånd er sikker på, hvordan beslutningen i selskabet træffes. Emner: ·
Alle virksomheder udspringer af en idé og alle virksomheder har et formål, en mission eller en kerneydelse om man vil. Mange virksomhedsejere glemmer imidlertid at udarbejde den forretningsplan, der kan være altafgørende for virksomhedens overlevelsesmuligheder. Emner: ·
3. juni 2016 blev EU's håndhævelsesdirektiv om øget sikring af udstationerede lønmodtageres rettigheder vedtaget som lov i Danmark. Håndhævelsesdirektivet og loven indeholder ikke nye rettigheder for udstationerede lønmodtagere. Emner: ·
Den 27. maj 2016 traf Sø- og Handelsretten en principiel afgørelse om bonus til funktionærer. Emner: ·
Af Wivi H. Larsen
Maskiner og ejendomme var i mange år den største værdi i danske virksomheder. Der findes modeller til at udregne værdien af disse aktiver. Mere end 80 % af værdien af moderne virksomheder, udgøres imidlertid af immaterielle rettigheder. Der er ingen eksakte metoder til opgørelse af denne værdi, når man vil sælge sin virksomhed. Martin Binzer Lind, foreslår, at du starter et andet sted. Emner: ·
Reglerne om forældelse spiller en væsentlig rolle i entrepriseforhold. Manglende kendskab til og/eller manglende iagttagelse af forældelsesreglerne kan få store økonomiske konsekvenser for de involverede parter. Artiklen giver et overordnet overblik over de forældelsesregler, som er væsentlige i entrepriseforhold. Derudover belyses reglerne om afbrydelse og suspension af forældelse med særlig vægt på foreløbig afbrydelse af forældelse på baggrund af forhandlinger mellem parterne. Emner: ·
Når man gifter sig opstår der automatisk fælleseje. Fælleseje betyder, at der ved et skifte i tilfælde af separation, skilsmisse eller død sker en deling af samtlige ægtefællernes aktiver. Det kommer bag på mange, at også aktiver erhvervet forud for ægteskabet skal deles, ligesom mange bliver overraskede over, at den anden ægtefælles gæld også indgår i delingen. Emner: ·
Mourinho´s tidligere arbejdsgiver Chelsea FC registrerede Jose Mourinhos navn og underskrift som varemærke. Det er en fornuftig strategi, men det spærrer for at Mourinho kan starte som manager for konkurrenten Manchester United FC. Emner: ·
Det må du i og for sig også, men bruger du andres design f.eks. på din hjemmeside, bryder du reglerne. Emner: ·
En tyrkisk statsborger bosat i Tyskland blev anklaget for ulovligt at have formidlet sportsvæddemål, men EU-domstolen fastlog bl.a. at de tyske myndigheders tildelingsprocedurer er fiktiv, og der dermed ikke var hold i anklagen. Emner: ·
Den 11. maj afsagde højesteret endelig en længe ventet kendelse, der giver AB Duegården ret til at blive erklæret konkurs. Udgivet: 12-05-2016
Nye regler betyder, at dit spanske hus eller lejlighed bliver dødsbobehandlet efter spanske regler. Det medfører uoverskuelige konsekvenser for enormt mange danskere. Men et kort tillæg til dit testamente sikrer dig. Emner: ·
Mange danskere glemmer at lave testamente om deres spanske bolig. Det har ubehagelige konsekvenser. Emner: ·
Adidas har sagsøgt danske ECCO sko i USA for at krænke Adidas varemærke - de tre striber. Hvad mener du? Bruger ECCO de tre striber? Tror man, at ECCO-skoen er en Adidas sko? Udgivet: 03-05-2016
Pas på med ejerskifteforsikringen Når du køber hus eller sommerhus får du i de fleste tilfælde udleveret en tilstandsrapport og et tilbud på en ejerskifteforsikring. Du skal som huskøber nøje læse tilstandsrapporten. Ejerskifteforsikrngen har en række undtagelser der gør, at den alligevel ikke dækker skjulte fejl og mangler, der opdages i købers ejertid
Nej, der er ikke noget lovkrav om el- og vvs-tjek ved salg af andelsbolig! Men det kan være en rigtig god ide, at du som køber stiller krav om modtagelse af begge rapporter. Emner: ·
Det kan være svært at erkende, at man har brug for hjælp til sin gæld, men når først det er sket, er næste skridt at finde ud af, hvad den bedste løsning er. Ofte vil svaret være en akkordordning. Emner: ·
Gældssanering – hvad er betingelserne? Gældssanering er en mulighed for at opnå en samlet ordning med dine kreditorer og i den forbindelse få eftergivet en del eller hele din gæld. Læs her hvilke betingelser der skal være opfyldt. Emner: ·
Gældssanering – hvordan beregnes rådighedsbeløbet? I forbindelse med ansøgning om gældssanering skal der fremlægges et budget, der kan lægges til grund for vurderingen af, hvorvidt man opfylder betingelserne for en gældssanering.
EU varemærket har altid været en stor succes. Det er billigt at få og det giver en god dækning i hele EU. Tommelfingerreglen har været at hvis man ønsker at markedsføre sit produkt i 3 EU-lande, er det klart den bedste strategi at ansøge om et EU varemærke. Emner: ·
I løbet af en almindelig arbejdsuge arbejder de fleste lønmodtagere 5 hverdage, mens lørdage og søndage er hviledage. Derudover har alle lønmodtagere i hen-hold til Ferieloven ret til at afholde 5 ugers betalt ferie om året. Endelig er der dage, som har status af helligdage. Det er dage, hvor lønmodta-geren har ret til betalt frihed, med mindre andet er aftalt. På engelsk har man betegnelsen ”Public Holidays” altså ”officielle feriedage”, men i Danmark har de officielle helligdage altid fulgt folkekirkens helligdage. Emner: ·
Har din gæld nået et uoverkommeligt niveau, kan gældssanering måske være løsningen for dig. Der er dog en række betingelser, der først skal være opfyldt. Emner: ·
Et dødsbo er skattefrit, hvis formuen ikke overstiger 2,7 mio. Omvendt er alle boer over 2.7 mio skattepligtige og her SKAL man lave selvangivelse. Der er dog en række frister og regler, man skal være opmærksom på. Så inden du begynder at skifte et dødsbo, kan det være en god idé at tale med en advokat, så du får skiftet på den skattemæssigt mest fornuftige måde Emner: ·
Konfirmation – Er du bopælsforælder, har du muligvis ret til ekstra bidrag En bopælsforælder kan som udgangspunkt opnå et særligt konfirmationsbidrag i anledning af, at barnet skal konfirmeres. Bidraget udgør kr. 3.471 i 2016, og svarer til 3 gange normalbidragssats. Beløbet er fradragsberettiget for bidragsbetaler.
Ret&Råd Glostrup Ballerup Greve får et stigende antal henvendelser fra danskere, der drømmer om feriebolig i Spanien. For mange danskere bliver drømmen til virkelighed, og med den rigtige rådgivning, styrer du uden om faldgruberne. Emner: ·
Er du blevet rådgivet korrekt om dine højrentegarantier i dine pensioner? Eller er du blandt de ca. 100.000 kunder, der flyttede i utide?
2 vigtige inhabilitetskendelser fra Højesteret Højesteret har i 2 kendelser (4-1 afgørelser ) fastslået inhabilitet hos Skifterettens dommere i 2 andelsboligforeningers konkurssager.
En faktura minder om en ultrakort virksomhedsobligation. I USA kommer ca 35 % af virksomhedsfinansiering fra realkredit og banker. I Danmark kommer ca 80 % fra disse kilder og det er kun få danske virksomheder, der finansierer via factoring og salg af deres fakturaer. Emner: ·
Flirting with irrelevance - pass or fail Lidt om The International Auditing and Assurance Standards Boards (IAASB) internationale syn på revisorerklæringer og revisor som offentlighedens tillidsrepræsentant.
Får nyskabelsen i dansk selskabsret, tilsynsrådene, nogen praktisk betydning ved den nye selskabslovs ikrafttræden? Det danske corporate goverrnance kodeks om risikostyring - soft law. Den nye selskabslov (SL), hvoraf dele blev sat i kraft 18.1.2010, samler i 375 paragraffer de hidtidige love om ApS og A/S i een lov.
Nye regler om ansættelsesklausuler pr 1. januar 2016 Den 1. januar 2016 trådte nye regler om ansættelsesklausuler i kraft. De nye regler betyder, at der ikke længere gyldigt kan indgås konkurrence- og kundeklausuler, medmindre de opfylder nogle specifikke krav i den nye lov. Emner: ·
Hvis du bliver ramt af sygdom under din ferie, skal du være opmærksom på hvem der skal afholde udgifter i forbindelse med hjemtransport. Hjemtransport kan ofte være en meget dyr fornøjelse; og det er derfor vigtigt, at du sætter dig ind i dine forsikringer mv. inden du tager afsted. Det blå EU-sygesikringskort dækker ikke udgifter til hjemtransport. Emner: ·
Hvor flexibel er du, pantekreditor og din ejendom? - om muligheder for forlængelse af Flex 1 lån m.
Island ikke forpligtet til at betale 30 mia. kr. tilbage Island er ikke forpligtet til at betale 30 mia. kr. tilbage til 350.000 kunder i Storbritannien og Holland efter netbanken, Icesaves, økonomiske sammenbrud i 2008.
Journalisters skjulte optagelser i privat hjem Journalisters skjulte optagelser i privat hjem for at afdække ulovlig handel med hunde godkendt af Højesteret i 3-2 dom.
Husk persondataloven - ved f.eks. evt. overvågning af ansatte, whistleblowerordninger og personlighedstester. Personlighedstester må kun iværksættes, når Datatilsynet har sagt god herfor, fordi virksomheder registrerer personfølsomme oplysninger ved disse tests.
Bail Out ses ofte anvendt under finanskriserne siden 2007, herunder subprime loan krisen på ejendomsmarkedet i USA og ved Regeringens redningspakker til forskellige låneinstitutioner, Fannie Mae, Freddie Mac (USD 200 billion) og fx AIG, som ansås for "too big and too global" og derfor blev reddet af Staten. Emner: ·
Retssikkerhed er ikke et entydigt begreb. Man taler ofte om hjemmels- eller legalitetskravet i det materielle retssikkerhedsbegreb som betingelse for at foretage myndighedsindgreb, f.eks. kontrolbesøg. Emner: ·
Udgivet: 04-02-2016
Når du køber en andelsbolig, køber du medlemsskab af en andelsboligforening og får brugsret til en konkret bolig. Det er derfor vigtigt at undersøge de regler og vilkår, der gælder for andelsboligforeningen. Emner: ·
Udgivet: 28-01-2016
Arealmangler ved køb af fast ejendom
Når man som privatperson sælger sin bolig, hæfter man som udgangspunkt for eventuelle fejl eller mangler i 10 år. Det vil sige, at man som boligsælger kan risikere, at køberen inden for 10 år efter overtagelsen af boligen rejser et mangelskrav. Køber skal dog rejse kravet senest 3 år fra det tidspunkt, køber bliver bekendt med fejlen eller manglen.
Socialdemokraternes forslag om at ændre på måden at behandle skilsmisse på – er det en god eller dårlig idé?
Socialdemokraterne har netop forslået, at man reviderer hele den processuelle side af en skilsmisse. Det er en rigtig god ide, hvis du spørger mig.
Det er kreditor, der skal bevise, at forældelsen er afbrudt. Forældelsesloven opererer med 3 forskellige forældelsesfrister – 3, 5 eller 10 år. Fristen afhænger af, hvad det er for et krav, din gæld vedrører. Emner: ·
4 ting, I skal have styr på, når I skal separeres
Om det er fordi man bruger mange timer sammen hen over julen, eller det er fordi man har besluttet sig før, men ”lige tager julen med” før man gør alvor af det, vides ikke, men uanset hvad årsagen er, så ser vi et boom og en højsæson for skilsmisser efter jul.
Vidnetestamente - den næstbedste løsning
Hos Ret&Råd oplever vi desværre for ofte, at testamente oprettes for sent i livet. I nogle tilfælde er det først, når en person er dødeligt syg, at vedkommende får taget sig sammen til at få oprettet testamentet. Det er synd, for indimellem når man simpelt hen ikke at få det oprettet.
En lovændring i adoptionsloven har lettet kommunernes adgang til at foretage bortadoptioner af udsatte børn.
Udgivet: 14-01-2016
For mange af os, er døden noget vi helst ikke taler om, og noget vi håber kun sker for andre. I sær hvis vi taler med yngre mennesker. Ikke desto mindre ved vi jo godt, at det nok rammer os alle, og for nogen af os, i ”utide”. Rigtig mange har ikke oprettet testamente og det kan blive fatalt; ikke for os selv, men for vores efterladte. Emner: ·
Udgivet: 04-01-2016
Som rådgiver for selvstændigt erhvervsdrivende, der planlægger afståelse af virksomhed, har det i mange år været grænseoverskridende at opleve dagpengesystemets manglende forståelse for de selvstændiges særlige udfordringer med at gennemføre et ophør udenom en konkurs. Systemet har ikke været indrettet med en erkendelse af, at selvstændigt erhvervsdrivende ofte er indrettet i egne lokaler, der ikke kan opsiges lige så nemt som en almindelig funktionæraftale. Emner: ·
Udgivet: 23-12-2015
Udgivet: 15-12-2015
Fejl i SKATs IT system udskyder forældelse af gæld til det offentlige
Hvis du har gæld til det offentlige, betyder en ny lov, at din gæld tidligst foræl-des den 20. november 2021. Loven er blevet indført som følge af de alvorlige fejl i SKATs it system, der fik myndighederne til at suspendere al inddrivelse af gæld i september 2015.
Mange vælger i levende live at overdrage sommerhuset til børnene til den offentlige vurdering minus 15 %- typisk også således, at købesummen erlægges med et gældsbrev som eventuelt løbende nedskrives via årlige gaver. Ønsket med konstruktionen er dels at overdrage sommerhuset billigt til næste generation, dels at spare afgift.
Udgivet: 09-12-2015

matches: Højesteret Højesteret Højesteret højesteret Højesteret Højesteret


text:
Det handler om grundlaget for vores demokrati.
HVEM HAR RET? – REGERINGEN ELLER 30 BORGERE?
HØJESTERETSDOM KAN FÅ BETYDNING FOR DANMARK OG HELE EU!
Dom i Lissabon-sagen Var det grundlovsbrud – ja måske?
Var det grundlovsbrud – ja måske? I størstedelen af pressen kan man i dag (21/2-13) læse, at stats- og udenrigsministrene blev frifundet ved Højesterets dom i går den 20. februar. Det begrundes med, at Højesteret hævder, at der ikke blev begået grundlovsbrud, da Lissabon-traktaten blev besluttet tiltrådt på grundlag af almindeligt flertal i Folketinget. Men forholder det sig, som størstedelen af pressen skriver? Nej ikke hvis man læser dommen grundigt nok.
læs mere Højesteret frifinder statsministeren og udenrigsministeren i sagen om Danmarks tiltrædelse af Lissabon-traktaten
* HVEM HAR RET? – REGERINGEN ELLER 30 BORGERE?
ONSDAG DEN 20. FEBRUAR KL. 12.00 afsiger Højesteret den endelige dom i grundlovssagen om Lissabon-traktaten. Modparterne i grundlovssagen om Lissabon-traktaten - 30 borgere imod regeringen - har nu talt deres sidste ord i Højesteret før dommen. De 30 sagsøgere/appellanter suppleret af Folkeafstemningskomite2010s ”intervention” i sagen med støtte i 2504 andre borgere som ”biintervenienter”.
”Den dom Højesteret skal afsige, er en retshistorisk dom, fordi spørgsmålet om hvad der nødvendiggør at man skal følge grundlovens § 20, aldrig før har været prøvet i dansk ret. Højesterets dom må endvidere imødeses i spænding og med stor interesse, fordi dommen ikke alene kan få betydning for fremtidig anvendelsen af § 20, men også for befolkningen og det danske demokrati”. ...læs mere * Velkommen til i alt 2504 støttepersonerVia internettet blev der samlet 2358 underskrifter ind, når man dertil lægger Folkeafstemningskomiteens medlemmer, fjerner dubletter og mangelfulde poster, så ender det på 2504 personer, der har valgt at stille sig bag de oprindelige sagsøgere som såkaldte "biintervienter".
* BLIV MEDLEMDet er nu ikke længere muligt at melde sig på som støtteperson, men det er tilgengæld stadig muligt (og anbefalelsesværdigt) at blive medlem af Folkeafstemningskomitéen 2010 - uden hvem der ikke ville have været nogen Højesteretsag om lovligheden af den danske tiltrædelse af Lissabon-traktaten.Det koster 100 kr, der skal indbetales til reg.nr. 0400, konto nr. 4015344844. Benyt denne formular for at oplyse navn mvStøttebeløb modtages også meget gerne på samme konto - der er stadig brug for midler til oplysning om hvad Højesteretssagen ender med.
Læs denne kronik "Det drejer sig om grundlaget for vores demokrati" - som ingen af de store dagblade har villet bringe
Niels Hausgaard, sanger og entertainer, om Lissabonsagen og bruddet på Grundloven
Her fortæller Ole Krarup, talsmand for folkeafstemningskomite 2010, lidt om baggrunden for "Lissabonsagen" og hvorfor det er vigtigt at melde sig som støtteperson inden sagen kommer for Højesteret d. 21.-22. januar 2013.
ØSTRE LANDSRETS DOM APPELLERES TIL HØJESTERET
30 sagsøgere har nu appelleret Østre Landsrets dom af 15. juni til bedømmelse i Højesteret.
Sagen kommer til mundtlig forhandling i Højesteret den 21. og 22. januar 2013, og nogen tid derefter afsiger Højesteret den endelige dom i sagen.
* 14. december 2012 - Appelanternes påstandsdokument og sammenfattende processkrift [pdf]
* Var Danmarks tiltrædelse af Lissabontraktaten i strid med grundloven?
VK-regeringen tiltrådte EU´s vidtgående Lissabon-traktat uden den folkeafstemning, Grundloven kræver, når vi afgiver selvbestemmelsesret.En kreds af borgere har ved Højesterets dom fået medhold i at have ret til domstolenes afgørelse af, om det gik rigtigt til.
Følg sagen her eller meld dig ind i støtteforeningen Folkeafstemningskomité 2010.
Læs mere om retssagens hovedpunkter.
LISSABONSAGEN KOMMER FOR HØJESTERET
Østre Landsret afsiger dom i Lissabon-sagen
STØT FOLKEKRAVET OM AT EU-FINANSPAGTEN SKAL TIL FOLKEAFSTEMNING!
Folkeafstemningskomite 2010 opfordrer alle til at støtte det demokratiske krav om en folkeafstemning med deres under-skrift til underskrift-indsamlingen arrangeret af Folkebevægelsen mod EU.
I morgen starter EU sit topmøde. Med Euro-krisen er der en lang og vigtig dagsorden.
Grundlovsmøde d. 5. juni - Askov Højskole
Grundlovsmøde om demokratiets tilstand og grundlovssagen om Lissabon-traktaten.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret HØJESTERET Højesteret Højesteret HØJESTERET


text:
Skat.dk: Selskabstømning - objektiv hæftelse - ambi - afbrydelse af forældelse
SKM2001.502.HR
I 532/1999
Selskabstømning, objektiv hæftelse, "nettoafregning", selvfinansiering, ambi, forældelse
Højesteret pålagde i medfør af den dagældende anpartsselskabslovs § 84, stk. 5 sælgerne, der som led i selvfinansieringen ved salget af et overskudsselskab overførte forskellen mellem selskabets midler og købesummen til køber ("nettoafregning"), hæftelse for de tabte selskabsskatter incl. selskabsskatterenter samt for omkostningerne ved konkursens indtræden og boets behandling, jf. konkurslovens § 93, nr. 1 og 2 og rimelige omkostninger ved likvidationen af selskabet og retsafgift, jf. § 94, nr. 3 og 4. Hæftelsesbeløbet blev dog reduceret med differencen mellem boets indtægter (tilbagebetalt ambi) og skatten af denne konkursindkomst. Konkursboets krav var ikke forældet, idet forældelsesfristen måtte anses for afbrudt ved sælgernes modtagelse af en telefaxstævning, der den følgende dag blev fulgt op af en originalstævning.
Konkursloven § 93
Konkursloven § 94
A1 og A2 (advokat Lars Junge)
Anpartsselskabet SI under konkurs (kammeradvokaten ved advokat Sune Fugleholm)
Hermann, Poul Sørensen, Per Walsøe, Børge Dahl og Jytte Scharling
I tidligere instans er afsagt dom af Vestre Landsrets 9. afdeling den 19. november 1999.
Appellanterne, A1 og A2, har gentaget deres påstande.
Indstævnte, Anpartsselskabet SI under konkurs, har nedlagt følgende påstande:
1. Appellanterne tilpligtes at anerkende, at de - inden for maksimum for hæftelsen efter den dagældende anpartsselskabslovs § 84, stk. 4 - er forpligtet til in solidum at betale 4.882.967 kr. med tillæg af rente 0,6% pr. påbegyndt måned af 2.669.016 kr. fra den i. august 1999 samt at betale boets omkostninger ved konkursens indtræden og boets behandling, jf. konkurslovens § 93, nr. 1 og 2, og rimelige omkostninger ved likvidationen af Anpartsselskabet SI påbegyndt ultimo 1993 og retsafgift, jf. konkurslovens § 94, nr. 3 og 4, alt med fradrag af differencen mellem boets indtægter og de boet påhvilende skattebetalinger af konkursindkomsten.
2. Appellanterne tilpligtes at anerkende, at de - inden for maksimum for hæftelsen efter den dagældende anpartsselskabslovs § 84, stk. 4 - in solidum hæfter for kreditorkrav ud over de af i. led omfattede, for så vidt sådanne krav anerkendes i konkursboet af skifteretten.
Som den principale påstand, idet 2. led dog udvides som følger:
2. Appellanterne tilpligtes at anerkende, at de - inden for maksimum for hæftelsen efter den dagældende anpartsselskabslovs § 84, stk. 4 - in solidum hæfter for kreditorkrav ud over de af i. led omfattede, for så vidt sådanne krav anerkendes i konkursboet af skifteretten, og af domstolene henføres til selskabets tab efter den dagældende anpartsselskabslovs § 84, stk. 5.
Appellanterne tilpligtes in solidum til det indstævnte konkursbo at betale 2.669.016 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg.
Konkursboet har om ændringen af 1. led i boets principale påstand anført, at der nu direkte i påstanden er taget højde for, at konkursboet har modtaget tilbagebetaling af ambi. Det er fortsat ikke hverken konkursboets eller Skatteministeriets ønske, at appellanterne skal betale mere til boet end det, der er nødvendigt, for at boet fuldt ud kan dække samtlige anmeldte kreditorkrav. Derfor er der i det beløb, som appellanterne efter den principale og den subsidiære påstand skal betale, foretaget fradrag for boets nettoindtægt som følge af tilbagebetalingen af ambi. Boet er som følge af den omtalte tilbagebetaling blevet skattepligtigt, og boets nettoindtægt er derfor differencen mellem de tilbagebetalte ambi-beløb med tillæg af indvundne renter m.v. og de skattebetalinger, som konkursindkomsten udløser.
Det er oplyst, at der ikke er anmeldt andre krav i konkursboet end kravet på skyldig selskabsskat.
Højesterets bemærkninger:
Efter det oplyste om kontakten mellem kammeradvokaten og konkursboets kurator finder Højesteret det ubetænkeligt at lægge til grund, at kammeradvokaten udtog stævningen i sagen efter bemyndigelse fra kurator. Højesteret tiltræder allerede derfor, at afvisningspåstanden ikke er taget til følge.
Efter overdragelsesaftalen af 4. juli 1991 blev selskabet solgt med en balance på godt 16 mio. kr. for en købesum på godt 14 mio. kr. Selskabets aktiver skulle ifølge aftalens punkt 3.2. alene bestå af likvide midler og bankindskud og bestod i alt væsentligt i et tilgodehavende hos sælgerne. Købesummen skulle ifølge aftalens punkt 5.1. betales til sælgerne senest pr. 4. juli 1991, men som anført af landsretten blev handlen i overensstemmelse med købers og revisionsfirmaets tidligere forslag i stedet gennemført ved, at sælgerne udstedte en check på differencen mellem selskabets aktiver og købesummen til køber, hvorefter sælgerne blev fyldestgjort for købesummen ved modregning i selskabets tilgodehavende hos dem. Højesteret tiltræder, at sælgerne herved som anpartshavere i selskabet stillede dettes midler til rådighed for køberen i forbindelse med dennes erhvervelse af anparterne i selskabet, og at de derfor - da tilbageførsel efter den dagældende anpartsselskabslovs § 84, stk. 4, nu § 49, stk. 4, fra køber er udelukket - hæfter for selskabets tab i medfør af § 84, stk. 5, jf. stk. 2.
Da der på det tidspunkt, hvor overtrædelsen af § 84, stk. 2, fandt sted, efter selskabets særegne karakter - et overskudsselskab med likvider som eneste aktiv og en skattegæld som eneste passiv - ikke var andre beskyttelsesværdige selskabsinteresser end skattevæsenets kreditorinteresse, må det tab, som sælgerne hæfter. for, opgøres på denne baggrund. Det tiltrædes af de grunde, der er anført af landsretten, at det opgjorte skattekrav med renter gyldigt påhviler selskabet, og at skattevæsenet ikke havde pligt til at foretage modregning. I hvert fald som sagen er forelagt, hæfter sælgerne herefter over for konkursboet for det opgjorte beløb på 4.882.967 kr. med rentetillæg og boomkostninger som principalt påstået. Der kan derimod ikke gives konkursboet medhold i det generelt formulerede 2. led af boets principale påstand, og der foreligger heller ikke i sagen oplysninger, som kan give grundlag for i denne sag at tage 2. led af boets subsidiære påstand til følge.
Af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at der ikke er indtrådt forældelse.
Højesteret afsiger herefter dom i overensstemmelse med første led i konkursboets principale påstand.
Appellanterne, A1 og A2, skal anerkende, at de - inden for maksimum for hæftelse efter den dagældende anpartsselskabslovs § 84, stk. 4 - er forpligtet til in solidum at betale 4.882.967 kr. med tillæg af rente 0,6% pr. påbegyndt måned af 2.669.016 kr. fra den 1. august 1999 samt at betale boets omkostninger ved konkursens indtræden og boets behandling, jf. konkurslovens § 93, nr. 1 og 2, og rimelige omkostninger ved likvidationen af Anpartsselskabet SI påbegyndt ultimo 1993 og retsafgift, jf. konkurslovens § 94, nr. 3 og 4, alt med fradrag af differencen mellem boets indtægter og de boet påhvilende skattebetalinger af konkursindkomsten.
I sagsomkostninger for Højesteret skal appellanterne in solidum betale 200.000 kr. til indstævnte, Anpartsselskabet SI under konkurs.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Den Waterpakt dommen; Tilfældet i Waterpakt dommen; Proceedings; Højesteret; Hollandsk forfatningsret; Europæisk lov
Tid: 04:57:28 | 2 år siden
I lang tid var det uklart, om retten i den stat kan give en for at skabe en lov vedtaget af Europa-Parlamentet. Dette ville være tilfældet, hvis bør vedtages i henhold til en bestemmelse i den nationale lovgivning med folkeretten. I Waterpakt dom, Højesteret besvaret dette spørgsmål. Dommeren kan ikke give ordrer til lovgivningen i en formel forstand til staten.
Tilfældet i Waterpakt dommen
Vedtog den 12. december 1991 Rådet for Den Europæiske Union et direktiv om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater fra landbruget: nitratdirektivet. Under denne nitratdirektivet skal medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv senest to år i kraft.
Holland lod fristen passere uden at overholde direktivet. Holland er gentagne gange i standard fastsat af Europa-Kommissionen den 3. august vil Kommissionen afgive udtalelse. Hvis det er tilfældet ?? udtalelse underbygges, ikke følges, kan Kommissionen indbringe sagen for Domstolen for Den Europæiske Unions Domstol.
I mellemtiden Waterpakt i Nederlandene til den civile domstol trådte. Waterpakt hævder, at staten handlede ulovligt ved ikke at følge nitratdirektivet. Waterpakt kræver en konstaterende dom og ønsker staten dømt til overholdelse nitratdirektivet inden for en frist, der fastsættes af retten.
Den ret tildeler kravet Waterpakt. Ifølge domstolen, at staten handlede ulovligt ved ikke at gennemføre lovgivning for at efterkomme nitratdirektivet. Dernæst kommer spørgsmålet om, hvorvidt retten til at udstede en ordre til staten for oprettelse af lovgivningen. Staten hævder, at denne ret ikke er kvalificeret. Domstolen ikke, men overlade det til domfældelse ?? træffe sådanne foranstaltninger ?? selvom overensstemmelse med nitratdirektivet i 2002. Denne stat vil appellere.
Imens en procedure, som Kommissionen har indledt mod Nederlandene til Domstolen for Den Europæiske Unions Domstol. Derfor har Domstolen ikke behandle materielle spørgsmål, om staten har handlet ulovligt. Retten finder det indtil Domstolen for Den Europæiske Unions Domstol har fastslået.
For Retten, at staten argumenterer igen, at det er en ordre på lovgivningen i den formelle lovgiver. Gennemførelsen af nitratdirektivet, ifølge Statens nemlig kun opnås, hvis gødningen er ændret. Ifølge Domstolen, den dømmende domstol ved kendelse gives til staten til formelle lovgivning og mangler dommeren i den hollandske regering har ret til at gøre det. Dette er i strid med sin forfatningsmæssige stilling. Også en ordre på materielle lovgivning er ikke tilladt, fordi det hænger nøje sammen med den formelle lovgivning. Domstolen sæt derfor Dommen afsagt af domstolen. Dette Waterpakt går til Højesteret.
Kassationsanke er ubestridt, at gennemførelsen af nitratdirektivet er kun mulig gennem formel lovgivning. Endvidere har Domstolen fastslået udtalelsen om ulovligheden af aktionerne i staten til dommen i overtrædelsesprocedurerne for Domstolen for Den Europæiske Unions Domstol. Derfor skal besvares kassationsanke om, selv om situationen er ulovligt, dommeren forhindret af den hollandske stat lov til at bringe staten til at udstede en arrestordre lovgivning etableret formelt at afskaffe den ulovlige situation. Når dette er tilfældet, skal det kontrolleres, om europæisk lovgivning til en anden afgørelse om.
Hollandsk forfatningsret
Først Højesteret, artikel 81 forfatning. Denne artikel fastsætter, at love i formelt set er sat af regeringen og staterne Generelt. Højesteret fastslog, at ?? hvorvidt, hvornår og i hvilken form vil blive etableret loven, der skal besvares på grundlag af den politiske beslutningsproces og overvejelse af de involverede der interesser. ?? Ansvarsfordelingen i de forskellige statslige organer, som også er afhængig af forfatningen indebærer, at retten ikke kan blande sig i den politiske beslutningsprocedure. Den omstændighed, at sigt og for at opnå det resultat af lovgivningen er fastsat i et EU-direktiv, det ændrer ingenting. Selv når indholdet af loven til at bringe allerede fastsat opnås ved en højere direktiv, så der er stadig et trade-off er påkrævet. Denne balance er de politiske kontorer.
Det er derfor et argument, der blev taget fra magtens tredeling. Der er to forskellige tilgange til magtadskillelse princip: den formelle og materielle tilgang. Den formelle tilgang indebærer en absolut adskillelse. Retten kan ikke deltage i lovgivningsprocessen. Han kan derfor ikke give ordrer til den lovgivende forsamling. Han kan dømme alene bagefter lovgivning.
Schutgens formulere kritikken af denne formelle tilgang til magtens tredeling. Nemlig kan retten ikke bestille sin lovgivning til lovgiveren, men han kan meget vel erklære, at staten har handlet ulovligt ved ikke at gennemføre visse love. Hvis staten ønsker at handle i god tro, han har til at etablere noget andet valg end lovgivning. På denne måde domstolen eller ikke er udstedt en arrestordre af lovgivningen, men resultatet er mere eller mindre det samme.
Så er der den fysiske tilgang til magtens tredeling. Det betyder, at magtens tredeling ikke forstyrres, hvis domstolen udsteder en arrestordre til lovgivning, en højere retlig forpligtelse, der er tilstrækkelig præcist. Så det politiske rum, der normalt lovgiver, som allerede er besat af den retlige forpligtelse. Dommerens ordre tilføjer så intet; det blot gentager, hvad der allerede er fastsat i loven pligt.
I henhold til § 3: 296 i den borgerlige lovbog, en person, der er forpligtet til at fjerne den ulovlige situation, bliver dømt af retten. Spørgsmålet er, om det ikke er relevant. Men artiklen indeholder en bestemmelse, der ellers kunne følge loven, karakteren af den forpligtelse eller af en handling. Det er tilfældet her; det faktum, at dette er en ordre på lovgivningen i formel forstand, gør denne artikel ikke finder anvendelse.
Desuden Højesteret var også i artikel 94 i forfatningen. Denne artikel lande, der ikke anvender retsregler, der gælder i kongeriget, hvis den er uforenelig med en bindende bestemmelser i traktater og resolutioner fra internationale organisationer. Dette er ikke vigtigt her, fordi det har en anden karakter. Når retten en formel lov gælder ikke, det er kun mod sagsøger i sagen. Det betyder ikke, at loven ophæves eller noget. Dette er anderledes ved en kendelse for lovgivning. Hertil kommer, fordi det er en gyldig over for alle, i stedet for blot mod klager. Højesteret derfor lægger vægt på minoritetsinteresser. En warrant af lovgivning eller ingen umiddelbar effekt på tredjemand, men det forsøger at etablere en ordning, der gælder for dem. Ifølge Schutgens finde Højesteret er ikke acceptabelt, at dommeren på denne måde påvirke situationen for tredjeparter, da disse tredjeparter ikke kan have til at tænde deres interesser. Desuden rækkefølgen for lovgivning ofte har en skadelig virkning på tredjemand.
Endelig Højesteret stadig ser eller europæisk ret, tilskynder en anden afgørelse. I en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol fastsat, at ?? en national domstol, som er ansvarlig inden for rammerne af sine beføjelser i anvendelsen af bestemmelserne i fællesskabsretten skal sikre den fulde virkning af disse bestemmelser og deri individer skal beskytte rettighederne. ?? Dommen i sagen Van Schijndel følger, at den nationale procesret i medlemsstaterne gælder for europæisk ret i princippet. Da den hollandske domstol ikke har kompetence til at pålægge staten til at lave love, tvinger den europæiske juridiske konsekvens, ikke her.
Endvidere i artikel 228 EF, at Domstolen for Den Europæiske Unions Domstol, kan bestemme, at en medlemsstat ikke har overholdt en forpligtelse. I dette tilfælde kræves staten til at tage affære. Men har Domstolen, ingen myndighed til staten anbefales at etablere en formel lovgivning. Højesteret fastslog derfor, at den europæiske lovgivning ikke fremmer den hollandske domstol med kompetence hertil.
Som vi har set, er det den hollandske domstol er ikke tilladt at udstede et påbud for lovgivning til staten. Højesteret kræver forskellige argumenter. Nogle af disse argumenter er taget fra den hollandske forfatningsret. Som en ordre på lovgivning er uforenelig med magtadskillelse. Desuden giver artikel 94 i forfatningen gælder ikke i forbindelse med karakter af en juridisk påbud. Det Øverste Råd ser ud til europæisk lovgivning. I udtalelsen fra Højesteret ikke for, kræver det at konkludere, at den hollandske domstol ville have kompetence til at udstede ordrer til staten lovgivning.
Kommentarer: 0 Visninger: 2191
opsparing opskrifter lidelser tips uddannelse kommunikation pris sygdomme musik og film religion kæledyr andre sportsgrene depression livsstil skønhed bil menneske og samfund spil fordele diverse historie have børn kunst og kultur ferie skat dyr fodbold penge kost

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Advokaten 6 Sagsomkostninger i civile sager - igen igen
Sagsomkostninger bliver man som dommer eller advokat aldrig færdig med. Det er ligesom tanken om, hvad man skal finde på til aftensmad. Der er nye udfordringer hele tiden.
I et indlæg i Advokaten 06/2011, side 30 ff. gennemgik jeg et notat med Vestre Landsrets vejledende udgangspunkter for afgørelser om sagsomkostninger i civile sager. Jeg foretog samtidig en gennemgang af den på daværende tidspunkt nyeste retspraksis. De vejledende udgangspunkter er fra 2009 og kan efterhånden trænge til at blive kigget efter i sømmene.
Min mission med dette indlæg er at gennemgå nogle af de vigtigste afgørelser om sagsomkostninger, der har været de seneste år – naturligvis navnlig fra Højesteret – og på grundlag heraf prøve at vurdere, hvordan notatet fra 2009 harmonerer med denne praksis. Bemærkningerne om retspraksis er alene mine og ikke udtryk for Vestre Landsrets holdning. På grundlag af den nyeste praksis vil det være naturligt at overveje en ny og revideret udgave af notatet fra 2009, som efterhånden er mere end fem år gammelt.
Notatets status og indhold
Det er vigtigt at holde sig for øje, at notatet om sagsomkostninger i civile sager alene indeholder nogle vejledende udgangspunkter for afgørelser om sagsomkostninger og er tænkt som basismateriale, når landsrettens dommere skal træffe afgørelse om sagsomkostninger. Enhver omkostningsafgørelse bør – som det også fremgår af Højesterets praksis – være udtryk for en konkret og nuanceret vurdering baseret på alle oplysninger i sagen og ikke blot på det beløbsmæssige resultat, men derfor kan det jo være godt at have noget at støtte sig til om, hvordan der normalt bliver forholdt med sagsomkostningerne i forskellige typesituationer.
Notatet beskæftiger sig ikke med sagsomkostninger i forbindelse med syn og skøn, retsafgift og udgifter til vidner. Jeg har dog sidst i dette indlæg medtaget et par afgørelser om syn og skøn sammen med nogle afgørelser og bemærkninger om særlige spørgsmål i relation til sagsomkostninger, som det kan være nyttigt for både advokater og dommere at holde sig for øje.
Jeg vil fremhæve det merudgiftssynspunkt, som er nævnt i Retsplejerådets betænkning nr. 1436/2004 om sagsomkostninger. Det siges her, at det skal tillægges betydning, om modparten er blevet påført merudgifter i anledning af en beløbsmæssigt videregående påstand. Hvis sagen først og fremmest har vedrørt ansvarsgrundlaget, vil der ikke være tale om merudgifter ved en beløbsmæssigt videregående påstand. Det gælder for eksempel i sager om erstatning uden for kontrakt, i funktionærsager om bortvisning, i sager om der har været grundlag for at hæve en kontrakt, og i sager om, hvorvidt der er en mangel i en køberetlig eller entrepriseretlig sag.
Dette synspunkt er endosseret af Højesteret, jf. f.eks. U.2008.2252H. Arbejdsskadestyrelsen havde fastsat skadelidtes erhvervsevnetab til 65 procent. Skadelidte nedlagde for retten principalt påstand om et erhvervsevnetab på 100 procent. Forsikringsselskabet påstod frifindelse. Sagen blev forligt med et erhvervsevnetab på 75 procent. Forsikringsselskabet blev pålagt at betale sagsomkostninger. Højesteret udtalte blandt andet, at skadelidtes principale påstand ikke kunne antages at have påført forsikringsselskabet merudgifter ved sagens førelse.
Nyere retspraksis om sagsomkostninger
Jeg vil i det følgende gennemgå noget af den nyeste retspraksis og knytte nogle kommentarer hertil. I den forbindelse vil jeg navnlig henlede læserens opmærksomhed på betydningen af merudgiftssynspunktet, på afvejningen mellem sagsøgerens og sagsøgtes interesser og i relation til hævede sager på betydningen af det tidspunkt forud for hovedforhandlingen, hvor sagen bliver hævet.
U.2010.2029V er nævnt i min artikel fra 2011, men er afsagt efter notatet fra 2009. Afgørelsen er i god overensstemmelse med de vejledende udgangspunkter, muligvis fordi jeg selv var en af dommerne i sagen. I sagen havde en lønmodtager i en sag mod sin arbejdsgiver efter en arbejdsskade ved byretten fået medhold for 56.000 kroner vedrørende godtgørelse for svie og smerte. Sagen var anlagt for 346.647,73 kroner. Lønmodtageren fik således medhold for omkring 16 procent. Byretten ville pålægge lønmodtageren at betale sagsomkostninger, mens landsretten hævede omkostningerne. Sagen må karakteriseres som en sag uden merudgifter.
I U.2011.375Ø fik en lønmodtager medhold i, at der skulle betales godtgørelse for svie og smerte med 35.000 kroner. Kravet var i alt på 164.083,24 kroner, hvoraf næsten 2/3 var tabt arbejdsfortjeneste, som lønmodtageren ikke fik medhold i. Senere blev kravet vedrørende navnlig tabt arbejdsfortjeneste dog væsentligt nedsat, så det samlede krav var 96.259,13 kroner. Landsretten hævede sagens omkostninger.
Ved afgørelsen i U.2011.873V fik en lønmodtager medhold for 5.492,17 kroner. Påstanden var på 61.886,77 kroner. Byretten pålagde arbejdsgiveren at betale sagsomkostninger. Landsretten ophævede sagens omkostninger. Der blev givet medhold for lidt mindre end 10 procent. Landsretten udtalte blandt andet, at det havde været nødvendigt at anlægge sagen for at opnå betaling af et erstatningsbeløb. Sagen må karakteriseres som en sag uden merudgifter.
I U.2012.1977H traf Højesteret afgørelse om sagsomkostninger om en uberettiget tilbagekaldelse af en avlskåring af en hund. Ansvarsgrundlaget var fastslået under en tidligere sag. Hundens ejer nedlagde påstand om en erstatning på 150.000 kroner. Han fik medhold for 40.000 kroner. Hundeklubben blev pålagt at betale delvise sagsomkostninger med 25.000 kroner i to instanser. Sagen vedrørte ikke kun spørgsmålet om udmåling af erstatning, men også om, hvorvidt der overhovedet skulle betales erstatning.
Der blev i sagen givet medhold for knap 27 procent. Højesteret udtaler, at det var nødvendigt for hundeejeren at anlægge sagen for at opnå erstatning. Det er et fornuftigt og forståeligt synspunkt, men jeg tror, at man skal passe på ikke at overbetone synspunktet. Det var jo også nødvendigt for hundeklubben at forsvare sig for at undgå at betale 110.000 kroner. Man kan så sige, at hundeklubben bare kunne have accepteret og betalt de 40.000 kroner, men hertil kan det lige så vel anføres, at hundens ejer jo burde have nøjedes med at anlægge sagen med påstand om de 40.000 kroner, som han endte med at få medhold i. Hvis han havde gjort det, kunne det jo godt være, at hundeklubben, for hvilken ansvarsgrundlaget jo allerede var fastslået, havde betalt ved kasse 1.
I denne afgørelse må man sige, at Højesteret i forhold til udgangspunktet i landsrettens notat er på vej nedad til sagsøgerens fordel. Selvom den beløbsmæssigt for høje påstand muligvis ikke havde påført hundeklubben yderligere udgifter til at føre sagen, bør det blandt andet i lyset af Højesterets afgørelse efter min opfattelse overvejes at ændre anvisningen vedrørende sager med merudgifter til, at sagsøgte skal betale sagsomkostninger, hvis sagsøgeren får medhold for omkring 25-30 procent. Hvis sagsøgeren får medhold med mindre end 25-30 procent, skal omkostningerne hæves, og der bliver så alene et lille område tilbage, hvor sagsøgeren skal betale sagsomkostninger til sagsøgte.
I U.2012.3303 H fik sagsøgeren ved et forlig medhold for omkring 1/3. Der var tale om en sag om godtgørelse for varigt mén, der også omfattede stillingtagen til ansvarsgrundlaget, og hvor der ikke var oplysninger om processkridt eller ekstraomkostninger, som kunne føre til at fravige udgangspunktet om at tilkende sagsomkostninger i forhold til det vundne beløb. Højesteret bestemte derfor, at sagsøgte skulle betale sagsomkostninger i forhold til det vundne beløb. Landsrettens notat harmonerer fint med denne afgørelse.
I U.2013.2970 H havde en sagsøger, der havde købt to byggegrunde, anlagt sag mod sælgeren principalt med påstand om ophævelse af handelen, subsidiært en erstatning på 1,8 millioner kroner og mere subsidiært et forholdsmæssigt afslag på 400.000 kroner. Køberen fik alene tilkendt et forholdsmæssigt afslag på 100.000 kroner vedrørende den ene byggegrund. Byretten pålagde sælgeren at betale delvise sagsomkostninger til køberen, og denne afgørelse blev stadfæstet af Østre Landsret. Højesteret ændrede denne afgørelse og ophævede sagens omkostninger.
Man må konstatere, at byret og landsret tillagde køberen sagsomkostninger, selvom han alene fik medhold i sin mere subsidiære påstand, ikke fik medhold i en række væsentlige anbringender og beløbsmæssigt alene fik medhold for lidt mere end 5 procent. Det var meget sagsøgervenligt. Højesteret var knap så venlig over for sagsøgeren, idet omkostningerne efter en samlet vurdering af sagens resultat sammenholdt med de nedlagte påstande og anbringender blev hævet. Mon resultatet var blevet det samme, hvis der var anlagt sag med en påstand om betaling af 180.000 kroner og blev givet medhold for 10.000 kroner. Mange sagsøgte ville nok slippe de 10.000 kroner fremfor at involvere sig i en dyr retssag.
I U.2013.3194Ø blev sagsomkostningerne ophævet i en ansvarssag. Der blev givet medhold for 10-15 procent. Østre Landsret nævner blandt andet nødvendighedskriteriet. Afgørelsen svarer til det, der er anført i notatet.
U.2014.343V er en lejesag om lejeforhøjelse, hvor udlejeren tabte sagen for 89 procents vedkommende. Sagen var anlagt af udlejeren. Sagsøgeren (udlejeren) fik altså medhold for 11 procent, men blev pålagt at betale delvise sagsomkostninger. Afgørelsen svarer også til det, der er anført i notatet.
Den nyeste praksis synes generelt at være mere sagsøgervenlig end notatet. Det bør derfor nok overvejes at ændre landsrettens notat i overensstemmelse hermed. Udgangspunktet er, at der skal betales sagsomkostninger i forhold til værdien af det vundne beløb. I sager med merudgifter må det overvejes at sætte den nedre grænse for, hvornår sagsomkostningerne skal hæves, ned til medhold i omkring 15-20 procent af påstandsbeløbet. I andre sager bør grænsen måske sættes ned til omkring 25-30 procent. Det bør også overvejes, om det også i sager med merudgifter bør være sådan, at det kun i meget begrænset eller i hvert fald i begrænset omfang pålægges sagsøgeren at betale sagsomkostninger, hvis den pågældende dog får et vist medhold.
Det bør nok også indføjes i notatet, at påstandsbeløbets størrelse i sig selv kan have betydning, således at sagsomkostningerne kan hæves, selv i tilfælde hvor sagsøgeren får meget begrænset medhold, jf. U2013.2970H.
Jeg vil dog samtidig påpege, at man skal passe på med ikke at overdrive nødvendighedskriteriet, som er anvendt i en del afgørelser om sagsomkostninger, altså at sagsøgeren skal have sagsomkostninger, fordi det var nødvendigt at anlægge sagen for overhovedet at få noget. Det kan meget let vendes om til sagsøgtes fordel i sager, hvor sagsøgeren kun får begrænset medhold.
Nogle særlige spørgsmål
Betydningen af forligstilbud
U.2008.129/1H om, at den part, der har fremsat et forligstilbud efter en vurdering af påstandene i forhold til resultatet som udgangspunkt skal have sagsomkostninger, er fulgt op af U.2012.2706 H, hvor Højesteret fastslog, at Pumas krav ikke kunne overstige det beløb på 25.000 kroner, som Puma allerede havde modtaget fra Fakta. Puma blev på denne baggrund pålagt at betale sagsomkostninger.
Det anførte må efter min opfattelse gælde forligstilbud både før sagsanlægget og under forberedelsen af sagen, vel i princippet lige op til hovedforhandlingen, men kun for de sagsomkostninger, der ligger efter forligsforslaget.
Indstævnte tager bekræftende til genmæle
I U.2014.2860H udtaler Højesteret, at der ikke skulle ske nedsættelse af det sædvanlige proceduresalær i en ankesag, hvori indstævnte tog bekræftende til genmæle en uge før den berammede hovedforhandling. Højesteret lagde vægt på, at sagen for landsretten havde medført en betydelig forberedelse, og at en tidligere berammet hovedforhandling var blevet udsat med én dags varsel på grund af indstævntes advokats sygdom.
I landsrettens notat er det anført, at sagsomkostningerne fastsættes til 2/3 af proceduresalæret, hvis sagen forliges eller hæves kort før hovedforhandlingen. Dette må stadig være gældende, men må suppleres med resultatet i U.2014.2860H.
Sager sluttet efter delforhandling
I U.2013.2103H følger Højesteret op på U.2008.1694H og U.2008.610V og udtaler i en sag, der blev afvist efter en delforhandling blandt andet, at der skulle tages udgangspunkt i sagens værdi og karakter, men samtidig tages hensyn til, at delforhandlingen alene angik spørgsmålene om afvisning på grund af mangelfuld stævning og om rette værneting.
Sager mod det offentlige
Hvis der er tale om for eksempel tvivlsomme fortolkningsspørgsmål, jf. U.2007.943H, eller der er tale om alvorlige fejl i sagsbehandlingen, jf. U.2009.2203H, kan en borger eller en virksomhed i en sag mod det offentlige slippe for at betale sagsomkostninger, selvom den pågældende ikke får medhold.
I U.2013.498H fandt Højesteret ikke tilstrækkeligt grundlag for at fravige udgangspunktet, hvorefter den tabende part skal erstatte modpartens udgifter. Sagen er et eksempel på, at det også i sager mod offentlige myndigheder om tvivlsomme lovfortolkningsspørgsmål beror på en samlet vurdering, om der foreligger sådanne særlige grunde, at den tabende part helt eller delvis skal fritages for at betale sagsomkostninger til modparten.
Repræsentationstilfælde
I U.2013.343Ø var en sagsøgt repræsenteret af sin ægtefælle. Hun påstod sig tillagt sagsomkostninger, idet hendes mand havde brugt en masse tid på sagen, herunder til at konsultere en advokat. Landsretten bestemte, at ingen af parterne skulle betale sagsomkostninger til den anden part, idet retten fandt, at sagsøgte ikke havde afholdt udgifter, der kunne dækkes som sagsomkostninger.
I U.2013.2832V tog Vestre Landsret stilling til sagsomkostningerne i en sag, hvor en selvstændig advokat mødte for sig selv. I overensstemmelse med bemærkningerne i betænkning 1436/2004 side 266-268 udtalte landsretten, at omkostningerne til advokaten skulle udmåles på samme måde som til andre selvmødere. Det betød, at positive udgifter til transport og ophold og tabt arbejdsfortjeneste samt udgifter til ekstrakt, materialesamling, porto og kopiering skulle dækkes.
I U.2014.91V havde en region ikke været bistået af advokat under retssagen, men mødte ved en medarbejder. Regionen blev derfor ikke tillagt sagsomkostninger, idet landsretten bemærkede, at det forhold, at regionens medarbejdere havde brugt tid og ressourcer på sagen, ikke kunne føre til andet resultat.
I U.2015.2249H havde sagsøgeren anlagt sag mod et forsikringsselskab. Selskabet, der ikke var momsregistreret, var under sagen repræsenteret af en ansat advokat. Forsikringsselskabet blev tilkendt sagsomkostninger. Det var ubestridt, at der ikke havde været afholdt en udgift til moms. Højesteret tiltrådte, at omkostningsbeløbet ikke skulle tillægges moms, da bestemmelsen i retsplejelovens § 316, stk. 1, ikke sås at ændre de hidtil gældende retningslinjer for, hvornår et beløb til dækning af advokatomkostninger skal tillægges moms, da forsikringsselskabet ikke havde en ikke-fradragsberettiget udgift til advokatbistand.
Som nævnt omfatter notatet ikke syn og skøn, men det skal ikke forhindre mig i at nævne et par nyere interessante afgørelser.
I U.2010.1490Ø blev erhvervslejesag om lejens størrelse forligt. Skønserklæringen støttede udlejerens påstand om, at markedslejen oversteg den aktuelle leje. Det havde derfor med rimelighed været nødvendigt at foretage syn og skøn. Det forhold, at boligretten kun i begrænset omfang lagde vægt på skønserklæringen, kunne ikke føre til, at udgiften til syn og skøn ikke kunne kræves erstattet som sagsomkostning, og landsretten tiltrådte derfor, at lejeren delvis var pålagt udlejerens udgifter til syn og skøn.
I U.2013.107/1H udtalte Højesteret, at udgifterne til syn og skøn havde været nødvendige for sagens forsvarlige førelse, og det kunne ikke føre til en anden vurdering, at landsretten ikke havde tillagt skønserklæringerne i deres helhed betydning ved sagens afgørelse. Sagsøgte skulle derfor dække udgifterne til syn og skøn fuldt ud.
Afgørelsen viser, at det er afgørende for, om en part, der har begæret syn og skøn, skal have dækket sine udgifter til syn og skøn fuldt ud, om spørgsmålene i skønstemaet gik videre, end hvad der på daværende tidspunkt med rimelighed kunne anses for nødvendigt.
Sager uden økonomisk værdi
Af U.2013.107/1H fremgår det tillige, at udgifter til dækning af advokatbistand i sager uden økonomisk værdi skal fastsættes under hensyntagen til sagens betydning, karakter og omfang, jf. forarbejderne til retsplejelovens § 316, stk. 1, 2. punktum.
I U.2014.3602H udtaler Højesteret, at sagsomkostningerne i en kæresag om en umiddelbar fogedforretning skal fastsættes med udgangspunkt i arbejdets omfang, men at der endvidere kan tages hensyn til sagens karakter og betydning og det opnåede resultat.
Til slut lige nogle remindere til advokaterne (og også til mine kolleger) om sagsomkostninger og om tilkendelse af salær til beskikkede advokater (og forsvarere).
De vejledende takster for fastsættelse af et passende beløb til dækning af udgifter til advokatbistand i proceduresager er naturligvis ikke bindende, men jeg minder om, at det fremgår af taksterne, at sagsomkostningerne kun bør fastsættes over eller under intervallerne, hvis sagen har været usædvanlig vanskelig eller usædvanlig enkel. Hvis retten ikke holder sig i det relevante interval, bør der gives en udførlig begrundelse herfor.
I U.2013.2970H slog Højesteret fast, at landsretten under et kæremål om sagsomkostninger skal afvente 10-dagesfristen i retsplejelovens § 397, stk. 1, inden der træffes afgørelse. Det gælder også, selvom der er modtaget svarskrift fra indkærede, idet kærende skal have mulighed for inden fristens udløb at indlevere kærereplik.
Advokaterne vil jeg minde om vigtigheden af allerede inden hovedforhandlingen at komme med dels bemærkninger til sagsomkostningerne, dels oplysninger, som ønskes taget i betragtning ved tilkendelse af salær til en beskikket advokat. Hvis oplysningerne først indleveres efter hovedforhandlingen, risikerer man, at retten ikke tager dem i betragtning til skade for både klienten og salæret.
Til brug for overvejelserne om at revidere landsrettens notat om sagsomkostninger i civile sager modtager jeg gerne bemærkninger og/eller interessante afgørelser om sagsomkostninger. Når der foreligger en ny udgave af landsrettens notat, vil der blive orienteret herom i Advokaten.
Landsdommer ved Vestre Landsret siden 1992, retsformand siden 1998 og blandt andet næstformand i Ankenævnet for Forsikring.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret