text:
Erstatningsemner
Butiksansatte får ikke anerkendt psykiske skader efter røveri
Justitsministeren vil fjerne 72-timers reglen i voldtægtssager
Arbejdsskadestyrelsen bliver til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring
Spænd hjelmen...!!!
Pas på ulykker under havearbejdet i påsken!
Midlertidig erhvervsevnetabserstatning efter arbejdsskadesikringsloven
Midlertidig erhvervsevnetabserstatning efter arbejdsskadesikringsloven skulle efter de dagældende regler fratrækkes i differencekrav på erhvervsevnetabserstatning efter erstatningsansvarsloven.
A blev i 2004 udsat for en arbejdsulykke og pådrog sig en rygskade.
Arbejdsskadestyrelsen, S, traf i september 2005 midlertidig afgørelse om A's tab af erhvervsevne, hvorefter erhvervsevnetabet var 35 %, og A fik som løbende månedlige ydelser udbetalt i alt ca. 225.000.
I november 2007 bestemte S, at A's erhvervsevnetab skulle fastsættes endeligt til 40 %, og A fik herefter et engangsbeløb i erstatning for tab af erhvervsevne.
Arbejdsgiverens forsikringsselskab, F, anerkendte at betale A differenceerstatning for tab af erhvervsevne med ca. 30.000 kr.
A påstod i sagen mod F erstatningen opgjort til forskellen mellem erstatning for erhvervsevnetab efter erstatningsansvarsloven og erhvervsevnetab efter arbejdsskadeforsikringsloven, svarende til ca. 255.000 kr., idet A anførte, at der ikke skulle ske fradrag for de løbende ydelser for tab af erhvervsevne, der var udbetalt i henhold til S' midlertidige afgørelse fra september 2005.
Højesteret udtalte, at den dagældende § 77 i arbejdsskadeforsikringsloven om differencekrav må forstås således, at erhvervsevnetabserstatning efter arbejdsskadesikringsloven ikke skal opdeles ved opgørelse af differencekrav, sådan at en del heraf slet ikke fratrækkes i erstatningskravet efter erstatningsansvarsloven. Dette gælder også for løbende ydelser som midlertidig erstatning, selv om ydelsen har lighed med erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, og uanset at der i nogle tilfælde muligt kan blive tale om underkompensation i forhold til sager, hvor der alene betales erstatning efter erstatningsansvarsloven. Højesteret frifandt herefter ligesom landsretten F.
U.2013.110H
Kilde: Thomson
Klik på teksten for at læse hele nyheden
Tal fra Arbejdsskadestyrelsen viser, at det er yderst vanskeligt for en butiksansat at få anerkendt psykiske mén efter et røveri som en arbejdsskade. …
Det ser ud til, at der kan skabes et flertal i Folketinget for at fjerne den såkaldte "72-timers regel" i voldtægtssager. …
Med virkning fra den 1. juli 2016 stiftes den selvejende institution, Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, som fremover skal varetage de fleste af de opgaver, som hidtil har ligget i…
Det kan ikke siges for tit - husk cykelhjelmen! …
Det er højsæson for arbejde i haven og dermed det årlige boom i haveulykker. …
Fald i antallet af ulykker med lastbiler involveret
Nye tal fra Vejdirektoratet viser, at der er sket et fald i antallet af ulykker, hvor lastbiler er involveret. …
Der er stadig problemer med det psykiske arbejdsmiljø
Rigsrevisionen oplyser i sin rapport fra 2015, at ca. 20 % af de langvarige sygefravær skyldes problemer i det psykiske arbejdsmiljø. …
Justitsministeren vil forbedre retsstillingen for voldtægtsofre
Advokat Lotte Bork har over de sidste måneder deltaget i en række møder med justitsminister Søren Pind. …
Kære klienter samt andre brugere af vores hjemmeside. …
Godt råd hvis du gør brug af GoMore
Deleøkonomien blomstrer, og det har betydet, at flere og flere gør brug af GoMore tjenesten. …
Er en tilskadekomst under julefrokosten en arbejdsskade?
Vi bliver ofte spurgt i denne tid, om det er en arbejdsskade, hvis man er kommet til skade under årets julefrokost.Svaret er "Ja, måske!"Hvis der er tale om en…
Diagnosefejl og patientskadeerstatning
For sent stillede diagnoser, forkerte diagnoser eller manglende diagnoser. Alle facetter af samme problem: Fejldiagnosticering. …
Arbejdsskadestyrelsen afviser at gennemgå "psykiater-sagerne"
En navngiven psykiater har været udsat for alvorlig kritik for sit virke, og har nu fået dom for at have fejldiagnosticeret en patient. …
En personskadeerstatning bør altid indsættes på en særskilt konto
Vi råder altid vores klienter til at indsætte en erstatning på en særskilt oprettet konto, hvor beløbet holdes adskilt fra klientens øvrige…
Efter den sønderlemmende kritik af Arbejdsskadestyrelsen sidste sommer har Kammeradvokaten den 23. april offentliggjort en ny undersøgelse af kvaliteten af…
Højesteret mindsker sagsomkostningerne til forsikingsselskaber
Sagsomkostninger i Danmark udmåles af retten efter forskellige mere eller mindre faste vejledende takster. Det er måske denne meget praktiske indretning, der har…
De seneste tal viser, at Arbejdsskadestyrelsen i 2014 modtog 5.488 anmeldelser om psykiske arbejdsskader. …
To nye kræftformer på listen over erhvervssygdomme
Arbejdsskadestyrelsens erhvervssygdomsfortegnelse er blevet udvidet. …
De skadelidte vil hellere i arbejde end have erstatning
Vrangforestillingen om, at de skadelidte kun er interesserede i at få flest mulige penge ud af deres skade, bliver gjort til skamme i en ny…
Beskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen har modtaget en rapport fra et nedsat ekspertudvalg med 27 nye forslag til en modernisering af arbejdsskadesystemet. …
Droneflyvning og personskade
Mange danskere vil om mindre end 3 uger finde en drone som gave under juletræet. Droner til private spænder lige fra helt små fjernstyrede stykker legetøj…
Ny praksis for udeboende pendlere
Ulykker som sker under transport mellem hjemmet og arbejdet, er ikke tidligere anerkendt som arbejdsskader. …
Velkommen til Birte Lynge
Advokatsekretær Birte Lynge er med virkning fra den 1. november 2014 indtrådt i vores Erstatningsteam. …
Flere anmelder hudkræft som en arbejdsskade
Hvert år får ca. 11.000 danskere konstateret hudkræft. Mange af disse tilfælde kan skyldes, at de arbejder i det fri - som fx landmand, fisker,…
Er MRSA en arbejdsskade?
Er MRSA, også kendt som svineinfluenza, en arbejdsskade eller ej? Dette spørgsmålet skal afgøres ved en principiel sag, som 3F fører for en…
Er du kommet til skade under DHL-stafetten?
Så kan der være tale om en arbejdsskade. …
Antallet af anmeldte hudsygdomme fordoblet fra 2005 til 2012
Fra 2005 til 2012 steg antallet af anmeldte erhvervsbetingede hudsygdomme fra 1.337 til 2.900. …
Hundredevis af skadelidte søger deres arbejdsskadesager genoptaget
Over 500 skadelidte har siden Kammeradvokatens rapport om de mange fejlbehandlede sager hos Arbejdsskadestyrelsen søgt deres sag genoptaget. Det skriver Fagbladet 3F. …
Arbejdskadestyrelsen skal genoptage et stort antal sager
En undersøgelse foretaget af Kammeradvokaten viser, at der er fejl i et stort antal af afgørelserne fra Arbejdsskadestyrelsen om erhvervsevnetab. …
Arbejdsskadestyrelsen opgiver nyt IT-system
Efter at have arbejdet på projektet siden 2008 smider Arbejdsskadestyrelsen nu håndklædet i ringen, og lukker ned for forsøget på at indføre…
Lettere at få anerkendt kirtelnæsekræft som arbejdsskade
Arbejdsskadestyrelsen har ændret praksis, så der nu er lettere adgang til at få anerkendt kirtelnæsekræft som erhvervssygdom. …
Stadig svært at få anerkendt psykisk lidelse som arbejdsskade
Nye tal fra Arbejdsskadestyrelsen viser, at det stadig er yderst vanskeligt at få anerkendt en psykisk lidelse som en arbejdsskade. …
Erstatning til mor efter drab på hendes 2 døtre
Højesteret afsagde i går en principiel dom om erstatning til en mor, efter eksmandens drab på deres fælles børn. …
Mange får høreskader på jobbet
Tal fra Arbejdsskadestyrelsen viser, at der fra 2006 til 2012 var en stigning i antallet af anmeldte høreskader på omkring 40 %. Omkring halvdelen fik…
Frisører kan stadig ikke få anerkendt deres arbejdsskader
Det har i årevis været en kendt sag indenfor vores branche, at det er stort set umuligt for frisører at få anerkendt deres kroniske smerter i skuldre,…
Dagplejemor får Landsrettens ord for, at et fald på havegangen er en arbejdsskade
En dagplejemor fra Brønderslev faldt på sin havegang kl. 5.45 en morgen, hvor hun var ude og strø sand på islaget, inden børnene ankom. …
Ny lov om erstatning til statens tidligere udsendte med PTSD
En ny lov om erstatning til personer der har været udsendt af den danske stat til krig og katastrofer trådte i kraft i går den 2. april 2014. …
Egen skyld ved jagtulykke
I forbindelse med en jagt overrakte person A sit ladte jagtgevær til person B, uden at "knække" jagtgeværet først. Geværet skulle monteres…
Arbejdsskadestyrelsen modtog 1662 anmeldelser om høreskader i 2013
Nye tal fra Arbejdsskadestyrelsen viser, at 1662 personer sidste år pådrog sig en høreskade på jobbet. …
Forsvaret afsætter 600 mio. til PTSD-ramte soldater
Arbejdsskadestyrelsens seneste praksisændring, betød at soldater ikke længere er udelukket fra at få anerkendt deres PTSD som en…
Stigning i antal anmeldte arbejdsskader indenfor byggeriet
Siden 2008 er antallet af anmeldte arbejdsskader i byggebranchen steget med 13 % fra 1.585 til 1.792. Stigningen bliver endnu mere markant, når det tages i betragtning,…
Patientforsikringen skifter navn
Hvis man er blevet udsat for en patientskade der berettiger til erstatning har man hidtil skullet klage til patientforsikringen. …
Tankstation ikke ansvarlig for natlig faldulykke
I sagen faldt skadelidte en januarnat kl. ca. 03.00 bag ved en tankstation. …
Ny praksis fra Arbejdsskadestyrelsen vedrørende nikkeleksem
Efter tidligere at have stillet krav om, at man igennem flere år skulle have været udsat for nikkelpåvirkning på arbejdspladsen for at ville anerkende dette…
Patientforsikringen: Hård kritik af afgørelser med omstridt psykiater
Der er fra flere sider rejst hård kritik af Patientforsikringens afgørelse i en sag, hvor en psykiaters egen vurdering af den omtvistede behandling blev tillagt stor…
Minister: Skader under julefrokosten skal ikke dækkes som en arbejdsskade
Som reglerne er i dag, kan personskade opstået under deltagelse i et medarbejderarrangement efter omstændighederne medføre ret til erstatning efter reglerne i…
Forældelse af krav på tabt arbejdsfortjeneste og svie og smerte
Spørgsmål omkring forældelse har altid været højaktuelle for skadelidte. Afklaringen af skadelidtes tilstand tager ofte flere år, især…
Dykkerskade var ikke en ulykke
En mand A der gennem 30-35 år havde dykket, var så uheldig at blive ramt af dykkersyge under opstigningen fra en 90 meters dykning. …
Ombudsmanden undersøger Arbejdsskadestyrelsens sagsbehandling
Visse offentlige myndigheder bliver underlagt krav om, at der skal nås en vis mængde sager indenfor en given tidsperiode, de såkaldte produktionskrav. …
Personskade forårsaget af flugtbilister
Alle ejere af biler og motorcykler skal have tegnet en ansvarsforsikring der dækker den skade køretøjet måtte forårsage i trafikken. Det er…
Den ny praksis for danske krigsveteraner slår igennem - og har også betydning for andre
Det er tidligere meldt ud, at Arbejdsskadestyrelsen ville ændre sin praksis og genoptage en række sager om veteraner med posttraumatisk stress. …
Forbrydelser skal politianmeldes straks
Bliver man udsat for forbrydelse, så gælder det om hurtigst muligt at anmelde forholdet til politiet. …
Ny praksis for danske krigsveteraner
6-måneders diagnosekriteriet er gennem længere tid blevet udsat for kritik fra flere sider, og det resulterer nu i politisk stillingstagen. …
Mobning på arbejdspladsen udløste ret til erstatning
En sjællandsk kvinde blev gennem to år udsat for grov mobning på sin arbejdsplads. Mobningen bestod blandt andet i sletning af den fælles mailliste,…
Ikke godtgørelse i medfør af erstatningsansvarslovens § 26 til efterladte efter trafikdrab
To kvinder blev dræbt ved en trafikulykke forårsaget af S, som med en promille på 1,02 og for høj hastighed kørte over i den modsatte side af…
Arbejdsgiveren hæftede for skadevolder i medfør af DL 3-19-2
En rygskade anset for forvoldt af en kollega ved en uagtsomhed, der ikke kunne betegnes som grov. Arbejdsgiveren hæftede for skadevolder i medfør af DL 3-19-2. Da…
Forsikringsselskabs anmodning om, at det blev pålagt skadelidte at fremlægge billeddiagnostisk materiale, ikke taget til følge
A havde anlagt sag mod forsikringsselskabet F med krav om erstatning efter et færdselsuheld, hvor hun som cyklist var blevet påkørt af en bil, der var forsikret…
Arbejdsskadestyrelsens vurdering af méngrad efter en patientskade ikke tilsidesat
M, der ventede tvillinger, A og B, og som var i graviditetsuge 31 + 4 dage, blev den 8. januar 1997 indlagt på hospital med tegn på tvilling til tvilling…
Ikke ansvar efter produktansvarsloven for personskade, som skadelidte pådrog sig ved brug af en dyknagle.
Ved udskiftning af et rustent greb i en garageport placerede skadelidte A en dyknagle på en maskinskrue, hvorefter han med en hammer slog på dyknaglen. …
Arbejdsskademyndighederne burde have set på midlertidig erhvervsevnetabserstatning
En kvinde, der under sit arbejde som advokatsekretær havde været udsat for en arbejdsskade, klagede til ombudsmanden over, at myndighederne ikke havde truffet…
Grundejer erstatningspligtig for fodgængers fald på delvis isglat fortov
Den 4. januar 2009 om eftermiddagen kom 84-årige A til skade, i forbindelse med at hun faldt på et isbelagt areal på fortovet. …
Kan en skade, der sker, når man hjælper naboen, være en arbejdsskade?
Hvis man kommer til skade, mens man hjælper et familiemedlem, en kammerat eller nabo, vil skaden som udgangspunkt ikke være en arbejdsskade, idet skaden er sket uden…
Ikke godtgørelse efter erstatningsansvarslovens § 26 til efterladte efter trafikdrab
Pludselig hændelse, der havde forårsaget personskade
Klager over afvisning af forsikringsdækning for et anmeldt ulykkestilfælde. …
Midlertidig erhvervsevnetabserstatning efter arbejdsskadesikringsloven skulle efter de dagældende regler fratrækkes i differencekrav på erhvervsevnetabserstatning…
Ny praksis for udstedelse af administrative bøder til arbejdsgivere
Arbejdsskadestyrelsen har netop udsendt praksis 2012-02 og 2012-03 om udstedelse af administrative bøder til arbejdsgivere, som overtræder arbejdsskadesikringsloven. …
Landsret skal afgøre om mor har ret til erstatning
I dag bliver det afgjort om en mor til to dræbte piger kan få økonomisk erstatning efter drab på hendes to børn. …
Erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og tab af erhvervsevne efter patientskade
A blev ved en operation for galdesten i 2002 påført en patientskade. …
Julefrokostskader er arbejdsskader
Hvis du kommer til skade under årets firmajulefrokost, er der en god chance for, at firmaet forsikring dækker. …
Årsagssammenhæng mellem arbejdsskade og konstateret erhvervsevnetab
En mand klagede over Ankestyrelsens afgørelse i en arbejdsskadesag. …
Brandmænd med kræft kræver erstatning
Der er i den seneste tid konstateret et udsædvanligt højt antal kræfttilfælde blandt brandmænd. Det har fået brandmændenes faglige…
Om erstatningsansvar for glideskader på Thule Air Base
A var ansat på Thule Air Base i Grønland. Den 2. april 2007 ca. kl. 06.30 gled A foran en port på noget is og kom til skade. …
Fratrækning i differencekrav på erhvervsevnetabserstatning
Er du forsikret, hvis du som fører af en bil forulykker i et solouheld?
Hertil er svaret som oftest nej. …
Ikke reduktion af erstatning mv. efter patientskade
A blev i november 2008 påført en patientskade og havde som følge heraf krav på godtgørelse for varigt mén og erstatning for tab af…
Er du blevet bidt eller væltet af en hund, der ikke er din egen?
Er du så klar over, at du er berettiget til erstatning? …
Retten fandt ikke rimelig grund til at skadelidte ikke anmeldte skaden indenfor den 1-årige anmeldelsesfrist
A fik under sit arbejde på en serigrafivirksomhed, V, den 10. juni 2003 et ryk i armen, da hun skubbede en rullevogn med paneler ind i en ovn. …
Pligt til at betale erstatning for tabt arbejdsfortjeneste indtil Arbejdsskadestyrelsens udtalelse forlå uanset at revalideringsforløbet var afsluttet
A blev skadet ved et færdselsuheld den 17. oktober 2004. F anerkendte erstatningspligten og udbetalte erstatning for tabt arbejdsfortjeneste indtil den 1. juli 2006, hvor A…
Lovforslag om reform af førtidspensionssystemet og fleksjobordningen mv. er sendt i høring
Reformen indebærer en generel skærpelse af kravene til tilkendelse af førtidspension, samt en ændringen af fleksjobordningen. …
September er højsæson for cykelulykker
I september måned sker der væsentlig flere cykelulykker end resten af året. …
Skadelidte, der var arbejdsløs, blev sygemeldt efter en ulykke, og fik erstatning fra ansvarsforsikringen for ydelser fra en privat forsikring
A, der var arbejdsløs, blev sygemeldt, efter at han på motorcykel blev påkørt af en bilist. …
Bedømmelsen af erhvervsevnetabet når skadelidte arbejdede på deltid
Den 16. august 2010 afsagde Højesteret to domme, der betyder en væsentlig ændring i bedømmelsen af erstatning for tab af erhvervsevne til personer, der…
Som arbejdstager har du selv pligt til at holde øje med, at din arbejdsgiver anmelder arbejdsskaden
Der har i den seneste tid været vældig megen debat omkring arbejdsgivere, som ikke anmelder arbejdsulykker eller simpelthen skjuler, at en ulykke har fundet sted. …
Har du husket at forsikre dit barn?
I januar 2012 mistede kommunerne muligheden for at forsikre børnene i skoler og daginstitutioner kollektivt. …
”Kan jeg få erstatning, selvom jeg var skyld i ulykken?”
Det spørgsmål vil mange skadelidte formentlig stille sig selv. Og svaret er: ”Ja det kan du muligvis godt”. …
Erstatning for tab af erhvervsevne og varigt men kunne ikke kræves tilbagebetalt
A opsøgte i 1999 sin læge. A oplyste til lægen, at han under udførelse af sit arbejde havde fået et vrid i lænden. …
Urimelige vilkår for skadelidte - vær opmærksom på alle de mulige skader eller fortab retten til erstatning
Hvis man som skadelidte ikke får nævnt samtlige sine skader fra starten, risikerer man, at forsikringsselskabet ikke senere vil godtage skaderne som en følge…
Pas på agurkesalaten
Vestre Landsret har frifundet Coop Danmark for et erstatningskrav fra en kunde, der var faldet i noget agurkesalat, der var spildt på butiksgulvet i en SuperBrugsen i…
Erstatning for mistede forsikringsydelser
En mand havde tegnet en særlig forsikring, der udbetalte 6.000 kr. om måneden, hvis han blev arbejdsløs. Det viste sig at være en god ide, da han netop…
Dansk Supermarked dømt til at betale erstatning
I 2005 kom en kvinde til skade, da hun blev ramt af en defekt svingdør i Bilka i Horsens. Ved ulykken pådrog hun sig en skade i ryggen og den ene skulder, og selv om…
En forværring kan også være en arbejdsskade
Højesteret har i en ny dom taget stilling til en problematik, der er relevant i mange sager. Hvordan bedømmer man sager, hvor den skadelidte har en…
Forældelse af erhvervssygdomme
Med virkning fra 1. januar 2008 blev der indført nye forældelsesregler, så den almindelige forældelsesfrist blev sat ned fra 5 til 3 år. Krav i…
Topdanmark dømt for ulovlig overvågning
I en tidligere omtalt sag har en kvindelig tilskadekommen anmeldt forsikringsselskabet Topdanmark for ulovlig overvågning. Sagen var den første straffesag af sin slags…
Psykiske problemer forværrer piskesmæld
Bliver man udsat for en trafikulykke, er det ikke kun fysiske skader, der kan gøre tilværelsen svær. Ud over de fysiske skader kan den skadelidte udvikle…
Medhold i sag om glatføreulykke
Vi har netop fået medhold i en sag ved Østre Landsret, hvor vores klient kom til skade, da han væltede på sin cykel på en isglat cykelsti. Cykelstien…
Danske Advokater har sat fokus på retshjælpsforsikringer, og senest har emnet også været behandlet i 'Kontant' på DR. Vi kan kun bifalde, at dette…
Højesteretsdom om vådeskud
Højesteret har netop afsagt dom i en sag om erstatning efter en vådeskudsulykke fra 2000. Den skadelidte fik ikke yderligere erstatning, men dommen indeholder…
Kommer man ud for en arbejdsskade, skal det naturligvis anmeldes til Arbejdsskadestyrelsen, som så behandler den del af sagen. Der er imidlertid en række poster, men…
Nye regler om tabt arbejdsfortjeneste
I 2002 blev der gennemført nogle gennemgribende ændringer af den lov, der regulerer erstatningskravene i Danmark - Erstatningsansvarsloven. Man indførte blandt…
Sagsomkostninger ved flere skadevoldere
I nogle situationer kan det være svært at afgøre, hvem der skal betale erstatning til den skadelidte - også selv om det står klart, at den skadelidte…
Adoptionsudgifter ikke 'andet tab'
Efter Erstatningsansvarslovens § 1 kan man efter en tilskadekomst blandt andet få erstatning for 'andet tab'. Bestemmelsen har altid været anset for at være…
Socialretlige problemer
Kommunerne er generelt pressede på økonomien, og skal derfor spare – og det gør de så! Desværre sker det ofte på en måde, hvor…
Forhøjet pensionsalder giver højere erstatning i arbejdsskadesager
Når Arbejdsskadestyrelsen beregner størrelsen af en endelig erhvervsevnetabserstatning i en arbejdsskadesag, fastsættes den ud fra, hvor lang tid der er, til den…
Forsikringsselskab kræver navneforbud i sag om ulovlig overvågning
Forsikringsselskabers stigende brug af overvågning i erstatningssager er tidligere blevet beskrevet her. I den forbindelse havde en skadelidt kvinde valgt at politianmelde…
Retslægerådets sprogbrug
I efteråret 2009 og fremefter blev der rejst en ret kraftig kritik af Retslægerådet og deres besvarelser af konkrete spørgsmål i erstatningssager.…
Ulovligt at reducere erstatning på grund af livstruende sygdom
Erhvervsevnetabserstatning dækker for det indtægtstab en tilskadekommen lider på grund af en skade. Teoretisk skal posten dække for tabet for perioden fra…
Kommune erstatningsansvarlig for hul i vej
En cyklist kom til skade, da han tidligt om morgenen kørte i et hul, der var ca. 50x40 cm og 15 cm dybt. Hullet var opstået på en vej undergivet København…
Principiel sag om tabt arbejdsfortjeneste ankes ikke
Der er tidligere blevet omtalt en principiel sag om krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste i en sag der både var en arbejdsskade og en almindelig ansvarssag -…
Kommune ansvarlig for væltet træ
Under en storm i januar 2005 kørte en mand i sin bil, da et stort træ ved vejsiden væltede. Det faldt ovenpå bilen, og manden afgik ved døden.…
Armsmerter efter computerarbejde kommer ikke på erhvervssygdomslisten
Når Arbejdsskadestyrelsen skal tage stilling til, om en erhvervssygdom er en arbejdsskade, kigger styrelsen som udgangspunkt på sin fortegnelse over erhvervssygdomme…
Er deltagelse i firmaarrangeret sport en arbejdsskade?
Det spørgsmål har Ankestyrelsen sat sig for at svare på ud fra deres behandling af 3 konkrete sager, der omhandlede netop den problemstilling. Ud over de 3…
Efter § 26 i Erstatningsansvarsloven har man krav på godtgørelse for tort, hvis man har været udsat for en retsstridig krænkelse af ens frihed, fred,…
Har man som skadelidt selv medvirket til skaden, kan der blive tale om, at kravet på erstatning kan blive nedsat eller helt bortfalde. Man skelner dog mellem erstatning for…
Ulykker under julefrokosten er arbejdsskader
Så længe julefrokosten er arrangeret af arbejdspladsen, er man omfattet af arbejdsskadesikringsloven under festlighederne. Man er der i mod ikke omfattet, hvis det er…
Ulykker i udlandet
Kommer man til skade i udlandet, skal en erstatning opgøres efter de regler, der er gældende i det pågældende land. Dette gælder alle led i…
Psykiske skader er også personskader
Højesteret har netop afsagt dom til fordel for en skadelidt pædagog, der i forlængelse af en personaleweekend pådrog sig en psykisk skade. Kommunen, der…
Forsikringsselskabs overvågning politianmeldt
Gennem de seneste 6-7 år har forsikringsselskaberne anvendt overvågning af skadelidte i stadigt større omfang. Selskaberne sætter sine folk til at…
Forudbestående lidelser
Et af de største problemer i erstatningssager i dag er spørgsmålet om årsagssammenhæng. Kravene til at bevise hvilke gener, der kommer fra ulykken…
Tabt arbejdsfortjeneste – medvirken til kommunal afklaring
En kvinde kom til skade ved en alvorlig trafikulykke, og hun pådrog sig et piskesmæld. Hun blev derfor sygemeldt, og havde løbende kontakt til sin kommune.…
Erstatning for advokatomkostninger
Kommer man ud for en tilskadekomst, hvor der er en ansvarlig skadevolder, har man krav på at få erstatning for ’rimelige og nødvendige…
Glatføreulykker
Enhver grundejer har en almindelig pligt til at holde sit areal farbart i glat føre. Det er normalt ikke så vanskeligt at foretage en juridisk vurdering af, om…
Uenigt Retslægeråd tilsidesat
I sager om årsagssammenhæng er det normalt en vurdering fra Arbejdsskadestyrelsen der lægges til grund. Højesteret har i flere sager udtalt, at der skal…
Arbejdsskadestyrelsen tilsidesat
I sager om alvorlige tilskadekomster er det normalt at forelægge dem for Arbejdsskadestyrelsen med henblik på en vejledende udtalelse – også selv om skaden…
Tabt arbejdsfortjeneste under graviditet
Erstatning for tabt arbejdsfortjeneste skal kompensere for det løntab man som skadelidt måtte have efter en tilskadekomst – formålet med denne…
Erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ved egen opsigelse
Som skadelidt er man underlagt den almindelige tabsbegrænsningspligt. Det medfører, at man har pligt til at forsøge at begrænse sit tab mest muligt, ved…
Periodisering af tabt arbejdsfortjeneste
Efter Erstatningsansvarsloven har man krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste fraulykkestidspunktet og frem til man enten kan tjene sin løn selv ved at…
erstatning.dk er en del af advokatgruppen.dk · Telefon 70 10 13 30 · danmark@advokatgruppen.dk
Advokatgruppen er et landsdækkende advokatfirma med kontorer i Århus, Horsens, Fredericia og København
Vi opererer bl.a. også i Aalborg
Kontakt os for en gratis samtale med en advokat

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skat.dk: A.A.13.4 Godtgørelsesberettigede udgifter
Dette afsnit handler om de udgifter, der er godtgørelsesberettigede. Se SFL § 54.
Skal betale eller har betalt
Ikke-sagkyndig bistand
Krav til udbetalingstidspunkt
Udgifter til retsafgifter og pålagte sagsomkostninger
Udgifter til rejser m.m.
Udgifter til syn og skøn (isoleret bevisoptagelse)
Udgifter til sagkyndige erklæringer og udtalelser
Udgifter til afsluttende arbejde
Udgifter til henstand i forbindelse med klagesag
Udgifter i forbindelse med hjemvisning
Udgiftstyper, der ikke er godtgørelsesberettigede
Reduktion af udgifter ved udbetaling af godtgørelse
Oversigt over afgørelser, domme, kendelser, SKAT- meddelelser m.v.
Det er en forudsætning for at opnå omkostningsgodtgørelse, at den godtgørelsesberettigede hæfter for de udgifter, der søges godtgjort. Det fremgår af SFL § 52, stk. 1 og § 54, jf. "skal betale eller har betalt"
xDer skal være tale om reel hæftelse, både i henhold til fakturaen men også i henhold til aftalen mellem den godtgørelsesberettigede og den sagkyndige.
Den godtgørelsesberettigede har bevisbyrden for at opfylde betingelserne for godtgørelse, herunder hæfte for udgifterne til den sagkyndige m.v. Se SKM2019.169.BR og SKM2019.320.BR.
Fakturaen fra den sagkyndige skal være udarbejdet på grundlag af sædvanlig fakturering og skal være stilet til den godtgørelsesberettigede. Det fremgår af bekendtgørelse nr. 513 af 19. maj 2017, § 4, stk. 1.x
Det fremgik af en salæraftale vedrørende sagkyndig bistand indgået mellem den godtgørelsesberettigede og den sagkyndige, at det var et vilkår, at den sagkyndiges salær skulle beregnes ud fra et "no cure - no pay" princip, således at den sagkyndige oppebar en procentdel af et opnået provenu af klagesagen. Den sagkyndige havde et samarbejde med et advokatfirma, der overtog klagesagerne, når de blev indbragt for næste instans. Vestre Landsret fandt pga. salæraftalen, at den godtgørelsesberettigede aldrig ville komme til at betale mere end fastsat i den oprindelige salæraftale, og at inddragelsen af advokatfirmaet skete på foranledning af den sagkyndige. På den baggrund fandt landsretten, at betingelserne i SFL § 52, stk. 1 om, at der skal være tale om udgifter, som den godtgørelsesberettigede skal betale eller har betalt, ikke var opfyldt. Dommen er en stadfæstelse af byrettens dom SKM2014.89.BR. Se SKM2014.399.VLR. Højesteret har efterfølgende ved dom SKM2015.479.HR stadfæstet landsrettens dom. Det er i dommen anført, at det fremgår udtrykkeligt af ordlyden af SFL § 52, at omkostningsgodtgørelse er betinget af, at den skattepligtige "skal betale eller har betalt" rådgiverhonoraret. Det er således en betingelse for at få omkostningsgodtgørelse, at den skattepligtige hæfter for udgifterne til rådgiverbistand.
En skatteyder overdrog kravet på omkostningsgodtgørelse til rådgiver, og rådgiver mente, at betingelsen i SFL § 52, stk. 1 om "skal betale eller har betalt" dermed var opfyldt. Byretten fandt, at den foreliggende aftale medførte, at skatteyder i intet tilfælde selv skulle betale for bistanden. Skatteyder kunne derfor ikke anses for at hæfte for udgifterne til rådgiver. Østre Landsret var enig i byrettens resultat og begrundelse. Rådgivers anbringender for landsretten kunne ikke føre til et andet resultat. Se SKM2018.313.ØLR.
Klager kan få godtgørelse for udgifter til sagkyndige i behandling af skatte-, told- og afgiftssager.
Sagkyndige er
statsautoriserede - og registrerede revisorer,
konsulenter indenfor det jordbrugsfaglige område,
medlemmer af Foreningen Danske Revisorer, eller
personer, der kan ligestilles med ovenstående.
Se § 1, stk. 1, 1. pkt. i bekendtgørelse nr. 513 af 19. maj 2017 om oplysninger om udgifter til sagkyndig bistand m.v. ved godtgørelse efter SFL kap. 19.
En person, der ikke udøver erhverv som advokat, revisor m.fl., skal for at kunne betragtes som ligestillet hermed kunne dokumentere personlig uddannelse, sagkundskab og praktiske erfaringer i behandling af skatte-, told- og afgiftssager.
Særlige sagstyper gør, at det må bero på en konkret vurdering om uddannelse, specialviden, sagkundskab og kompetence i relation til den materielle klagesag gør, at en sagkyndig kan omfattes af reglerne for omkostningsgodtgørelse.
Omkostningsgodtgørelse gives kun til udgift til sagkyndig bistand. Det betyder, at der ikke kan gives godtgørelse til udgifter, når borgeren/virksomheden selv fører klagesagen.
beregnet tidsforbrug, fx udmålt som tabt arbejdsfortjeneste
udgifter til porto, telefon, rejser eller lignende
udgifter til bistand i en klagesag ydet af en person ansat hos den godtgørelsesberettigede.
Her er fire eksempler på, at der ikke er tale om sagkyndig bistand:
Landsskatteretten anså ikke den ydede bistand for omfattet af begrebet "sagkyndig bistand" i SFL § 54, stk. 1, nr. 1. Retten havde herved henset til, at bistandsyderen ikke i kraft af sin uddannelse som slagter eller sin erhvervserfaring, uanset det oplyste om varigheden og indholdet af arbejdet som motorcykelforhandler, eller i øvrigt på anden måde har opnået en sådan sagkundskab og kompetence i førelse af klagesager om skatte- eller afgiftsforhold - i det konkrete tilfælde en klagesag om registreringsafgift - at dette kan ligestilles med de i BEK nr. 513 af 19. maj 2017, § 1, nævnte personer. Se SKM2014.384.LSR.
Landsretten fandt ikke, at revisor, der var eneanpartshaver i revisionsselskab, ved at lade revisionsselskabet stå som rådgiver og udsende regninger til sig selv i forbindelse med dennes personlige skattesag, opfyldte udtrykket sagkyndig bistand, idet det efter naturlig sproglig forståelse indebærer, at arbejdet reelt skal være udført af en anden end den skattepligtige selv. Se SKM2006.624.ØLR. Dommen er stadfæstet i Højesteret i SKM2007.709.HR.
Landsretten fandt, at den sagkyndige hovedaktionær var ansat i det sagsøgende revisionsfirma på tidspunktet for bistandens udførelse. Retten lagde vægt på, at hovedaktionæren tidligere havde modtaget løn fra revisionsfirmaet og på bistandstidspunktet modtog fri bil og telefon, hvorfor det sagsøgende selskab ikke var berettiget til omkostningsgodtgørelse for udgifterne til den sagkyndig bistand. Se SKM2006.191.ØLR.
Landsskatteretten fandt ikke, at korrespondancen i sagen m.m. dokumenterede, at repræsentanten i en skattesag var i besiddelse af personlig uddannelse og praktisk erfaring i behandling af skatte-, told- og afgiftssager, der gjorde, at denne kunne ligestilles med personkredsen i bekendtgørelsens § 1, stk. 1, 1. pkt. Se SKM2006.183.LSR.
Skal udgifterne være betalt?
Det er ikke en betingelse for at få omkostningsgodtgørelse for udgifterne til sagkyndig bistand m.v., at udgifterne er betalt. Det er en betingelse, at det kan dokumenteres, at udgifterne skal betales ifølge en regning. Se afsnittet A.A.13.13 Dokumentation i forbindelse med ansøgning.
SKM2016.378.LSR Et selskabs ansøgning på vegne af dets klient om omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand i forbindelse med en klage til skatteankenævnet blev ikke imødekommet, idet det ikke var godtgjort, at klienten havde betalt eller skulle betale de omhandlende bistandsudgifter.
SKM2016.418.BR Retten bemærkede, at det beløb, som skatteyderen havde ansøgt om omkostningsgodtgørelse for, var indeholdt i en faktura, der var udstedt af skatteyderens advokat i november 2012. På det tidspunkt var der således indtrådt en forpligtelse til ifølge en regning at betale et konkret beløb for sagkyndig bistand. Retten fandt derfor, at der skulle lægges vægt på dette år ved bedømmelsen af, om skatteyderen havde ret til omkostningsgodtgørelse. Dommen er stadfæstet af Østre Landsret i SKM2017.137.ØLR.
Skal der være truffet afgørelse i klagesagen?
Det er ikke en betingelse for at opnå godtgørelse, at der en formel afgørelse i klagesagen. I den situation, hvor den godtgørelsesberettigede kan se, at sagen vil blive tabt, er man ikke tvunget til at føre sagen igennem til formel afgørelse.
Det er for selskaber en betingelse for at opnå omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand m.v., at bistanden er udført den 1. januar 2017 eller senere.
Der gives omkostningsgodtgørelse til retsafgifter. Efter retsafgiftslovens § 1, stk. 4, kan den samlede retsafgift højst udgøre 2.000 kr., når sagen angår prøvelse af myndighedsudøvelse. Det samme maksimumbeløb gælder også for berammelsesafgift efter retsafgiftslovens § 2, stk. 3. I følge retsafgiftslovens § 14, skal der betales et gebyr på 400 kr. i syn- og skønssager. Dette gebyr er godtgørelsesberettiget.
Der gives derimod ikke godtgørelse til rettergangsbøder og klagegebyr.
Der gives omkostningsgodtgørelse til pålagte sagsomkostninger. Udgangspunktet er, at den tabende part i en retssag skal erstatte modparten de udgifter/sagsomkostninger, som retssagen har påført denne. Det er domstolene der træffer bestemmelse om sagsomkostningerne. Se RPL kapitel 30.
Af RPL § 480, stk. 1, fremgår, at domme kan fuldbyrdes, når fuldbyrdelsesfristen er udløbet, medmindre dommen forinden er anket. Fristen er 14 dage efter dagen for dommens afsigelse, medmindre andet er bestemt i dommen. Dette gælder også for afgørelser om sagsomkostninger. Det vil sige, at pålagte sagsomkostninger ikke kan godtgøres, hvis dommen er anket inden fuldbyrdelsestidspunktet.
Der er efter Skattestyrelsens opfattelse ikke hjemmel til at yde omkostningsgodtgørelse for renter på pålagte sagsomkostninger, jf. SFL § 54, stk. 1, nr. 5. Se i øvrigt C.A.11.2.6.1. om rentefradrag.
Landsskatteretten fandt, at da selskabet ikke på tidspunktet for ansøgningen om omkostningsgodtgørelse kunne dokumentere, at selskabet havde betalt sagsomkostningerne til skatteministeriet, eller dokumentere størrelsen af de sagsomkostninger, der skulle betales til skatteministeriet, var det med rette, at selskabets ansøgning om omkostningsgodtgørelse ikke var imødekommet.
Repræsentanten havde ikke godtgjort, at Skattestyrelsen tidligere havde udbetalt omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagsomkostninger i de tilfælde, hvor dommen, hvori sagsomkostningerne var pålagt, var anket inden fuldbyrdelsesfristens udløb, hvorfor der ikke var belæg for at antage, at der forelå en praksisændring. Se SKM2014.786.LSR.
xSærligt for selskaber - periodisering af sagsomkostninger
Det fremgår ikke direkte af lovens ordlyd eller dennes forarbejder, hvordan man skal behandle henholdsvis tilkendte og pålagte sagsomkostninger, der dækker over sagens behandling i flere instanser, og hvor nogle af sagsomkostningerne dækker arbejde udført før 1. januar 2017.
Det er Skattestyrelsens vurdering, at en fortolkning af lovens ordlyd og forarbejder fører til, at det afgørende er, om tilkendte eller pålagte omkostninger vedrører arbejde udført før eller efter lovens ikrafttræden. Det betyder, at tilkendte omkostninger for instanser, hvor rådgivers arbejde er udført før 1. januar 2017, ikke påvirker omkostningsgodtgørelse for arbejdet udført efter 1. januar 2017. Tilsvarende betyder det, at pålagte omkostninger for instanser, hvor omkostningsbeløbet skal dække arbejde før 1. januar 2017, ikke berettiger til omkostningsgodtgørelse. Der skal foretages en opdeling af omkostninger, der dækker arbejde udført henholdsvis før den 1. januar 2017 og den 1. januar 2017 eller senere. x
Der gives omkostningsgodtgørelse for rejseudgifter for sagkyndige og vidner.
Syn og skøn kan anvendes i sager for Skatteankestyrelsen, skatteankenævnet, Landsskatteretten og Skatterådet.
Følgende omkostninger er typisk forbundet med sagkyndig bistand under syns- og skønssagen. Dvs. udgifter til gennemgang af sagen
valg af syns- og skønsmand
materiale til syns- og skønsmanden
deltagelse i møder, retsmøder, syns- og skønsforretningen
gennemgang af syns- og skønserklæringen
udarbejdelse af evt. tillægsspørgsmål, indlæg til Skatteankestyrelsen, skatteankenævn, Landsskatteretten, Skatterådet i forbindelse med fremsendelse af syns- og skønserklæringen
salær til syns- og skønsmanden, herunder rejseudgifter og øvrige udgifter.
Syns- og skønsmandens salær godkendes af byretten, efter at parterne har haft lejlighed til at udtale sig herom.
Skatteforvaltningen har kompetence til at meddele forhåndstilsagn om fuld omkostningsgodtgørelse for udgifterne til syn og skøn i en sag for Skatterådet, og Skatteankestyrelsen har kompetencen i sager for Skatteankestyrelsen, et skatteankenævn eller Landsskatteretten. Skatteankestyrelsen, et skatteankenævn, Landsskatteretten og Skatterådet kan endvidere ved sagens afgørelse træffe bestemmelse om, at der gives fuld omkostningsgodtgørelse for udgifterne til syn og skøn. Se SFL § 52, stk. 3-6.
Hvis der ikke gives tilsagn om fuld omkostningsgodtgørelse til syn og skøn, gives der omkostningsgodtgørelse efter de almindelige regler herom. Det samme gælder for de øvrige udgifter i klagesagen, der ikke vedrører syn og skøn.
Byretten stadfæstede Landsskatterettens afslag på en skatteyders anmodning om tilsagn om fuld omkostningsgodtgørelse. Byretten fandt, at skattemyndighederne var overladt en skønsmæssig beføjelse til at vurdere, om der bør ydes fuld omkostningsgodtgørelse til udgifterne forbundet med afholdelse af syn og skøn. Retten fandt, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte det udøvede skøn. SKM2014.774.BR.
Skatteankenævnet havde ikke meddelt tilsagn om fuld omkostningsgodtgørelse til udgifter, der ville blive afholdt til syn og skøn. Idet Landsskatteretten vurderede, at afholdelse af syn og skøn ville kunne tilføre oplysninger, som ikke hensigtsmæssigt kunne indhentes på andre måder, ændrede Landsskatteretten skatteankenævnets afgørelse og meddelte tilsagn om fuld omkostningsgodtgørelse til udgifter, der ville blive afholdt til syn og skøn. SKM2013.770.LSR.
Sagkyndige erklæringer og udtalelser
Udgifter til sagkyndige erklæringer, herunder retslige responsa og andet bevismateriale er berettiget til godtgørelse i det omfang, der ikke er tale om dokumentation for kontrollerede transaktioner efter SKL Kap. 4.
Udgifter til sagkyndig udtalelse om, hvorvidt en klagesag eller retssag bør påklages eller prøves ved domstolene, gives der omkostningsgodtgørelse til. Udgifter til sagkyndig udtalelse om, hvorvidt en 1. instans behandling bør påklages eller indbringes, er ikke godtgørelsesberettigede.
Udgifter til en revisors udarbejdelse af årsregnskab og indkomst- og formueopgørelse under en sag ved skatteankenævnet var ikke omfattet af omkostningsgodtgørelse efter SFL § 54, stk. 1, nr. 4. SKM2018.109.LSR.
Omkostningsgodtgørelse for udgifter til indhentelse af bindende svar blev nægtet, idet udgifterne ikke kunne anses for omfattet af SFL § 54, stk. 1, nr. 4. Landsskatteretten udtalte, at indhentelsen af et bindende svar efter en naturlig begrebsmæssig forståelse ikke kunne anses for at udgøre indhentelse af sagkyndig erklæring. Der var tale om en myndighedsafgørelse. Se SKM2011.730.LSR.
Landsskatteretten fandt ikke, at udgifter til landinspektør var godtgørelsesberettigede, da udgifterne til den sagkyndige ikke var ydet i forbindelse med en klage til skatteankenævnet. Se SKM2009.87.LSR.
Landsskatteretten fandt ikke, at der kunne gives omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig udtalelse om, hvorvidt en afgørelse fra Skatteforvaltningen burde påklages til Landsskatteretten. Se SKM2008.669.LSR.
Udgifter til afsluttende arbejder
Udgifter, som er nødvendige for at realisere den trufne afgørelse, dvs. afsluttende arbejder, der er udført af en sagkyndig, og som direkte relaterer sig til den godtgørelsesberettigede klage- eller domstolssag, er godtgørelsesberettigede. Det er kun de udgifter, der vedrører de påklagede indkomstår/afgiftsperioder, der er godtgørelsesberettigede.
Praksis er lovfæstet med virkning for sager, som påklages til en administrativ klageinstans eller indbringes for domstolene den 1. januar 2015 eller senere, se SFL § 55, stk. 5.
Følgende er eksempler fra praksis, hvor Skattestyrelsen har anerkendt udgifter til sagkyndig bistand som godtgørelsesberettiget afsluttende arbejde:
Afsluttende gennemgang af en afgørelse fra en klageinstans.
Gennemgang af årsopgørelse/opgørelse for de påklagede indkomstår/afgiftsperioder - herunder renteberegning.
Følgende er eksempler fra praksis, hvor Skattestyrelsen ikke har anerkendt udgifter til sagkyndig bistand som godtgørelsesberettiget afsluttende arbejde:
Bistand udført vedrørende andre indkomstår/afgiftsperioder end de påklagede.
Anmodning om genoptagelse.
Ændret beslutning om overførsel af overskud i forbindelse med virksomhedsskatteordningen.
Efterfølgende bistand i forbindelse med betaling - herunder inddrivelse, akkordordninger, afdragsordninger, sikkerhedsstillelse og spørgsmål i forbindelse med forældelse heraf.
Ændring af erklæring i tilknytning til ansøgning om momskompensation.
Udgifter til anmodning om henstand i forbindelse med en klagesag
Efter SFL § 55, stk. 5, 1. pkt., ydes der omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand ved anmodning om henstand efter SFL § 51. Bestemmelsen har virkning for klager, der indbringes den 5. oktober 2016 eller senere.
Ifølge forarbejderne til lov nr. 1665 af 20. december 2016 om ændring af skatteforvaltningsloven og ligningsloven lovfæstede man en administrativ praksis, hvor der blev ydet godtgørelse til udarbejdelse af anmodningen om henstand i forbindelse med en klage.
Hvis der i en godtgørelsesberettiget klagesag sker hjemvisning til fornyet behandling hos den myndighed, der traf afgørelsen, gives der omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand forbundet med behandlingen af den hjemviste afgørelse. Hjemvises en sag som følge af nye oplysninger, som den skatte- eller afgiftspligtige fremlægger i sagen, ydes der dog ikke omkostningsgodtgørelse til behandlingen ved hjemvisningsinstansen, medmindre klageinstansen eller domstolen har taget stilling til det spørgsmål i klagen eller retssagen, som de nye oplysninger angår, og der efter de almindelige regler ydes omkostningsgodtgørelse ved denne hjemvisningsinstans, se SFL § 55, stk. 5.
Kun udgifter til sagkyndig bistand, der direkte relaterer sig til hjemvisningssagen og som er nødvendige for at realisere den trufne afgørelse, er godtgørelsesberettigede. Det er endvidere kun udgifter til behandlingen af de hjemviste indkomstår/afgiftsperioder, der ydes godtgørelse for.
Følgende fremgår af bemærkninger til lovforslaget (Lov nr. 1500 af 23. december 2014):
Eksempel, hvor der IKKE ydes omkostningsgodtgørelse
Hvis den skatte- eller afgiftspligtige f.eks. gør en formalitetsindsigelse gældende samtidig med, at de nye oplysninger om sagens hovedspørgsmål, f.eks. dokumentation af et fradrag, fremlægges i sagen, og klageinstansen eller domstolen tager stilling til formalitetsindsigelsen, men hjemviser spørgsmålet om dokumentationens betydning for sagens hovedspørgsmål, kan der ikke ydes omkostningsgodtgørelse ved hjemvisningsinstansens behandling.
Eksempel, hvor der ydes omkostningsgodtgørelse
Der kan ydes omkostningsgodtgørelse efter bestemmelsen ved hjemvisningsinstansen, hvis f.eks. sagen angår spørgsmålet, om en person er fuldt skattepligtig her til landet eller ej, hvorunder spørgsmålet om dokumentation for, at skattepligt er ophørt, indgår. Tager klage- eller retsinstansen stilling til skattepligtsspørgsmålet, men hjemviser sagen til Skattestyrelsen til fornyet ansættelse som følge af nye oplysninger, vil der være adgang til omkostningsgodtgørelse i hjemvisningsinstansen.
Selvom klageinstansen eller domstolene ikke tager materielt stilling til de nye oplysninger, men hjemviser sagen til fornyet behandling som følge af oplysningerne, vil der kunne ydes omkostningsgodtgørelse ved hjemvisningsinstansen, hvis der efter de almindelige regler om omkostningsgodtgørelse kan ydes godtgørelse ved en sags behandling ved denne instans.
Se A.A.13.13. om opdeling af udgifter.
Følgende er eksempler fra praksis, hvor Skattestyrelsen har anerkendt udgifter til sagkyndig bistand som godtgørelsesberettiget bistand i forbindelse med hjemvisning:
Talmæssige opgørelser til brug for behandling af den hjemviste ansættelse,
Gennemgang af de foretagne skatteansættelser,
Følgende er eksempler fra praksis, hvor Skattestyrelsen ikke har anerkendt udgifter til sagkyndig bistand som godtgørelsesberettiget bistand i forbindelse med hjemvisning:
Udgifter til sagkyndig bistand vedr. nye forhold som ikke har været omfattet af klagesagen,
Se også udgifter til sagkyndig bistand, som Skattestyrelsen ikke har anset for godtgørelsesberettigede i eksempler under udgifter til afsluttende arbejder.
Udgifter til anmodning om genoptagelse af skatteansættelsen er ikke godtgørelsesberettigede.
Det forhold, at Landsskatteretten har pålagt Skatteforvaltningen at genoptage klagerens skatteansættelse, kan ikke anses for en hjemvisning. Skatteforvaltningens efterfølgende nedsættelse af klagerens skatteansættelse anses således som en ny, selvstændig sag, hvortil der ikke ydes omkostningsgodtgørelse efter SFL § 55. Se SKM2011.375.LSR.
Det forhold at Landsskatteretten pålægger vurderingsmyndigheden at genoptage sin afgørelse i henhold til SFL § 33, stk. 2, kan ikke anses for hjemvisning. Udgifter til sagkyndig bistand i forbindelse med efterfølgende behandling af sagen i 1. instans kan ikke anses for udgifter omfattet af SFL § 55 og er således ikke godtgørelsesberettigede. Se SKM2010.769.LSR. Østre Landsret stadfæstede den 2. december 2011 Landsskatterettens afgørelse. Se SKM2011.827.ØLR. Højesteret stadfæstede den 10. oktober 2013 Østre Landsrets dom. Se SKM2013.731.HR.
Da skatteankenævnet alene havde taget stilling til, at kommunen skulle genoptage skatteansættelsen, fandt Landsskatteretten, at der ikke kunne gives omkostningsgodtgørelse for udgifterne til sagkyndig bistand, som klageren havde afholdt i forbindelse med kommunens genoptagelse af ansættelserne. Klagerens udgifter til rådgiver er således at betragte, som om kommunen havde imødekommet klagerens anmodning om genoptagelse. Se SKM2008.253.LSR.
Der gives ikke omkostningsgodtgørelse til
Se bekendtgørelse nr. 513 af 19. maj 2017, §§ 4 og 5, og A.A.13.13. om blandt andet opdeling af udgifterne.
Udgifter til sagkyndig bistand til udarbejdelse af skatteregnskab er ikke godtgørelsesberettiget, selvom der hermed fremskaffes dokumentation i klagesagen. Begrundelse er, at udarbejdelsen af skatteregnskabet skulle have fundet sted i forbindelse med oplysningsskemaet (tidligere selvangivelsen).
Skatteankestyrelsen fandt, at udgifter til udarbejdelse af privatforbrugsopgørelse/kapitalforklaring ikke var godtgørelsesberettiget, idet klageren var pålagt en pligt efter den dagældende SKL § 6 B, stk. 1 (nugældende SKL § 55, stk. 1 og 2), til at indsende privatforbrugsopgørelse/kapitalforklaring under sagens behandling ved 1. instans. SKM2014.826.SANST.
Landsskatteretten fandt, at klageren, der ikke havde pligt til at indsende kapitalforklaringer/privatforbrugsopgørelser sammen med selvangivelserne for de pågældende indkomstår, var berettiget til omkostningsgodtgørelse vedrørende et revisionsfirmas udarbejdelse af privatforbrugsopgørelser i forbindelse med en klagesag. SKM2013.500.LSR.
Landsskatteretten fandt, at udgifter til kontrol af bogføring, udarbejdelse af specifikationer af konstaterede fejl i momsangivelser samt udarbejdelse af nye saldobalancer, regnskaber, virksomhedsskemaer og selvangivelser, som var udført i forbindelse med klagesagen for Landsskatteretten, ikke var godtgørelsesberettigede. Bistanden skulle have været udført i forbindelse med udarbejdelsen af virksomhedens årsregnskaber. SKM2013.459.LSR.
Udgifterne til dette arbejde kunne derfor ikke anses for godtgørelsesberettigede, uanset at den sagkyndige bistand var motiveret af at fremskaffe dokumentation i den verserende skattesag, idet udarbejdelsen skulle være sket i forbindelse med selvangivelsen. Se SKM2011.574.LSR.
En skatterådgiver søgte Skattestyrelsen om omkostningsgodtgørelse for udgifter til skatterådgiverens bistand til en skatteyder i forbindelse med en landsskatteretssag. Skattestyrelsen godkendte imidlertid kun en del af udgifterne som godtgørelsesberettigede, da en del af det arbejde, der søgtes omkostningsgodtgørelse for, burde have været udført i forbindelse med udarbejdelse af skatteyderens selvangivelse. Landsskatteretten stadfæstede Skattestyrelsens afgørelse. Det fremgår af Folketingets Ombudsmands udtalelse i FOB nr. 2013.0016, at han er enig i Landsskatterettens afgørelse om ikke at yde omkostningsgodtgørelse vedrørende de omkostninger, som vedrørte udarbejdelse af lagerlister/lagerspecifikationer, herunder opgørelse af driftsmiddelsaldo og afskrivningsgrundlag.
Der gives ikke omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndige erklæringer og andet bevismateriale, når der er tale om udarbejdelse af lovpligtig dokumentation for kontrollerede transaktioner. Se SKL Kap. 4.
De udgifter, der er berettiget til omkostningsgodtgørelse, skal reduceres med følgende omkostninger før godtgørelsen kan udbetales:
De sagsomkostninger, som domstolene tilkender.
Retshjælp og fri proces efter RPL kapitel 31.
Afgiftstilsvar der kan fradrages som indgående moms efter ML (momsloven). Det er uden betydning for adgangen til momsfradrag om en sag vindes eller tabes. Det afgørende for fradrag er, at udgiften er afholdt. Er sagsøgeren i en skatte- og afgiftssag momsregistreret og kan opnå fuldt fradrag for udgifterne til den sagkyndig bistand m.m. skal omkostningsgodtgørelsen opgøres ekskl. moms. Hvis en sag vedrører både momspligtige og ikke momspligtige aktiviteter, er der kun delvis fradragsret for momsen til den sagkyndige bistand m.m. Se nærmere om afgiftstilsvar i Den juridiske vejledning afsnit D.A Moms.
Her er et eksempel på, at der skal ske udbetaling af omkostningsgodtgørelse ekskl. moms.
Landsskatteretten finder ikke, at Skattestyrelsen har hjemmel til at udbetale omkostningsgodtgørelse med moms, når ansøgeren fastholder, at der ikke ansøges om udbetaling af momsbeløbet. Omkostningsgodtgørelsesordningen er en ordning, hvor godtgørelse ydes efter ansøgning, se SFL §§ 57 og 58 forudsætningsvis. Konsekvensen heraf er, at ansøger ikke er forpligtet til at modtage et større beløb end det beløb, der ansøges om. Se SKM2009.462.LSR.
Vurdering af udgifter
Hvorvidt udgifter anses for godtgørelsesberettigede afhænger af karakteren af den ydede bistand og rimeligheden af det opkrævede honorar.
Skatteankestyrelsen fandt, at der var adgang til omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand for bistand ydet i en periode, hvor klagesagen var berostillet. Det afgørende for vurderingen af, om givne omkostninger til bistand var godtgørelsesberettigede, var alene karakteren af den givne bistand og rimeligheden af det herfor fakturerede honorar. Der var ikke for Skatteankestyrelsen fremført oplysninger, der gav grundlag for at bestride, at det fakturerede honorar var omfattet af SFL § 54. Se SKM2014.476.SANST.
Højesteret kom frem til, at skatteyderen ikke hæftede for honoraret til advokatfirmaet for behandling af hans klagesag ved Landsskatteretten. Skatteyderen opfyldte derfor ikke betingelserne for at få omkostningsgodtgørelse efter SFL § 52, og skatteyderen var derfor ikke berettiget til omkostningsgodtgørelse. Højesteret fandt desuden, at det af skatteyderen anførte om, at der gjaldt en administrativ praksis, hvorefter der ikke blev stillet krav om hæftelse for betalingen, ikke kunne føre til andet resultat, allerede fordi den påståede praksis ville være i klar modstrid med lovens betingelser for at udbetale omkostningsgodtgørelse. (Stadfæstelse af SKM2014.399.VLR)
Ikke godtgørelsesberettiget udgift, manglende hæftelse
Der var ikke hjemmel til at yde omkostningsgodtgørelse for udgifter til advokatbistand for arbejdet med behandlingen af en sag i første instans, efter at den skattepligtige havde fået medhold i en påstand om genoptagelse ved Landsskatterettens kendelse. Det kunne ikke føre til andet resultat, at der i administrativ praksis ydes omkostningsgodtgørelse for sagkyndig bistand i første instans, når udgifterne direkte relaterer sig til udfaldet af klagesagen og er nødvendige for at realisere en truffen afgørelse, eftersom dette ikke var situationen efter Landsskatterettens kendelse om genoptagelse. (Stadfæstelse af SKM2011.827.ØLR).
Ikke godtgørelsesberettiget udgift
SKM2007.709.HR
Revisor, ansat i revisionsselskab, var afskåret fra omkostningsgodtgørelse i en egen skattesag, hvor arbejdet med hans skattesag var udført af ham selv og en revisorassistent. Det kunne ikke føre til andet resultat, at arbejdet var udført gennem selskabet, som han havde betalt for opgaven. Arbejdet, der var udført af revisorassistent, måtte anses for at høre sammen med det arbejde, der var udført af revisoren selv. (Stadfæstelse af SKM2006.624.ØLR).
Udgift ikke godtgørelsesberettiget
SKM2018.313.ØLR
Østre Landsret stadfæstede byrettens afgørelse i SKM2017.528.BR. Byretten kom frem til, at skatteyderen ikke hæftede for honoraret til rådgiverbistand for behandling af hans klagesag ved Landsskatteretten. Byretten henviste til SKM2015.479.HR, der slog fast, at det er en betingelse for at få omkostningsgodtgørelse efter SFL § 52, stk. 1, at skatteyder hæfter for udgifterne til rådgiverbistanden. Byretten fandt, at den foreliggende aftale medførte, at skatteyder i intet tilfælde selv skulle betale for bistanden. Skatteyder kunne derfor ikke anses for at hæfte for udgifterne til rådgiver. Østre Landsret var enig i byrettens resultat og begrundelse. Rådgivers anbringender for landsretten kunne ikke føre til et andet resultat.
Vurdering af om skatteyder hæftede for honoraret til rådgiver
Retten bemærkede, at det beløb, som skatteyderen havde ansøgt om omkostningsgodtgørelse for, var indeholdt i en faktura, der var udstedt af skatteyders advokat i november 2012. På det tidspunkt var der således indtrådt en forpligtelse til ifølge en regning at betale et konkret beløb for sagkyndig bistand. Retten fandt derfor, at der skulle lægges vægt på dette år ved bedømmelsen af, om skatteyderen havde ret til omkostningsgodtgørelse. Landsrettens dom er en stadfæstelse af byrettens dom i SKM2016.418.BR
Vurdering af tidspunkt for retten til godtgørelse
Landsretten fandt, at den sagkyndige hovedaktionær var ansat i det sagsøgende revisionsfirma på tidspunktet for bistandens udførelse. Retten lagde vægt på, at hovedaktionæren tidligere havde modtaget løn fra revisionsfirmaet og på bistandstidspunktet modtog fri bil og telefon, hvorfor det sagsøgende selskab ikke var berettiget til omkostningsgodtgørelse for udgifterne til den sagkyndig bistand.
Ikke sagkyndig bistand.
Derfor ikke godtgørelse af udgifter
xSKM2019.320.BRx
xSagen handlede om en boligforenings ret til omkostningsgodtgørelse for bistand ydet af et advokatselskab, herunder om foreningen var forpligtet til at betale honoraret. Bevisbyrden hvilede på foreningen. Foreningen havde indgået en uopsigelig aftale med et rådgivningsfirma, der betød at rådgivningsfirmaet alene modtog et honorar, hvis foreningen opnåede en besparelse i sin ejendomsskat. Foreningen havde desuden givet rådgivningsfirmaet fuldmagt til at uddelegere procesfuldmagt til trediemand (et advokatselskab).
Retten lagde til grund, at advokatselskabet kendte aftalegrundlaget og fuldmagten. Retten lagde også til grund, at aftalerne betød, at foreningen aldrig ville komme til at betale mere end fastsat i den oprindelige aftale med rådgivningsfirmaet, og at rådgivningsfirmaet havde inddraget advokatselskabet. Retten tillagde det betydning, at advokatselskabets faktura ikke angav en betalingsfrist. Byretten fandt således, at boligforeningen ikke havde løftet bevisbyrden for at foreningen var forpligtet til at betale advokatselskabets honorar, og derfor var betingelserne for omkostningsgodtgørelse ikke opfyldt. x
xIkke reel hæftelse. Ansøger har bevisbyrdenx
xSKM2019.169.BRx
xDet påhvilede et boligselskab at bevise, at boligselskabet skulle betale rådgiverhonoraret. Der forelå en uopsigelig aftale mellem boligselskabet og et rådgivningsfirma om honorering efter "no cure - no pay" modellen. Rådgivningsfirmaet havde fuldmagt til at uddelegere procesfuldmagt til en trediemand. Der blev efterfølgende indgået en aftale om advokatbistand direkte mellem boligselskabet og et advokatfirma. Til trods for denne aftale fandt byretten, at aftalegrundlaget ikke adskilte sig væsentligt fra det i sagen SKM2015.479.HR. Rådgivningsfirmaet havde råderet over sagen, der var en klar forudsætning om "no cure - no pay" honorering i henhold til den oprindelige aftale mellem rådgivningsfirmaet og boligselskabet, og en erklæring udarbejdet mellem boligselskabet og rådgiverfirmaet få måneder før domsafsigelsen ændrede ikke på, at boligselskabet reelt ikke hæftede for honoraret for advokatbistanden.x
xIkke reel hæftelse, ansøger skal bevise hæftelsenx
Sagen angik, om en skatteyder ved at overdrage kravet på omkostningsgodtgørelse til rådgiver, opfyldte betingelsen om "har betalt" i SFL § 52, stk. 1. Byretten henviste til SKM2015.479.HR, hvor Højesteret fandt, at der ikke forelå hæftelse. I sin afgørelse henviste byretten til dommen SKM2018.313.ØLR, der statuerede, at der ikke var krav på omkostningsgodtgørelse i en tilsvarende situation, da betingelsen om "skal betale" eller "har betalt" ikke vurderedes opfyldt.
Ikke godtgørelse, manglende hæftelse
SKM2014.774.BR
Byretten fandt, at der med bestemmelserne i SFL § 52, stk. 3, og Landsskatterettens dagældende forretningsorden § 19, stk. 6, var overladt skattemyndighederne en skønsmæssig beføjelse til at vurdere, om der bør ydes fuld omkostningsgodtgørelse til udgifterne forbundet med afholdelse af syn og skøn. Retten fandt, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte det udøvede skøn, og Skatteministeriet blev derfor frifundet.
Afslag på tilsagn om fuld omkostningsgodtgørelse
Anmodning om omkostningsgodtgørelse blev ikke imødekommet, da det ikke fandtes godtgjort, at den godtgørelsesberettigede var forpligtet til at betale udgifterne til sagkyndig bistand. At kravet var overdraget til rådgiver, fandt Landsskatteretten ikke kunne føre til en anden bedømmelse. Der skal være tale om en reel hæftelse.
Udgifter til en revisors udarbejdelse af årsregnskab og indkomst- og formueopgørelse under en sag ved skatteankenævnet var ifølge hidtidig praksis ikke berettiget til omkostningsgodtgørelse.
Ikke godtgørelsesberettiget bistand
Et selskabs ansøgning på vegne af dets klient om omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand i forbindelse med en klage til skatteankenævnet blev ikke imødekommet, idet det ikke var godtgjort, at klienten havde betalt eller skulle betale de omhandlede bistandsudgifter.
Landsskatteretten fandt, at bistand fra en advokat i forbindelse med forelæggelse af en sag for EU-kommissionen ikke berettigede til omkostningsgodtgørelse, idet der ikke er hjemmel hertil i skatteforvaltningsloven. Forholdet ansås heller ikke for omfattet af Skattestyrelsens tidligere nu ophævede praksis om omkostningsgodtgørelse i hjemvisningssager.
SKM2014.786.LSR
En ansøgning om omkostningsgodtgørelse blev anset for afslået med rette, da klageren ikke på tidspunktet for ansøgningen om omkostningsgodtgørelse havde betalt eller skulle betale sagsomkostningerne til skatteministeriet. Klageren havde således anket landsrettens dom til Højesteret, inden udløbet af fristen i dagældende RPL § 480, stk. 1, 2. pkt.
Ikke godtgørelsesberettigede udgifter
Landsskatteretten anså ikke den ydede bistand for omfattet af begrebet "sagkyndig bistand" i SFL § 54, stk. 1, nr. 1. Retten havde herved henset til, at bistandsyderen ikke i kraft af sin uddannelse som slagter eller sin erhvervserfaring, uanset det oplyste om varigheden og indholdet af arbejdet som motorcykelforhandler, eller i øvrigt på anden måde har opnået en sådan sagkundskab og kompetence i førelse af klagesager om skatte- eller afgiftsforhold - i det konkrete tilfælde en klagesag om registreringsafgift - at dette kan ligestilles med de i dagældende BEK nr. 958 af 10. oktober 2005, § 1 (nugældende BEK nr. 513 af 19. maj 2017, § 1), nævnte personer.
SKM2013.770.LSR
Skatteankenævnet havde ikke meddelt tilsagn om fuld omkostningsgodtgørelse til udgifter, der ville blive afholdt til syn og skøn. Idet Landsskatteretten vurderede, at afholdelse af syn og skøn ville kunne tilføre oplysninger, som ikke hensigtsmæssigt kunne indhentes på andre måder, ændrede Retten skatteankenævnets afgørelse og meddelte tilsagn om fuld omkostningsgodtgørelse til udgifter, der ville blive afholdt til syn og skøn.
Meddelelse om fuld godtgørelse vedrørende syn og skøn
Landsskatteretten fandt, at klageren, der ikke havde pligt til at indsende kapitalforklaringer/privatforbrugsopgørelser sammen med selvangivelserne for de pågældende indkomstår, var berettiget til omkostningsgodtgørelse vedrørende et revisionsfirmas udarbejdelse af privatforbrugsopgørelser i forbindelse med en klagesag.
Godtgørelsesberettigede udgifter
Landsskatteretten fandt, at udgifter til kontrol af bogføring, udarbejdelse af specifikationer af konstaterede fejl i momsangivelser samt udarbejdelse af nye saldobalancer, regnskaber, virksomhedsskemaer og selvangivelser, som var udført i forbindelse med klagesagen for Landsskatteretten, ikke var godtgørelsesberettigede. Bistanden skulle have været udført i forbindelse med udarbejdelsen af virksomhedens årsregnskaber.
Omkostningsgodtgørelse for udgifter til indhentelse af bindende svar blev nægtet, idet udgifterne ikke kunne anses for omfattet af SFL § 54, stk. 1, nr. 4. Landsskatteretten udtalte, at indhentelsen af et bindende svar efter naturlig begrebsmæssig forståelse ikke kunne anses for at udgøre indhentelse af sagkyndig erklæring. Der var tale om en myndighedsafgørelse.
Ikke godtgørelse af det ansøgte
SKM2011.574.LSR
Udgifterne til dette arbejde kunne derfor ikke anses for godtgørelsesberettigede, uanset at den sagkyndige bistand var motiveret af at fremskaffe dokumentation i den verserende skattesag, idet udarbejdelsen skulle være sket i forbindelse med selvangivelsen.
SKM2011.375.LSR
Det forhold, at Landsskatteretten har pålagt Skatteforvaltningen at genoptage klagerens skatteansættelse, kan ikke anses for en hjemvisning. Skatteforvaltningens efterfølgende nedsættelse af klagerens skatteansættelse anses således som en ny, selvstændig sag, hvortil der ikke ydes omkostningsgodtgørelse efter SFL § 55.
Det forhold, at Landsskatteretten pålægger vurderingsmyndigheden at genoptage sin afgørelse i henhold til SFL § 33, stk. 2, kan ikke anses for hjemvisning. Udgifter til sagkyndig bistand i forbindelse med efterfølgende behandling af sagen i 1. instans kan ikke anses for udgifter omfattet af SFL § 55 og er således ikke godtgørelsesberettigede. Afgørelsen blev indbragt for Østre Landsret og stadfæstet ved dom SKM2011.827.ØLR.
Landsskatteretten finder ikke, at SKAT har hjemmel til at udbetale omkostningsgodtgørelse med moms, når ansøgeren fastholder, at der ikke ansøges om udbetaling af momsbeløbet. Omkostningsgodtgørelsesordningen er en ordning, hvor godtgørelse ydes efter ansøgning, se SFL §§ 57 og 58 forudsætningsvis. Konsekvensen heraf er, at ansøger ikke er forpligtet til at modtage et større beløb end det beløb, der ansøges om.
Kun forpligtet til at modtage det ansøgte
Godtgørelse af det ansøgte
SKM2009.87.LSR
Landsskatteretten fandt ikke, at udgifter til landinspektør er godtgørelsesberettiget, da udgifterne til den sagkyndige ikke er ydet i forbindelse med en klage til skatteankenævnet.
Udarbejdelse af årsregnskaber eller skatteregnskaber og selvangivelser kan ikke anses for godtgørelsesberettiget, uanset at opgørelsen af den skattepligtige indkomst er motiveret af at fremskaffe dokumentation i den verserende skattesag, idet udarbejdelsen skulle være sket i forbindelse med selvangivelsen.
Landsskatteretten fandt ikke, at der kunne gives omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig udtalelse om, hvorvidt en afgørelse fra Skatteforvaltningen burde påklages til Landsskatteretten.
Da skatteankenævnet alene havde taget stilling til, at kommunen skulle genoptage skatteansættelsen, fandt Landsskatteretten, at der ikke kunne gives omkostningsgodtgørelse for udgifterne til sagkyndig bistand som klageren havde afholdt i forbindelse med kommunens genoptagelse af ansættelserne. Klagerens udgifter til rådgiver er således at betragte, som om kommunen havde imødekommet klagerens anmodning om genoptagelse.
SKM2006.183.LSR
Landsskatteretten fandt ikke, at korrespondancen i sagen m.m., dokumenterede, at repræsentanten i en skattesag var i besiddelse af personlig uddannelse og praktisk erfaring i behandling af skatte-, told- og afgiftssag, der gør, at denne kunne ligestilles med personkredsen i dagældende BEK nr. 578 af 8. juli 2002, § 1, stk.1, 1.pkt. (nugældende BEK nr. 513 af 19. maj 2017, § 1).
Ikke sagkyndig bistand
Udgifter til sagkyndig bistand til udarbejdelse af privatforbrugsopgørelse/kapitalforklaring var med rette ikke anset for godtgørelsesberettigede udgifter, da ansøgeren var blevet pålagt en pligt efter SKL § 6 B, stk. 1 (nugældende SKL § 55, stk. 1 og 2), til at indsende privatforbrugsopgørelse/kapitalforklaring under sagens behandling i 1. instans.
Skatteankestyrelsen fandt, at der var adgang til omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand for bistand ydet i en periode, hvor klagesagen var berostillet. Det afgørende for vurderingen af, om givne omkostninger til bistand var godtgørelsesberettigede, var alene karakteren af den givne bistand og rimeligheden af det herfor fakturerede honorar. Der var ikke for Skatteankestyrelsen fremført oplysninger, der gav grundlag for at bestride, at det fakturerede honorar var omfattet af SFL § 54.
Godtgørelse af udgift.
FOB nr. 2013.0016
En skatterådgiver søgte Skattestyrelsen om omkostningsgodtgørelse for udgifter til skatterådgiverens bistand til en skatteyder i forbindelse med en landsskatteretssag. Skattestyrelsen godkendte imidlertid kun en del af udgifterne som godtgørelsesberettigede, da en del af det arbejde, der søgtes omkostningsgodtgørelse for, burde have været udført i forbindelse med udarbejdelse af skatteyderens selvangivelse. Landsskatteretten stadfæstede Skattestyrelsens afgørelse. Det fremgår af Folketingets Ombudsmands udtalelse, at han er enig i Landsskatterettens afgørelse om ikke at yde omkostningsgodtgørelse vedr. de omkostninger, som vedrørte udarbejdelse af lagerlister/lagerspecifikationer, herunder opgørelse af driftsmiddelsaldo og afskrivningsgrundlag.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret