text:
1 Side 1 Nyhedsbrevet den 1ste Velkommen til Advokatfirmaet Drachmanns Nyhedsbrev Den 1 ste. Advokat Morten Ammentorp inviterer alle udlejere til Gå- Hjem-Møde om den nye lejelov på Nykøbing F. Teater, torsdag, den 10. september 2015, kl til kl. ca For tilmelding og yderligere om Gå-Hjem-Mødet, se Vi har sommerferielukket fra 20. til 31. juli 2015 (begge dage inkl.). I den periode vil kun presserende henvendelser, af uopsættelig karakter, blive behandlet af en ferievagt. Vi ønsker dig god læselyst og en god sommer! Morten Ammentorp, Morten Jensen og Lone Rømø. Indhold - Ny lejelov pr. 1. juli 2015 Stakkels udlejere! - Tilbagebetalingskrav mellem ægtefæller - Slut med 100% finansiering af boligkøb - Benyttelse af sommerhus - Arbejdsgiver har pligt til at forlænge erhvervsuddannelsesaftale ved barselsorlov - Forskelsbehandling af medlemmer i gule fagforeninger. - Nyt fra landbruget: Randzone-afgørelsen og ny retssag om gødningsreglerne - Usikkerhed om Værdiansættelsescirkulæret ved værdiansættelse af fast ejendom i dødsboer - Ændring af indestående på klientkonti - Opløsning af sameje mellem ugifte kræver enighed - Erhvervsstyrelsen øger fokus på ulovlige aktionær- og anpartshaverlån - Hvad er betingelserne for at erklære en skyldner konkurs? - Udsigt til nye regler om ansættelsesklausuler2 Side 2 Så kom den nye lejelov - stakkels udlejer Pr. 1. juli 2015 trådte den nye lejelov i kraft. Her er et kort overblik over nogle af de større ændringer i lejeloven: Der indføres pr. 1. juli 2015 en ny Typeformular A9. Det betyder, at man ikke længere må benytte Typeformular A8. Fra 1. juli 2015 kan man ikke længere aftale trappeleje. Igangværende trappelejeklausuler fortsætter til de udløber, hvorefter de ikke kan forlænges. Med den nye lejelov har man fremover lov til at regulere lejen (forhøje) i henhold til nettoprisindekset. Aftale herom skal tilføjes i lejekontraktens 11. Det bliver obligatorisk at foretage ind- og udflytningssyn. Udlejer og lejer skal foretage et fællessyn af lejemålet, både i forbindelse med ind- og udflytning. Lejemålet skal gennemgås rum for rum også udvendigt (hvis det lejede er et hus). Advokatfirmaet Drachmann anbefaler, at udlejer altid, både ved ind- og udflytning, foretager en detaljeret fotografering af lejemålet. Udlejer skal udarbejde ind- og udflytningsrapport, ligesom udlejer skal indkalde lejer skriftligt til synene. Ellers mister udlejer sin ret til at rejse krav om betaling for lejers misligholdelse (mangler) i lejemålet. Begrebet nyistandsat forsvinder, og i lejekontrakter som indgås pr. 1. juli 2015, kan man ikke længere kræve, at lejemålet ved fraflytning skal afleveres nyistandsat (gælder ikke for lejeaftaler indgået før 30. juni 2015). Fra 1. juli 2015 kan man som udlejer alene kræve, at lejemålet skal normalindstandsættes. Hermed menes alene nødvendig maling, hvidtning, tapetsering samt mellemslibning og lakering af gulve. Det vil bero på en konkret vurdering i det enkelte lejemål, hvad der skal foretages af normalistandsættelse. Hvis du har udlejet din ejerlejlighed eller dit hus, og gerne selv vil benytte dette, indføres med den nye lejelov en ret til at kunne opsige lejeren med et varsel på 12 måneder. Før skulle lejeren også opsiges med et varsel på 12 måneder, men lejeren kunne fremsætte indsigelser mod opsigelsen, og derefter skulle boligretten tage stilling til, om opsigelsen var rimelig eller ej. Med den nye lejelov slipper udlejer altså for en retlig prøvelse af, om opsigelsen er rimelig eller ej. Fra 1. juli 2015 er udlejning af sommerhuse ikke længere omfattet af lejeloven. Fremover skal udlejere betale et gebyr på kr , hvis en sag tabes i Huslejenævnet. Det kræver dog, at lejeren får fuldt medhold i sin klage. Klagegebyret for at få en sag behandlet i Huslejenævnet forhøjes til kr. 300, men prisen for at få Huslejenævnet til at fastsætte lejens størrelse, sættes ned til kr Advokat Morten Ammentorp inviterer alle udlejere til Gå- Hjem-Møde om den nye lejelov på Nykøbing F. Teater, torsdag, den 10. september 2015, kl til kl. ca For tilmelding og yderligere om Gå-Hjem-Mødet, se Morten Ammentorp Tilbagebetalingskrav mellem ægtefæller Ved landsretsdom af 4. november 2014 tog Østre Landsret stilling til, hvorvidt tilbagebetalingskrav mellem ægtefæller var forældet. Skilsmissesæreje Ægtefællerne oprettede forud for ægteskab ægtepagt, hvorefter der var skilsmissesæreje for hele deres formue ved ægteskabets indgåelse, og hvad de senere hver især måtte erhverve. Delvis indfrielse af realkreditlån i fast ejendom De ejede en ejendom i lige sameje, og deres respektive andel af ejendommen var således en del af deres skilsmissesæreje. Manden indfriede, hvilket blev dokumenteret under sagen, af 2 gange i 2003 og i 2004 delvis realkreditlånet i ejendommen. Tilbagebetalingskrav i forbindelse med separation3 Side 3 Parterne blev separeret i juni 2013, og manden rejtse, i forbindelse med separationen, krav om, at hustruen skulle tilbagebetale halvdelen af indfrielsesbeløbet. Rettens afgørelse Retten konstaterede, at tilbagebetalingskrav var støttet på den almindelige formueretlige berigelsesgrundsætning, og at tilbagebetaling som følge af de familieretlige forhold først blev aktualiseret, når og hvis parternes ægteskab ophørte, eller den faste ejendom skulle sælges. Derfor fandt retten ikke, at mandens tilbagebetalingskrav rejst i forlængelse af separationen i 2013 var forældet. Hustruen blev derfor forpligtet til at betale halvdelen af indfrielsesbeløbet. Lone Rømø Det er også muligt at få dispensation, hvis en kunde sælger sit hus med tab for at afværge økonomiske problemer, fx grundet arbejdsløshed, og kunden herefter ønsker at købe et billigere hus, som svarer til kundens økonomi. Sanktion ved overtrædelse Hvis pengeinstituttet tilbyder lån i strid med den nye bekendtgørelse, kan Finanstilsynet give et påbud om at ændre praksis eller udstede bøde til pengeinstituttet. Konsekvens De nye regler medfører, at boligkøbere med en svag økonomi vil være udelukket fra at købe huse i de mere attraktive områder, da de ikke har råd til udbetalingen. Advokat Christina Gjervig Iversen Slut med 100% finansiering af boligkøb Fra 1. november 2015 er det ikke længere muligt at købe en bolig med 100% belåning. Køber skal, ifølge en ny bekendtgørelse om god skik for finansielle virksomheder, selv stille med en passende udbetaling, som er fastsat til 5% af købesummen. Hvis boligen koster , skal køber altså selv have til udbetalingen. Udbetalingen på kr må ikke finansieres ved en samtidigt, nyoprettet kassekredit. Dispensation Der er i visse tilfælde mulighed for at dispensere for reglerne, hvis det er økonomisk forsvarligt. Der kan eksempelvist gives dispensation, hvis der er tale om en studerende, der ikke har haft mulighed for at spare op, men som kan se frem til et job med en høj indtægt. Dette kræver dog dokumentation for et højt rådighedsbeløb beregnet efter et fastforrentet lån, samt at gælden afdrages, så lånet inden for en kortere årrække på 2-3 år er nedbragt til 95% af ejendommens værdi. Benyttelse af sommerhus Uanset hvordan man bruger sit sommerhus, er der nogle helt overordnede regler, man skal kende. Det følger af planloven, at sommerhuse kun må benyttes til sekundær bolig (altså som sommerhus). Sommerhus som helårsbolig Der er dog tre muligheder for helårsbenyttelse af et sommerhus: Konkret dispensation fra kommunen, hvilket oftest sker til ejere af dagligvarebutikker eller ejere af hotellignende virksomhed i sommerhusområdet. Ejendommen blev lovligt benyttet som helårsbolig inden området blev udpeget til sommerhusområde, og retten til helårsbeboelse ikke senere er bortfaldet, eller Ejendommen har været ejet i mindst 8 år, og ejer er pensionist, eller ejer er fyldt 60 år og modtager pension. Pensionist defineres nærmere som en person, der oppebærer folkepension, førtidspension, efterløn, flexydelse. Retten til helårsbeboelse gælder tillige ægtefælle eller samlever med pensionisten.4 Side 4 Hvis ikke en af ovenstående kategorier er opfyldt, må sommerhuset kun benyttes som sommerhus. Sommerhuset må gerne benyttes om vinteren, men brugen er reguleret i planloven. Sommerhusets benyttelse Det fremgår af planlovens 40, at sommerhuse alene må benyttes til kortvarige ferieophold i perioden fra 1. oktober marts. Efter retspraksis må sommerhuse ikke benyttes i mere end 13 uger i vinterperioden. Praksis er ikke helt entydig, så hvis man skal være på den sikre side, skal det ikke benyttes i mere end 7-8 uger. De enkelte perioder sommerhuset benyttes i vinterperioden, må maksimalt have en varighed af 3-4 uger. Derudover skal der tillige være et vist interval mellem de perioder, hvor sommerhuset benyttes formentlig omkring en uge inden ny sammenhængende benyttelse finder sted. Sommerhuset udlejning Såfremt sommerhuset udlejes, skal ovenstående bestemmelser om brugen respekteres, men derudover så skal ejer være opmærksom på, at udlejning ikke må ske erhvervsmæssigt. Erhvervsmæssigt er ikke et fast begreb. Efter retspraksis er det ikke erhvervsmæssigt, at eje 1-2 sommerhuse som udlejes og tillige benyttes privat. Modsat er der ikke tvivl om, at 3 sommerhuse der ikke benyttes privat vil være erhvervsmæssigt. I sidste ende er det op til domstolene konkret at vurdere, om der er tale om erhvervsmæssig udlejning eller ej. Advokat Michelle Ljungstrøm Arbejdsgiver har pligt til at forlænge erhvervsuddannelsesaftale ved barselsorlov Højesteret har fastslået, at en elev havde ret til at få forlænget sin erhvervsuddannelsesaftale, som udløb under hendes graviditet. Det var desuden arbejdsgivers pligt at søge afklaret, om eleven ønskede at forlænge uddannelsesaftalen. Sagens faktum En gartnerelev blev gravid under sit uddannelsesforløb. Erhvervsuddannelsesaftalen nåede at udløbe, mens eleven var på graviditets- og barselsorlov. Eleven anmodede ikke om forlængelse af uddannelsesaftalen, og arbejdsgiveren tilbød ikke forlængelse, hvilket medførte, at ansættelsesforholdet ophørte. Under retssagen gjorde eleven gældende, at arbejdsgiveren var forpligtet til at forlænge elevens uddannelsesaftale efter erhvervsuddannelsesloven 58. I forlængelse heraf krævede eleven godtgørelse for overtrædelse af erhvervsuddannelsesloven og ligebehandlingsloven. Højesterets dom Tvistlighedsnævnet og Landsretten frifandt arbejdsgiveren for overtrædelserne, hovedsageligt med den begrundelse, at eleven ikke selv havde fremsat anmodning om forlængelse af uddannelsesaftalen. Højesteret kom frem til det modsatte resultat. Højesteret fastslog, at erhvervsuddannelsesloven pålagde arbejdsgiveren en pligt til oplæring af eleven, hvilket medførte en forpligtelse for arbejdsgiveren til at søge afklaret, om der var behov for forlængelse af erhvervsuddannelsesaftalen. Højesteret fandt derfor, at arbejdsgiveren havde overtrådt erhvervsuddannelsesloven samt ligebehandlingsloven. Godtgørelsen for overtrædelse af ligebehandlingsloven blev fastsat til kr., svarende til ca. 2 måneders løn. Dette var en fravigelse af sædvanlig praksis om fastsættelse af godtgørelse, som normalt svarer til minimum 6 måneders løn. Fravigelsen skyldtes betydelig retsusikkerhed omkring erhvervsuddannelsesloven 58. Der blev ikke tilkendt godtgørelse for uberettiget opsigelse efter erhvervsuddannelsesloven, da dette ville medføre dobbelt kompensation for de samme forhold. Bemærkninger Dommen fastslår, at arbejdsgiver som følge af sin oplæringspligt, har pligt til, af egen drift, at søge afklaret, om en elev ønsker en forlængelse af uddannelsesaftalen grundet graviditet. Det er derfor vigtigt, at arbejdsgivere iagttager denne handlepligt. Desuden viser dommen, at i tilfælde med overtrædelse af både erhvervsuddannelsesloven og ligebehandlingsloven, tilkendes5 Side 5 der ikke godtgørelse efter begge regelsæt, hvis de kompenserer for de samme forhold. Ved fremtidige overtrædelser må det forventes, at godtgørelsen fastsættes efter sædvanlig praksis, dvs. minimum 6 måneders løn, da den tidligere retsusikkerhed omkring erhvervsuddannelsesloven 58 nu er afklaret med Højesterets dom. Morten Jensen Forskelsbehandling af medlemmer i gule fagforeninger. Store dele af det danske arbejdsmarked er reguleret af områdeoverenskomster, som er forhandlet på plads af medarbejdernes fagforening. Overenskomsterne indeholder de ansættelsesvilkår, som arbejdspladsens medarbejder er underlagt, og udgangspunktet er, at alle medarbejdere kan gøre overenskomstens vilkår gældende, uanset om medarbejderen er organiseret i den fagforening, som har forhandlet overenskomstens vilkår på plads. Det er traditionelt de røde fagforeninger, som forhandler vilkårene med arbejdsgiverforeningerne. Sideløbende med de almindelige, røde fagforeninger finde de gule fagforeninger. De gule fagforeninger er oftest et billigere alternativ til de røde fagforeninger, idet medlemsskabet oftest er billigere. Til gengæld indgår de gule fagforeninger sjældent overenskomster, og har normalt ikke tillidsrepræsentanter på arbejdspladserne. Medlemmer i de gule fagforeninger har derfor sjældent bidraget til udarbejdelse og forhandling af den på arbejdspladen gældende overenskomst. Til trods for dette gælder overenskomsten som udgangspunkt lige for medlemmer af røde og medlemmer af gule fagforeninger. Højesterets dom af 4. juni Den hidtidige opfattelse af, at medarbejdere på samme arbejdsplads var ligestillede under overenskomsten, uanset fagforening, er dog blevet nuanceret som følge af Højesterets principielle afgørelse af 4. juni Sagen omhandlede arbejdsgivers ret til at forskelsbehandle medarbejdere, som ikke var organiserede i den forhandlingsberettigede fagforening på området. Sagen drejer sig som om to medlemmer af Det Faglige Hus, der tidligere var ansat i en emballagevirksomhed. Af overenskomsten på området, som var forhandlet af 3F og HK fremgik det, at medlemmer af 3F Industri og HK var berettiget til at modtage sygedagpenge med tillæg af supplerende sygehjælp i tilfælde af sygdom. Medarbejdere som ikke var organiserede i 3F eller HK, kunne alene kræve almindelige sygedagpenge. Både Landsretten og Højesteret traf afgørelse om, at det forhold, at en overenskomst gav bedre vilkår for medlemmer af de forhandlingsberettigede fagforeninger, ikke var i strid med loven om foreningsfrihed. Som følge heraf kunne medarbejdere, som ikke var organiserede i 3F eller HK ikke kræve tillæg af supplerende sygehjælp. Det har således en konsekvens at vælge gule fagforeninger på grund af et lavere medlemskontingent, da det kan medføre dårligere ansættelsesvilkår end hos kollegaer, som er medlemmer i traditionelle fagforeninger. Advokatfuldmægtig Sissel Egede-Pedersen6 Side 6 Randzone-afgørelsen og ny retssag om gødningsreglerne Randzone-afgørelsen: Den 11. maj 2015 frifandt Retten i Holstebro to landmænd for overtrædelse af randzoneloven ved i efteråret 2012 og foråret 2013 at have tilsået nogle arealer med havre og vårbyg, som er omfattet af randzoneloven. Vandløb omfattet af randzoner I efteråret 2012 og foråret 2013 herskede der stor usikkerhed om den nærmere forståelse af randzoneloven. Det bemærkes i den forbindelse, at kompensationskortet med en foreløbig angivelse af, hvilke vandløb der var omfattet af randzoneloven, i alvorlig grad var behæftet med fejl. Da kompensationsordningen efter landdistriktsordningen bortfaldt som følge af den afgørelse, der blev truffet i Natur- og Miljøklagenævnet den 6. december 2012, opstod der yderligere tvivl om, hvorledes der skulle forholdes med hensyn til loven. Der har, i relation til den første randzonelov, således været mange usikkerhedsfaktorer, og på denne baggrund fandt retten, at der fra de tiltaltes side alene var udvist en så ringe grad af uagtsomhed, at det var betænkeligt at anse de tiltalte for skyldige. Ved vurderingen heraf var det også taget i betragtning, at det fra myndighedernes side blev tilkendegivet, at jordbrugerne kunne regne med, at der ikke ville blive pålagt bøder for det første år og også senere, så længe der var tvivl om, hvor der skulle udlægges randzoner. Retten har endeligt også taget i betragtning, at det relativt hurtigt efter lovens ikrafttræden viste sig nødvendigt at revidere randzonelovgivningen. Dommen er endelig Den 22. maj 2015 oplyste Statsadvokaten i Viborg, at sagen ikke ville blive anket. Det indebærer, at dommen står ved magt. På gerningstidspunktet (2012 og 2013) gjaldt 2012-loven, der blev ændret i I 2014-loven opererer man nu med nogle mere objektivt konstaterbare kriterier i modsætning til loven, hvor kriteriet for, om et vandløb var omfattet, beroede på et konkret skøn. Sagen vedrørte udelukkende om de to landmænd havde overtrådt den dagældende randzonelovgivning. Retten i Holstebro har således ikke taget stilling til, om Randzoneloven er i strid med ekspropriationsretlige grundsætninger eller EUretten. Gødningssagen: Bæredygtigt Landbrug har stævnet staten med påstand om, at de danske særregler for brug af gødning er ulovlige. Retssagen verserer ved Vestre Landsret. Sagen handler kort om de danske gødningsregler, der bygger på anvendelsen af det økonomiske optimum er i strid med EUretten. De danske regler indebærer, at landmændene maksimalt må gøde omkring 20 pct. under det såkaldte "økonomiske optimum". Den danske metode medfører, at landmændene kun må anvende 80 kilo gødning, når det egentlig ville være økonomisk optimalt at anvende 100 kilo. Ifølge EU-reglerne, nitratdirektivet, fremgår det imidlertid, at medlemslandene i EU skal følge et økologisk ligevægtsprincip. Dette ligevægtsprincip skal sikre, at der er balance mellem, hvor meget kvælstof planterne optager, og hvor meget de tilføres. Det betyder, at landmændene må anvende den mængde gødning, planterne kan optage og ikke mere. På grund af de danske regler undergødsker danske landmænd afgrøderne, og derfor er jorden langsomt blevet udpint, samtidig med at udbyttet er blevet reduceret, og kvaliteten har været faldende. Advokatfuldmægtig Rasmus Lindsten7 Side 7 Usikkerhed om Værdiansættelsescirkulæret ved værdiansættelse af fast ejendom i dødsboer I en ny kendelse fra Vestre Landsret af 16. februar 2015 blev det fastslået, at SKAT ikke er bundet af et dødsbos værdiansættelse af 2 faste ejendomme, dette til trods for, at dødsboets værdiansættelse af ejendommen lå inden for +/- 15 % af den seneste offentliggjorte ejendomsvurdering. Værdiansættelsescirkulæret fra 1982 (cirkulærer om værdiansættelse af aktiver og passiver i dødsboer m.m. og ved gaveafgiftsberegning, cirkulære nr. 185 af 17. november 1982), som ind til kendelsen, både i teori og praksis, har været lagt til grund som en sikker og accepteret metode til at fastsætte værdier i dødsboer og generationsskifter, er for nylig (beklageligvis) blevet ophævet administrativt, for så vidt angår værdiansættelse af unoterede aktier og anparter. Der henvises til artikel i Nyhedsbrevet fra 1. april 2015 af advokat Lone Rømø. Værdiansættelsescirkulæret og fast ejendom Værdiansættelsescirkulæret er dog fortsat gældende vedrørende værdiansættelse af fast ejendom. Det betyder, at hvis dødsboets eller parternes værdiansættelse ligger inden for +/-15 % af den seneste offentlige vurdering, skal SKAT acceptere dødboets eller parternes værdiansættelse ved beregning af bo- og gaveafgift. Reglen bliver også populært kaldt for 15 %- reglen. Hidtil gældende praksis Helt tilbage til medio 1980 erne har Skattedepartementet i en afgørelse fastslået, at SKAT ikke har adgang til at lade en fast ejendom vurdere (af en sagkyndig), hvis den fastsatte kontantværdi for den faste ejendom lå inden for +/- 15 % af den seneste offentlige ejendomsvurdering. Skattedepartementet har i den gamle afgørelse lagt vægt på, at reglerne om værdiansættelse af faste ejendomme skulle være let håndterbare, samt at Staten måtte anses for at være nærmest til at bære risikoen for, at den af vurderingsmyndighedens fastsatte kontantejendomsværdi for den faste ejendom eventuelt er for lav. Selv i de situationer, hvor erhververen af den faste ejendom er overdraget i henhold værdiansættelsescirkulæret, og hvor erhververen kort tid herefter videreoverdrager den faste ejendom til højere pris, var det Skattedepartementets opfattelse, at SKAT ikke kunne tilsidesætte en værdiansættelse foretaget i henhold til værdiansættelsescirkulæret. Der var således efter Skattedepartementets opfattelse alene adgang til at få foretaget en (sagkyndig)vurdering, hvor dødsboet eller parternes værdiansættelse ikke overholdt grænsen på +/- 15 % i Værdiansættelsescirkulæret, eller hvor der var sket ændringer af den faste ejendom - det være sig både faktiske ændringer (f.eks. til- eller ombygning) eller retlige ændringer. Ny praksis efter kendelse I kendelsen af 16. februar 2015 fra Vestre Landsret fik SKAT medhold i, at SKAT kunne anmode skifteretten om, at der blev udmeldt en sagkyndig til at foretage vurdering af de faste ejendomme. Dette til trods for, at dødsboets havde overdraget ejendommen inden for intervallet i Værdiansættelsescirkulæret. I kendelsen har Vestre landsret fastslået, at der ikke er en fast administrativ praksis på området for dødsboer. Samtidig udtalte Landsretten dog, at en eventuel fast administrativ praksis på gave-området, ikke kunne føre til et andet resultat. Landsretten har dermed lagt op til, at der muligvis gælder forskellige regler for overdragelse i levende live og ved død. Kendelsen medfører, at dødsboer og parter ikke kan vide sig sikre i forbindelse med overdragelser, selvom værdiansættelsen af den faste ejendom ligger inden for intervallet i værdiansættelsescirkulæret, (og der ikke er foretaget tilog/eller ombygninger af den faste ejendom siden sidste offentlige ejendomsvurdering). Kendelsen har derfor unægteligt svækket den ellers siden 1980 erne skabte forudsigelighed og sikkerhed, og dermed er borgernes retssikkerhed blevet ringere. Morten Ammentorp Ændring af indestående på klientkonti Den 26. marts 2015 vedtog folketinget, ved implementering af direktiv om indskydergarantiordninger, at indskydergarantifondens ubegrænsede dækning af indestående på klientkonti ophørte med udgangen af maj 2015.8 Side 8 Dækningen for almindelige kontohavere vil være uændret på euro. Der er imidlertid en markant ændring af de tidligere særlig beskyttede konti. Fremover vil beskyttelse af klientmidler, som udgangspunkt, være omfattet af netop denne grænse på euro pr. klient pr. pengeinstitut, hvor i opgørelsen medregnes klientens evt. andre indestående i samme pengeinstitut. Der vil dog være en udvidet dækning på op til euro ved indeståender som vedrører transaktioner af fast ejendom, der ikke skal udnyttes erhvervsmæssigt, og for visse erstatninger for forbrydelse mv., er der en udvidet dækning på op til euro i 6 måneder. Lone Rømø Opløsning af sameje mellem ugifte kræver enighed Når to samlevende køber et aktiv sammen, f.eks. en ejendom, opstår der et sameje. Mange samejer går rigtig godt, og uden de store gnidninger løser man de udfordringer, der kan (og vil) opstå, herunder også spørgsmålet om en eventuel opløsning enten ved salg til 3. mand, eller ved at en af ejerne overtager hele ejendommen. Opløsning af sameje Desværre er der også rigtig mange, der må sande, at når et sameje ønskes opløst, så står man fuldstændig på egne ben i forhold til at finde en løsning. Der ingen retsregler, der regulerer, hvordan et sameje mellem to ugifte skal opløses. Den ene ejer kan hverken sætte ejendommen til salg, sælge til 3. mand eller overdrage til sig selv, uden den anden ejers medvirken. Det betyder, at hvis den ene ejer opgiver samejet, stopper sine betalinger og ikke vil medvirke til noget som helst, så har den tilbageværende ejer, når alt sættes på spidsen, to valgmuligheder enten at påtage sig at betale alle udgifterne for ejendommen, eller lade ejendommen gå på tvangsauktion. En tvangsauktion vil medføre, at begge parter vil stå tilbage med en stor gæld dette uanset at den ene part har gjort alle tænkelige forsøg på en fornuftig løsning, men bare ikke har økonomisk mulighed for at betale alle udgifter selv. Manglende betaling Hvis begge parter har en fornuftig økonomi, og ejer andre aktiver end ejendommen, så vil udsigten til en tvangsauktion i de fleste tilfælde få selv de mest genstridige medejere til at finde en løsning, men det sker ofte, at der er stor forskel på, hvordan to ejere berøres af en tvangsauktion. Hvis den ene ejer i forvejen har stor gæld, og er uden udsigt til at blive solvent, så vil kravet efter en tvangsauktion i det samlede billede ikke betyde nær det samme, som for den anden ejer, der måske har andre aktiver i form af opsparing, virksomhed eller lign. Den solidariske hæftelse for gælden betyder, at kreditorerne kan kræve den fulde betaling hos den ejer, der har formue. Opløsningen af sameje hænger ofte sammen med ophævelse af samlivet. Det betyder, at opløsning ofte skal ske i en situation, hvor den ene eller begge ejere er meget berørte følelsesmæssigt. Jo flere følelser der er på spil, desto sværere er det oftest at blive enige om fornuftige løsninger. Samejeoverenskomst Med en god og gennemarbejdet samejeoverenskomst er der taget stilling til, hvordan samejet skal opløses, hvordan værdien af ejendommen skal fastsættes, hvordan der udpeges en mægler, regulering af hvorvidt den ene part har indskudt flere kontante midler i ejendommen end den anden osv. osv. Med samejeoverenskomsten er man i vidt omfang sikret i de tilfælde, hvor der ikke kan opnås enighed om opløsning. Uanset at der er oprettet en samejeoverenskomst, så står det ejerne fuldstændig frit for at blive enige om en anden løsning den dag, samejet skal opløses. Samejeoverenskomsten er den enkelte ejers sikkerhed for, at samejet, uanset enighed, til enhver tid kan opløses. Advokat Michelle Ljungstrøm9 Side 9 Erhvervsstyrelsen øger fokus på ulovlige aktionær- og anpartshaverlån Nye tiltag Erhvervsstyrelsen meddelte i sit nyhedsbrev for maj 2015, at de ville sætte øget fokus på selskabers ulovlige aktionær- og anpartshaverlån (A-lån). Som led heri har Erhvervsstyrelsen udsendt breve direkte til selskaber, med opfordring om at afvikle lånene så hurtigt som muligt. Hensigten med brevene er at hjælpe selskaberne og give en advarsel. Erhvervsstyrelsen følger op på brevene ved grundig gennemgang af de pågældende selskabers årsrapporter for Reglerne om forbud mod aktionærlån Forbuddet mod A-lån fremgår af selskabsloven. Det indebærer, at selskaber ikke må yde lån til dets ejere eller ledelse. Reglerne gælder for kapitalselskaber, herunder A/S, ApS, IVS og P/S. Formålet med forbuddet er at sikre selskabets kreditorer mod, at ejerne samt ledelsen tømmer selskabet for værdier, som efterfølgende ikke kan tilbagebetales. Desuden beskytter forbuddet mod omgåelse af reglerne om beskatning af udbytte og A-indkomst. Det er også forbudt for selskaber at yde lån til ledelsen i selskabets moderselskab, eksempelvis et holdingselskab og disse fysiske personers nærtstående. Forbuddet mod A-lån omfatter følgende dispositioner fra selskabet til ovennævnte personkreds: 1) Traditionelle pengelån. 2) Stille andre midler end penge til rådighed. 3) Stille sikkerhed for et lån eksempelvis i form af pant eller kaution. Det er dog fortsat muligt at yde lån eller stille sikkerhed inden for koncernforhold fra et datterselskab til dets moderselskab. Konsekvenser Findes der ulovlige A-lån i et selskab, skal selskabet sørge for, at beløbet inkl. renter tilbagebetales til selskabet. Såfremt de ulovlige A-lån stadig figurerer i selskabers årsrapporter, påtænker Erhvervsstyrelsen at fremsende påbud om inddrivelse af de ulovlige lån til selskabet, at orientere SKAT, og evt. at politianmelde selskabet (bødestraf). Hvis låntager ikke kan tilbagebetale lånet, risikerer de personer, som har etableret og opretholdt lånet at blive ansvarlige for selskabets tab. Ulovlige A-lån kan også få betydning for selskabets ledelse, hvis selskabet erklæres konkurs. I så fald indgår det ulovlige A- lån i vurderingen af, om ledelsen skal pålægges konkurskarantæne, dvs. forbydes at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed for en periode. Rådgivning Det anbefales, at selskaber får rådgivning om, hvordan selskabet undgår at etablere ulovlige A-lån, hvorvidt der allerede foreligger et ulovligt A-lån i selskabet, og hvorledes et ulovligt A-lån kan bringes i orden. Morten Jensen Hvad er betingelserne for at erklære en skyldner konkurs? Hos Advokatfirmaet Drachmann bliver spørgsmålet ofte stillet af kreditorer, der forgæves har forsøgt at inddrive deres tilgodehavende hos en skyldner. Betingelserne for at erklære en skyldner konkurs Afsigelse af et konkursdekret over en (juridisk eller fysisk) person er betinget af, at vedkommende er insolvent. En skyldner er insolvent, når vedkommende er ude af stand til at betale sine kreditorer, efterhånden som de forfalder, medmindre betalingsudygtigheden må antages at være forbigående. Kreditor skal have såkaldt retlig interesse i at få afsagt konkursdekret over skyldneren. Kreditor har eksempelvis retlig interesse i en konkurs, hvis denne, gennem konkursen, vil kunne få hel eller delvis dækning af sit krav, eller der godtgøres et behov for undersøgelse af, om der findes yderligere aktiver10 Side 10 hos skyldner, eller hvis der er en formodning om, at skyldner har foretaget dispositioner, der kan omstødes. En kreditor kan dog ikke forlange skyldneren erklæret konkurs, hvis: (1) kreditorens fordring er sikret ved betryggende pant i skyldnerens ejendom, eller (2) kreditorens fordring er sikret ved betryggende pant stillet af tredjemand, eller (3) kreditorens fordring er uforfalden og af tredjemand er eller tilbydes sikret ved betryggende pant. Omkostninger ved konkursbegæringens indlevering Ved konkursbegæringens indlevering skal der betales retsafgift på kr Retsafgiften, samt de rimelige omkostninger forbundet med konkursbegæringens indlevering og mødet i skifteretten, kan efterfølgende anmeldes som et krav i konkursboet. Disse omkostninger vil blive dækket forud for al anden gæld i konkursboet. Hvis skyldner bestrider konkursbegæringen, for eksempel hvis kreditors krav bestrides, eller skyldner ikke anser sig for insolvent, påføres konkursrekvirenten yderligere omkostninger, idet skifteretten herefter kan pålægge parterne at indlevere processkrifter og procedere sagen mundtligt over for skifteretten. Hvis konkursbegæringen afvises, risikerer konkursrekvirenten at blive pålagt at dække skyldners sagsomkostninger. Desuden risikeres eventuelt erstatningsansvar for skyldners øvrige tab. Sikkerhedsstillelse Når konkursdekretet er afsagt, udpeger skifteretten en kurator til at behandle konkursboet. Den kreditor, som har begæret konkursen, skal stille sikkerhed for omkostningerne ved boets behandling. Der er tale om en sikkerhedsstillelse, der alene kan udnyttes i det omfang, at boets aktiver ikke rækker til dækning af omkostningerne. I praksis udgør sikkerheden kr En kreditor, der har begæret en skyldner konkurs og stillet den angivne sikkerhed for omkostningerne ved konkursbehandlingen, hæfter ikke for omkostningerne ved bobehandlingen ud over sikkerhedsstillelsen. Hvis en kreditor har tinglyst virksomhedspant i skyldnerens aktiver, nedsættes konkursrekvirentens sikkerhedsstillelse til halvdelen af, hvad der normalt kræves i sikkerhedsstillelse, dvs. typisk kr Den kreditor, der har tinglyst virksomhedspant, skal straks efter konkursdekretets afsigelse stille en sikkerhed på kr for bobehandlingsomkostningerne. Skifteretten kan dog fritage en kreditor for sikkerhedsstillelse, hvis særlige hensyn til kreditor eller skyldner taler for dette. Hvis skifteretten fritager for sikkerhedsstillelse, indestår statskassen for omkostningerne ved konkursboets behandling. Der er eksempelvis fast praksis for, at en lønmodtager ikke skal stille sikkerhed, hvis lønmodtageren begærer konkursen på grund af manglende lønudbetaling mv. Sammenfatning Det er forbundet med en økonomisk risiko at begære en skyldner konkurs. Derudover risikerer konkursrekvirenten en længerevarende, omkostningstung proces mod den skyldner, der bestrider konkursbegæringen. Derfor bør en kreditor inden indlevering af konkursbegæring overveje, om kravet mod skyldneren står i (mis)forhold til denne risiko. Advokatfuldmægtig Rasmus Lindsten Udsigt til nye regler om ansættelsesklausuler I 2014 blev der i Folketinget fremsat et lovforslag, som ville have medført markante ændringer i regler om ansættelsesklausuler, såfremt det var blevet vedtaget. Hvis lovforslaget var blevet vedtaget, ville loven træde i kraft den 1. juli Som følge af valget bortfaldt alle lovforslag herunder også lovforslaget om ændringer af ansættelsesklausuler, men det forventes, at lovforslaget i nogenlunde samme form vil blive genfremsat efter sommerferien. Arbejdsgivere bør derfor forberede sig på væsentlige ændringer i adgangen til at benytte ansættelsesklausuler.11 Side 11 Når lovforslaget er endeligt vedtaget, vil Advokatfirmaet Drachmann invitere til et gå-hjem-møde med henblik at orientere om de nye regler og deres anvendelse. Advokatfuldmægtig Sissel Egede-Pedersen Vis mere
Nyhedsbrev Insolvens & Rekonstruktion Nye regler om rekonstruktion Den 4. juni 2010 har Folketinget vedtaget en række ændringer af konkursloven. Når de vedtagne ændringer træder i kraft, ophører de i dag Læs mere Højesterets dom af 21. januar 2015
LPnyt nr. 2015:1 Administration i elevsager efter Højesterets dom af 21. januar 2015 Løn- og Personalenyt Indholdsfortegnelse Resumé... 1 Indhold... 1 Hvordan skal der forholdes i aktuelle og fremtidige Læs mere Reglerne om konkurskarantæne er trådt i kraft
27. februar 2014 Nyhedsbrev Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiels afdeling for Insolvens og Rekonstruktion kan kontaktes, Læs mere AKTIONÆRLÅN. v/ Jan-Christian Nilsen - chefkonsulent i Erhvervsstyrelsen
AKTIONÆRLÅN v/ Jan-Christian Nilsen - chefkonsulent i Erhvervsstyrelsen Historisk tilbageblik Skiftende holdninger til aktionærlån Lovligt til 1982 mod betryggende sikkerhed Forbud fra 1982 Kontrol af Læs mere Ydelse af økonomisk bistand
Selskabsret Kapitalselskaber v/advokat Nicholas Liebach Ydelse af økonomisk bistand (aktionærlån/selvfinansiering) Lektion 8 WWW.PLESNER.COM Dagens program Ydelse af økonomisk bistand Økonomisk bistand/aktionærlån Læs mere Nyhedsbrev. Insolvens & Rekonstruktion. 4. september 2013
4. september 2013 Nyhedsbrev Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiels afdeling for kan kontaktes, såfremt dette nyhedsbrev Læs mere SØ- OG HANDELSRETTENS NOTAT OM TINGLYSNING AF KONKURSDEKRETER, HVOR FALLENTEN INDEN KONKURSEN HAR ERHVERVET EN FAST EJENDOM PÅ TVANGSAUKTION
SØ- OG HANDELSRETTENS NOTAT OM TINGLYSNING AF KONKURSDEKRETER, HVOR FALLENTEN INDEN KONKURSEN HAR ERHVERVET EN FAST EJENDOM PÅ TVANGSAUKTION 1. Tinglysning af tvangsauktion Tinglysningslovens 13, stk. Læs mere ERHVERVSANKENÆVNET Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 41 72 71 45 * Ekspeditionstid 9-16 www.erhvervsankenaevnet.
ERHVERVSANKENÆVNET Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 41 72 71 45 * Ekspeditionstid 9-16 www.erhvervsankenaevnet.dk Kendelse af 20. marts 2013 (J.nr. 2012-0026936) Sagen afvist Læs mere Referat af insolvensretlig retspraksis
6. juli 2012 Nyhedsbrev Referat af insolvensretlig retspraksis Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiel afdeling for Insolvens Læs mere Modernisering af lejeloven
- 1 Modernisering af lejeloven Af advokat (L) og advokat (H), cand. merc. (R) En række af Folketingets partier indgik den 11. juni 2014 et forlig om forenkling og modernisering af lejelovgivningen. Forliget Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt torsdag den 20. maj 2010
HØJESTERETS DOM afsagt torsdag den 20. maj 2010 Sag 9/2009 (2. afdeling) E-Bolig A/S (advokat John Bjerre Andersen) mod Knud Erik Mathiasen (advokat Lars Helms, beskikket) I tidligere instanser er afsagt Læs mere FAMILIE-/ARVERET VINTEREKSAMEN 2010/11. Opgave 1
FAMILIE-/ARVERET VINTEREKSAMEN 2010/11 Opgave 1 Mikael og Hedvig blev gift i 1999. Inden ægteskabet oprettede de en formgyldig ægtepagt, hvori der stod, at alle Hedvigs aktier i Danske Bank, som hun ejer Læs mere Rekonstruktion og konkurs
Rekonstruktion og konkurs Teknisk Landsforbund Sidst redigeret: 13. januar 2014 Forfatter: Byrial Bjørst, Saskia Madsen-Østerbye, Charlotte Dahm-Johansen Tryk: Teknisk Landsforbund Denne pjece er at betragte Læs mere 3. Overordnede oplysninger vedrørende Frederikssund Kommune.
Notat 27. marts 2007 OS Dispensationer til helårsanvendelse af sommerhuse Administrationspraksis og bemyndigelse Indholdsfortegnelse: 1. Indledning 2. Lovens bestemmelser 3. Overordnede oplysninger vedrørende Læs mere Redegørelse i medfør af konkurslovens 125, stk. 3
S. SEPTEMBER 2013 J.nr.: 8915742 BORJbam Redegørelse i medfør af konkurslovens 125, stk. 3 Tønder Bank A/S under konkurs Skifteretten i Sønderborg - SKS SO 1-634/2012 Jeg skal herved som kurator i ovennævnte Læs mere Konkurrence- og kundeklausuler for funktionærer
Konkurrence- og kundeklausuler for funktionærer Dette vejledningsmateriale er et redskab til dig som arbejdsgiver til brug for dine overvejelser og eventuelle brug af en konkurrence- og/eller kundeklausul Læs mere Betalingsstandsning og konkurs Hvad gør du!
Betalingsstandsning og konkurs Hvad gør du! Betalingsstandsning og konkurs Hvad gør du! Redaktion: Dansk Sygeplejeråd Layout: Dansk Sygeplejeråd Tryk: Dansk Sygeplejeråd Grafisk Enhed 10-141 Copyright Læs mere Nyt fra lejeret. Væsentlige ændringer i lejelovgivningen September 2015
Nyt fra lejeret Væsentlige ændringer i lejelovgivningen September 2015 Den 24. marts 2015 vedtog Folketinget Lovforslag om forenkling og modernisering af lejeloven og boligreguleringsloven. Loven trådte Læs mere Deling af pensioner hvordan er det nu lige med det?
Deling af pensioner hvordan er det nu lige med det? Af advokat Mette Rude Clemmensen, DRACHMANN ADVOKATER I/S Den 1. januar 2007 blev der foretaget ændringer i reglerne om deling af pensioner ved skifte Læs mere Selandia Advokater. Havnevej 19 4300 Holbæk. Telefon 59480000 Telefax 59480001. Ny lejelov
Selandia Advokater Havnevej 19 4300 Holbæk Telefon 59480000 Telefax 59480001 Ny lejelov Folketinget har vedtaget en række ændringer i lejelovene, som træder i kraft den 1. juli 2015. Reglerne var tænkt Læs mere Artikler. Beskatning af aktionærlån - ny praksis om undtagelse fra beskatning
1304 Artikler 205 Beskatning af aktionærlån - ny praksis om undtagelse fra beskatning Af Karsten Gianelli, Senior Counsel, CORIT Advisory P/S 1. Indledning Med vedtagelsen af L 199A den 13/9 2012 gennemførte Læs mere Nyhedsbrevet den 1ste
Oktober 2012 Side 1 Nyhedsbrevet den 1ste Velkommen til Advokatfirmaet Drachmanns Nyhedsbrev Den 1 ste. Vi er glade for de mange positive tilbagemeldinger vi fået, både til det nye layout af nyhedsbrevet Læs mere - 2. Offentliggjort d. 16. juli 2013
- 1 Skatteproces - partsbegrebet ved klage til Landsskatteretten partsstatus som bestyrelsesmedlemmer på grundlag af ansvar efter selskabslovens 140-143 - SKM2013.404.BR Af advokat (L) og advokat (H), Læs mere Beskrivelse af overvejelser i forbindelse med beslutning om at indbringe kendelse afsagt af Tvistighedsnævnet for domstolene
KØBENHAVNS KOMMUNE Sundheds- og Omsorgsforvaltningen Center for HR NOTAT BILAG 1 Beskrivelse af overvejelser i forbindelse med beslutning om at indbringe kendelse afsagt af Tvistighedsnævnet for domstolene Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt onsdag den 20. august 2014
HØJESTERETS DOM afsagt onsdag den 20. august 2014 Sag 337/2012 (2. afdeling) HK som mandatar for A (advokat Jacob Goldschmidt) mod DI som mandatar for Clear Channel Danmark A/S (advokat Morten Eisensee) Læs mere Aktstykke nr. 17 Folketinget 2009-10. Afgjort den 5. november 2009. Økonomi- og Erhvervsministeriet. København, den 27. oktober 2009.
Aktstykke nr. 17 Folketinget 2009-10 Afgjort den 5. november 2009 17 Økonomi- og Erhvervsministeriet. København, den 27. oktober 2009. a. Økonomi- og Erhvervsministeriet anmoder om Finansudvalgets tilslutning Læs mere Nyhedsbrev. Insolvens. 18. marts 2013
18. marts 2013 Nyhedsbrev Insolvens Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiels afdeling for Insolvens og Rekonstruktion kan Læs mere Bekendtgørelse om overtagelsestilbud 1
Bekendtgørelse om overtagelsestilbud 1 I medfør af 32, stk. 4, 32 a, stk. 2, og 93, stk. 4, i lov om værdipapirhandel m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 982 af 6. august 2013 som ændret ved lov nr. X af X Læs mere Svar: [INDLEDNING] Tak for invitationen til dette samråd og tak for ordet.
Erhvervsudvalget 2010-11 ERU alm. del Bilag 248 Offentligt INSPIRATIONSPUNKTER 2. maj 2011 Talepapir til åbent samråd i ERU alm. del den 3. maj 2011 Samrådsspørgsmål AC af 6. april 2011 stillet af Orla Læs mere Orientering om ny lejelov (vedtaget)
Orientering om ny lejelov (vedtaget) Der skal fremover både afholdes indflytningssyn og fraflytningssyn. Lejer skal indkaldes, og der skal udarbejdes en rapport. Der kan ikke aftales nyistandsættelse af Læs mere Pas på med lån til selskabets ejere og ledelsesmedlemmer
Nicolai Thorsted Partner Lasse Dehn-Baltzer Advokat Sanne Camilla Jensen Advokat Pas på med lån til selskabets ejere og ledelsesmedlemmer Ved lån af kontanter fra et selskab til dets ejere eller til medlemmer Læs mere Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har oplyst, at B har været beskikket som statsautoriseret revisor siden den 13. februar 1981.
Den 19. december 2011 blev i sag nr. 28/2011 A mod Statsautoriseret revisor B (advokat C) truffet følgende B e s l u t n i n g : Ved skrivelse af 9. marts 2011 har A klaget over statsautoriseret revisor Læs mere Redegørelse i medfør af konkurslovens 125, stk. l
l S. FEBR AR 2013 J.nr.: 8915935 BOR/J F RICHO Redegørelse i medfør af konkurslovens 125, stk. l Sparekassen Lolland A/S under konkurs Skifteretten i Nykøbing Falster - SKS 12-28/2013 Konkursdag: 28. januar Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt mandag den 16. august 2010
HØJESTERETS KENDELSE afsagt mandag den 16. august 2010 Sag 11/2010 Pantebrevsselskabet af 2. juni 2009 A/S (advokat Jakob Stilling) mod Scandinavian Securities ApS (advokat Sv. Falk-Rønne) I tidligere Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt onsdag den 9. oktober 2013
HØJESTERETS KENDELSE afsagt onsdag den 9. oktober 2013 Sag 44/2013 A og B (advokat Jakob Dalsgaard-Hansen for begge, beskikket) mod Realkredit Danmark A/S (advokat Hanne Bruun Jacobsen) I tidligere instanser Læs mere Samlevendes køb af lejlighed, hvor den ene står som ejer mens den anden er medhæftende for gælden
- 1 Samlevendes køb af lejlighed, hvor den ene står som ejer mens den anden er medhæftende for gælden Af advokat (L) og advokat (H), cand. merc. (R) Jeg er samlevende med en pige, som planlægger at købe Læs mere Østre Landsrets dom af 24. april 2013 Status i 2a sagerne. v/advokat Peter Breum og adv.fm Louise Gefke Nielsen
Beskæftigelsesudvalget 2013-14 BEU Alm.del Bilag 313 Offentligt Udkast Forslag til Lov om ændring af lov om retsforholdet mellem arbejdsgivere og funktionærer (Forenkling vedrørende fratrædelsesgodtgørelse) Læs mere 1 Tvangsauktioner over andelsboliger og andelsboligforeningers ejendomme
Indhold 1 Tvangsauktioner over andelsboliger og andelsboligforeningers ejendomme 2 Moms på salg af byggegrunde 1 Tvangsauktioner over andelsboliger og andelsboligforeningers ejendomme Af advokat Jette Læs mere KOMMISSORIUM for Retsvirkningslovsudvalget
Lovafdelingen Dato: 3. september 2009 Kontor: Lovteknikkontoret Sagsnr.: 2009-793-0052 Dok.: LVM40539 KOMMISSORIUM for Retsvirkningslovsudvalget 1. Den familieretlige lovgivning bygger på Familieretskommissionens Læs mere Insolvensretlig retspraksis juni august 2012
21. september 2012 Nyhedsbrev Insolvensretlig retspraksis juni august 2012 Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiel afdeling Læs mere Underretning om gruppesøgsmålet banktrelleborg
FORENINGEN AF MINORITETSAKTIONÆRER I BANKTRELLEBORG Herluf Trolles Tværvej 3-4200 Slagelse - www.btaktier.dk Underretning om gruppesøgsmålet banktrelleborg 1. Indledning Den 14. februar 2008 anlagde Foreningen Læs mere Nyhedsbrev. Bank & Finans. September 2012
September 2012 Nyhedsbrev Rettens tilsidesættelse af et pengeinstituts pant Ved en dom af 21. juni 2012 tilsidesatte Sø- og Handelsretten et pant efter selskabslovgivningen, stillet af et pantsættende Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 30. juni 2015
HØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 30. juni 2015 Sag 202/2014 (2. afdeling) Viggo Larsen (advokat Eduardo Vistisen) mod Skatteministeriet (Kammeradvokaten ved advokat Steffen Sværke) I tidligere instanser Læs mere Klagerne. København, den 1. juni 2010 KENDELSE. ctr. EDC Mæglerne Fanø ApS v/advokat Poul Merrild Dokken 10 6700 Esbjerg
1 København, den 1. juni 2010 KENDELSE Klagerne ctr. EDC Mæglerne Fanø ApS v/advokat Poul Merrild Dokken 10 6700 Esbjerg Sagen angår spørgsmålet, om indklagede har ydet mangelfuld rådgivning af klagerne Læs mere Nyhedsbrev. Proces. Fri proces. 1. Aktualitet
Nyhedsbrev Proces Fri proces 1. Aktualitet I den senere tid har en række sager, der har fået stor mediebevågenhed, skabt debat om principperne for bevilling af fri proces. Adgangen til fri proces er reguleret Læs mere FAMILIE-/ARVERET OMPRØVEN I AUGUST 2011. Opgave 1
FAMILIE-/ARVERET OMPRØVEN I AUGUST 2011 Opgave 1 Morten og Hanne blev gift i 1991. De havde ingen børn. Morten drev en mindre ingeniørvirksomhed, og Hanne var sygeplejerske. De oprettede ved ægteskabets Læs mere Lov om midlertidig regulering af boligforholdene 11-12-2013
Titel Lov om midlertidig regulering af boligforholdene Status Gældende Ikrafttrådt 01-01-1980 Type Lov Nummer 238 Publiceret 08-06-1979 Udgiver By- og Boligministeriet Udskrevet af Bjørn Søeborg Dato 11-12-2013 Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt tirsdag den 25. februar 2014
HØJESTERETS KENDELSE afsagt tirsdag den 25. februar 2014 Sag 281/2013 (1. afdeling) A (advokat Jens Larsen) mod Tinglysningsretten (selv) I tidligere instanser er truffet afgørelse af Tinglysningsretten Læs mere Når en medarbejder bliver syg September 2014. DANSK HR Webinar
Når en medarbejder bliver syg September 2014 DANSK HR Webinar Hvad får du svar på Sygemelding Dokumentation af sygdom Krav til arbejdsgiver under en medarbejders sygdom Krav til medarbejderen under egen Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt torsdag den 19. april 2012
HØJESTERETS KENDELSE afsagt torsdag den 19. april 2012 Sag 366/2011 Konica Minolta Business Solutions Denmark A/S (advokat Peer B. Petersen) mod K/S Rødovre 2000 under konkurs (advokat Henrik Steen Jensen) Læs mere Ejendomsværdiskat ved samlivsophævelse. Af advokat (L) Bodil Christiansen og advokat (H), cand. merc. (R) Tommy V. Christiansen. www.v.
- 1 Ejendomsværdiskat ved samlivsophævelse Af advokat (L) og advokat (H), cand. merc. (R) Efter ejendomsværdiskatteloven skal en boligejer betale ejendomsværdiskat af enhver helårsbolig, sommerhus m.v., Læs mere Nyhedsbrev. Insolvens & Rekonstruktion. 30. maj 2013
30. maj 2013 Nyhedsbrev Insolvens & Rekonstruktion Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiels afdeling for Insolvens & Rekonstruktion Læs mere Vedtægter. for. Ankenævnet for Fondsmæglerselskaber
Vedtægter for Ankenævnet for Fondsmæglerselskaber 1 Ankenævnet for Fondsmæglerselskaber er oprettet af Den Danske Fondsmæglerforening og Forbrugerrådet. 2 Stk. 1. Ankenævnet behandler klager over fondsmæglerselskaber Læs mere K e n d e l s e: Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har oplyst, at B har været beskikket som statsautoriseret revisor siden den 6. februar 1978.
Den 5. juli 2010 blev i sag nr. 38/2009 A mod Statsautoriseret revisor B afsagt følgende K e n d e l s e: Ved skrivelse af 7. juli 2009 har A klaget over statsautoriseret revisor B. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen Læs mere ADVOKATERNE I JYLLANDSGÅRDEN A/S
ADVOKATERNE I JYLLANDSGÅRDEN A/S Frederiksgade 72 Postboks 5052 DK-8100 Århus C Tlf. (+45) 86 12 23 66 Fax (+45) 86 12 97 07 CVR-nr. 25 90 89 02 E-mail: info@kapas.dk www.kapas.dk Jyske Bank 5076 1320014 Læs mere ERHVERVSANKENÆVNET Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 41 72 71 45 * Ekspeditionstid 9-16 www.erhvervsankenaevnet.
ERHVERVSANKENÆVNET Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 41 72 71 45 * Ekspeditionstid 9-16 www.erhvervsankenaevnet.dk Kendelse af 11. januar 2013 (J.nr. 2012-0026414) Selskab påbudt Læs mere Vestre Landsret Pressemeddelelse
Vestre Landsret Pressemeddelelse PRESSEMEDDELELSE: Danica Pension frifundet i sager om gebyrer/omkostningsbidrag på pensioner Vestre Landsrets 10. afdeling har den 28. august 2008 afsagt dom i 3 sager, Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt torsdag den 11. december 2015
HØJESTERETS KENDELSE afsagt torsdag den 11. december 2015 Sag 197/2014 Advokat Anne Almose Røpke kærer Vestre Landsrets afgørelse om acontosalær i sagen: Jens Nielsen mod Finansiel Stabilitet A/S. I tidligere Læs mere FAMILIE-/ARVERET OMPRØVEN I FEBRUAR 2014. Opgave 1
FAMILIE-/ARVERET OMPRØVEN I FEBRUAR 2014 Opgave 1 Hanne og Morten indgik ægteskab i 2009. De flyttede sammen i Hannes velbeliggende villa. Begge bidrog til de fælles udgifter. Hanne havde en årlig nettoindtægt Læs mere News & Updates Corporate/Commercial. Generationsskifte af virksomheder og fast ejendom - overblik og status
Generationsskifte af virksomheder og fast ejendom - overblik og status Generationsskifte af virksomheder og fast ejendom - overblik og status De fleste virksomhedsejere vil med fordel kunne stille sig Læs mere En retssag om fastsættelse af omkostninger i en voldgiftssag - en kommentar til U 2011.2895 Ø
HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 14. maj 2012 Sag 223/2010 (2. afdeling) HK Danmark som mandatar for A (advokat Peter Breum) mod Dansk Erhverv som mandatar for B (advokat Peter Vibe) I tidligere instans Læs mere V E D T Æ G T E R F O R A N D E L S B O L I G F O R E N I N G E N S U N D B Y V E S T E R
V E D T Æ G T E R F O R A N D E L S B O L I G F O R E N I N G E N S U N D B Y V E S T E R 1. Navn Foreningens navn er andelsboligforeningen "SUNDBYVESTER". 2. Formål Foreningens formål er at erhverve, Læs mere Bestyrelses- og ledelsesansvarsforsikring
Bestyrelses- og ledelsesansvarsforsikring Foreninger, ikke-erhvervsdrivende fonde, selvejende institutioner, stiftelser mv. Almindelige betingelser DFO99-01 Indholdsfortegnelse Definitioner Pkt. Side hvem Læs mere Nyhedsbrevet den 1ste
Oktober 2014 Side 1 Nyhedsbrevet den 1ste Velkommen til Advokatfirmaet Drachmanns Nyhedsbrev Den 1ste Oktober 2014 Ansættelse Vi har primo august 2014 ansat stud. jur. Charlotte Sander Løjmand. Møderet Læs mere HYPPIGE SPØRGSMÅL VED TILMELDING
HYPPIGE SPØRGSMÅL VED TILMELDING Hvem kan være medlem af foreningen? Kun investorer i Jyske Invest Hedge Markedsneutral - Obligationer (JIHMO) kan være medlem af foreningen. Kan man være medlem selv om Læs mere Ikke hjemmel til at give pålæg til køber og sælger af aktier ved overtrædelse af de børsetiske regler.
Kendelse af 7. januar 1993. 91-73.262 Ikke hjemmel til at give pålæg til køber og sælger af aktier ved overtrædelse af de børsetiske regler. Fondsbørslovens 46. Børsetiske reglers 7. (Børge Dahl, Kåre Læs mere Tjekliste - Erhvervslejeloven
Tjekliste - Erhvervslejeloven Denne vejledning er tænkt som en hjælp til lejere og udlejere, der skal indgå en lejekontrakt om erhvervslokaler. Det er vigtigt at være opmærksom på, at vejledningen ikke Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 5. december 2011
HØJESTERETS KENDELSE afsagt onsdag den 19. november 2014 Sag 135/2014 A (advokat Svend-Aage Dreist Hansen, beskikket) mod Faxe Vandforsyning A/S (advokat Sten Corfix Jensen) I tidligere instanser er afsagt Læs mere GRUNDEJERFORENINGEN GODTHAABS MINDE - OPTAGELSE AF LÅN VEDRØRENDE ISTANDSÆTTELSE AF PRIVATE FÆLLESVEJE
GRUNDEJERFORENINGEN GODTHAABS MINDE - OPTAGELSE AF LÅN VEDRØRENDE ISTANDSÆTTELSE AF PRIVATE FÆLLESVEJE INDLEDNING Grundejerforeningen Godthaabs Minde ("foreningen") har rettet henvendelse til Kromann Reumert Læs mere Omkostningsgodtgørelse godtgørelse ved konkursbos tilbagetræden fra domstolssag SKM2014.668.SANST
- 1 06.11.2014-40 Omkostningsgodtgørelse konkursbos tilbagetræden fra domstolssag 20140930TC/BD Omkostningsgodtgørelse godtgørelse ved konkursbos tilbagetræden fra domstolssag SKM2014.668.SANST Af advokat Læs mere Der er ikke tale om et generelt forbud mod afskedigelser i virksomhedsoverdragelsessituationer,
NYHEDER FRA PLESNER JUNI 2009 ARBEJDS- OG ANSÆTTELSESRET Ryglidelse anerkendt som handicap... 1 Endnu en afgørelse om aldersdiskrimination... 2 Ændring af arbejdssted... 3 Hvornår er opsigelsen meddelt Læs mere Ansøgning om ledighedsydelse ved ferieafholdelse for ansatte i fleksjob (lov om aktiv socialpolitik 74e)
Sendes til kommunen Ydelsesservice København Postboks 210 1502 København V Udfyldes af ansøger Navn Ansøgning om ledighedsydelse ved ferieafholdelse for ansatte i fleksjob (lov om aktiv socialpolitik 74e) Læs mere Sagens omstændigheder:
Kendelse af 24. september 2001. 00-155.134. Der forelå løfter om pension, der skulle afdækkes forsikringsmæssigt. Lov om tilsyn med firmapensionskasser 1, stk. 1. (Ellen Andersen, Holger Dock, Lise Høgh Læs mere ENTREPRENØRENS RET TIL AT STANDSE ARBEJDET af advokat Anja Ristorp Heidelberg Molt Wengel Entreprise- og Selskabsret Advokataktieselskab
Dato: 3. februar 2009 J. nr.: 100569 ENTREPRENØRENS RET TIL AT STANDSE ARBEJDET af advokat Anja Ristorp Heidelberg Molt Wengel Entreprise- og Selskabsret INDLEDNING Bygherrernes og entreprenørernes mulighed Læs mere CIRKULÆRE: 012 Krav til ansættelsesaftalen
Cirkulære: Cirkulære nr. 012 Udgivet første gang 01-08-2014 Kontrolleret 01-08-2014 Kontrolleres senest 01-08-2015 Evt. bilag el. henvisninger: Indsættes: I Servicemappen under pkt. 7.1 Indhold Personkreds Læs mere Regelanvendelse. Holdingselskaber
UDKAST Bekendtgørelse om landinspektørselskaber I medfør af 4 a, stk. 7 og 8, og 8, stk. 3 og 4, i lov om landinspektørvirksomhed, jf. lovbekendtgørelse nr. xx af xx xxxx 2012, samt 8, stk. 6, i lovbekendtgørelse Læs mere Bech-Bruun Advokatfirma Att.: advokat Steen Jensen Langelinie Allé 35 2100 København Ø. Sendt pr. e-mail til: sj@bechbruun.com
Bech-Bruun Advokatfirma Att.: advokat Steen Jensen Langelinie Allé 35 2100 København Ø 7. oktober 2009 Sendt pr. e-mail til: sj@bechbruun.com Påbud om offentliggørelse af oplysninger som følge af Det Finansielle Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt mandag den 18. august 2014
HØJESTERETS KENDELSE afsagt mandag den 18. august 2014 Sag 90/2014 Advokat Steen Fosvig (selv) mod AS IB 2013 ApS under konkurs (advokat Boris Frederiksen) I tidligere instanser er afsagt beslutning af Læs mere Djurslands Udlejerforening 20. maj 2015 Ændringer i lejelovgivningen
Djurslands Udlejerforening 20. maj 2015 Ændringer i lejelovgivningen Lov nr. 310 af 30. marts 2015 Obligatoriske ind- og fraflytningssyn Vedligeholdelse i lejeperioden Istandsættelse ved fraflytning Obligatoriske Læs mere Hvad må du bruge din arbejdsmobiltelefon til?!
Hvad må du bruge din arbejdsmobiltelefon til? Østre Landsrets dom af 5. november 2014 1. afd., sag B-2478-13 Finanssektorens Arbejdsgiverforening som mandatar for [virksomhed1] (advokat Merete Preisler) Læs mere ==================================================================================================
================================================================================================== EJERPANTEBREV ================================================================================================== Læs mere ADVOKATERNE I JYLLANDSGÅRDEN A/S
ADVOKATERNE I JYLLANDSGÅRDEN A/S Frederiksgade 72 Postboks 5052 DK-8100 Århus C Tlf. (+45) 86 12 23 66 Fax (+45) 86 12 97 07 CVR-nr. 25 90 89 02 E-mail: info@kapas.dk www.kapas.dk Jyske Bank 5076 1320014 Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt onsdag den 27. november 2013
Misligholdelse fra købers side Køb af fast ejendom Indledning Køb af fast ejendom er ulovreguleret, og reguleres derfor af almindelige obligationsretlige regler. Forpligtelser Købers forpligtigelse er Læs mere Nyhedsbrevet den 1ste
April 2014 Side 1 Nyhedsbrevet den 1ste Velkommen til Advokatfirmaet Drachmanns Nyhedsbrev Den 1ste April 2014 Vi ønsker dig god læselyst. Morten Ammentorp, Morten Jensen og Lone Rømø. Indhold - Få forhåndsgodkendt Læs mere S A M E J E O V E R E N S K O M S T
Følgende er et eksempel på en aftale om sameje af en grund på hvilken senere ønskes opført en bolig. Eksemplet er ikke udtømmende og bør tilpasses den konkrete situation med professionel bistand. S A M Læs mere BILAG 2 TIL VEDTÆGTER for mermaid technology a/s (CVR-nr. 25 49 38 77)
BILAG 2 TIL VEDTÆGTER for mermaid technology a/s (CVR-nr. 25 49 38 77) På mermaid technology a/s, CVR-nr. 25 49 38 77, Fabriksparken 16, 2600 Glostrup ("Selskabet"s) ekstraordinære generalforsamling den Læs mere DA N S K GOL F U N ION. Skattepjece ST RUK T UR A K TIEK ØB A FSK R I V NING
DA N S K GOL F U N ION Skattepjece ST RUK T UR A K TIEK ØB A FSK R I V NING APRIL 2011 Forord Skattemæssigt adskiller golfklubber sig reelt ikke fra andre idrætsforeninger, men golfsporten adskiller sig Læs mere Udkast til bindende svar
Nordjylland Sagscenter Erhverv PwC Att.: Arne Frederiksen / Morten K. Nielsen Toldbuen 1 4700 Næstved Østbanegade 123 2100 København Ø Telefon 72 22 18 18 E-mail via www.skat.dk/kontakt www.skat.dk 8. Læs mere Justitsministeriet Civil- og Politiafdelingen
Retsudvalget L 65 - Svar på Spørgsmål 13 Offentligt Justitsministeriet Civil- og Politiafdelingen Kontor: Civilkontoret Sagsnr.: 2006-156-0047 Dok.: JKA40191 Besvarelse af spørgsmål nr. 13 af 24. februar Læs mere Den 15. april 2014 blev i sag 51/2013. mod. Statsautoriseret revisor A. B Statsautoriseret Revisionsaktieselskab. truffet sålydende.
Den 15. april 2014 blev i sag 51/2013 C mod Statsautoriseret revisor A og B Statsautoriseret Revisionsaktieselskab truffet sålydende beslutning: Ved brev af 8. april 2013 har C klaget over statsautoriseret Læs mere Spørgsmål og Svar om Garantiformuen
Spørgsmål og Svar om Garantiformuen Emne Spørgsmål Svar Udbetaling / behandlingstid Institutter Hvor lang er behandlingstiden for anmodninger om udbetaling af dækning fra Garantiformuen? Tilskrives der Læs mere N O T A T om overenskomsters status i følgende situationer:
Page 1 of 5 DANSK METAL Tele Afdeling 12 tele12.dk LIND & CADOVIUS Afdeling 12 kommentar: Notat af advokat Nicolai Westergaard af 27. maj 1999. Notatet er anerkendt af Dansk Industri i forbindelse med Læs mere JURIDISK NYT SIDE 2: PAS PÅ DE ULOVLIGE KAPITALEJERLÅN
JURIDISK NYT NOVEMBER 2013 SIDE 2: PAS PÅ DE ULOVLIGE KAPITALEJERLÅN SIDE 4: Opsigtsvækkende afgørelse fra Højesteret om beviskrav ved udlejers opsigelse af lejeforhold SIDE 6: Seneste ændringer i renteloven Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Højesteret har fastslået, at en momspligtig virksomhed ikke kan gøre en fradragsret gældende og samtidig drage fordel af en ulovlig momsfritagelse. Højesteret fastslog endvidere, at SKATs ulovlige afgørelse om momsfritagelse ikke havde været ansvarspådragende.
15. februar 2018 Af Søren Horsbøl Jensen
Appellanten, en erhvervsskole, havde ved dom af 12. juni 2010 (SKM2010.382.VLR) fået medhold i, at skolens kommercielle kursusvirksomhed var momspligtig i medfør af momslovens § 13, stk. 1, nr. 3, 2. pkt. Dommen indebar en underkendelse af SKATs praksis, jf. herved. SKM2010.499.SKAT.
Den nu afgjorte sag udsprang af skolens efterfølgende anmodning om genoptagelse af skolens momstilsvar for den periode, hvori skolen uretmæssigt var blevet anset for momsfritaget og derfor havde været afskåret fra at pålægge sine kursusydelser moms og at fradrage købsmoms af varer og ydelser med relation til kursusydelserne.
Sagen angik i første række, hvordan skolens momstilsvar skulle opgøres. I anden række var spørgsmålet, om skolen havde krav på erstatning som følge af, at SKATs afgørelse om momsfritagelse var blevet tilsidesat.
Højesteret fastslog med henvisning til EU-Domstolens dom i sag C-319/12 (MDDP) og dom i de forenede sager C-144/13, C-154/13 og C-16/13 (VDP Dental Laboratory), at skolens momstilsvar ikke kan genoptages, uden at der som et led i den fornyede opgørelse af momstilsvaret beregnes en salgsmoms af de kursusydelser, der oprindeligt blev behandlet som momsfritagne.
Højesteret fastslog endvidere, at SKATs afgørelse, hvorefter skolen var blevet anset for momsfritaget, og som var blevet tilsidesat af domstolene, ikke var ansvarspådragende – hverken efter EU-retten eller dansk rets almindelig regler. Ifølge Højesteret gav spørgsmålet om momsfritagelse nemlig anledning til fortolkningstvivl.
Dommen er for så vidt angår det punkt ikke kun af betydning for momsretlige spørgsmål, men af generel betydning for offentlige myndigheders erstatningsansvar. Dommen viser således, at offentlige myndigheder ikke er undergivet et objektivt erstatningsansvar for retsvildfarelser. Et erstatningsansvar forudsætter – både efter EU-retten og dansk rets almindelig regler – en kvalificeret, dvs. tilstrækkelig klar, tilsidesættelse af loven.
Landsretten havde frifundet ministeriet, med henvisning til at et eventuelt erstatningskrav var forældet på tidspunktet for sagsanlægget. Denne begrundelse var Højestret ikke enig i. Højesteret fastslog, at det administrative forløb vedrørende spørgsmålet om momsfritagelse samt retssagen herom og det senere administrative forløb vedrørende spørgsmålet om genoptagelse af skolens momstilsvar i medfør af forældelseslovens § 21 havde ført til midlertidig afbrydelse af forældelsesfristen for et eventuelt erstatningskrav.
Dommens betydning rækker også for så vidt angår dette punkt udover momsretten, men dens nøjagtige rækkevidde lader sig ikke – umiddelbart – fastslå med sikkerhed.
Skatteministeriets interesser blev for Højesteret varetaget af advokat Søren Horsbøl Jensen.
Læs om dommen på Højesterets hjemmeside.


text:
Sagsøger, A, har nedlagt påstand om, at de sagsøgte in solidum til sagsøger skal betale kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg. - PDF
Download "Sagsøger, A, har nedlagt påstand om, at de sagsøgte in solidum til sagsøger skal betale kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg."
1 DOM Afsagt den 11. maj 2015 i sag nr. BS 26B-697/2013: A mod Udlændingestyrelsen og Justitsministeriet Sagens baggrund og parternes påstande Denne sag, der er anlagt den 12. februar 2013, angår spørgsmålet, om de sagsøgte har handlet erstatningspådragende over for sagsøger i forbindelse med, at sagsøger efter at være dømt til udvisning har været pålagt indkvartering og meldepligt under tålt ophold i Danmark og i bekræftende fald, om sagsøger har et godtgørelseskrav for ikke-økonomisk skade. Sagsøger, A, har nedlagt påstand om, at de sagsøgte in solidum til sagsøger skal betale kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg. De sagsøgte, Udlændingestyrelsen og Justitsministeriet, har påstået frifindelse. Sagen er behandlet under medvirken af 3 dommere, jf. retsplejelovens 12, stk. 3, nr. 3. Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens 218 a. Sagsøger, der ikke har retshjælpsforsikring, er meddelt fri proces under sagen. Oplysningerne i sagen Ved Højesterets dom af l. juni 2012 (U H) blev de sagsøgtes afgørelser om, at sagsøger skulle bo og ovematte i Center Sandholm, og at sagsøger var pålagt meldepligt i Center Sandholm, kendt ugyldige. Af Højesterets dom fremgår blandt andet, at sagsøger, der er iransk statsborger, kom i 1993 som 21-årig til Danmark. Ved Østre Landsrets ankedom af 23. juni 2006 blev sagsøger idømt fængsel i l år og 6 måneder for overtrædelse af straffelovens 191 og udvist af landet med indrejseforbud i 10 år. I forbindelse med løsladelsen den 2. juli 2007 fik sagsøger pålæg om at tage ophold i Center Sandholm. Den 5. oktober 2007
2 - 2 - meddelte Udlændingestyrelsen sagsøger afslag på opholdstilladelse efter udlændingelovens 7. Afgørelsen blev indbragt for Flygtningenævnet, der den 3. april2008 stadfæstede Udlændingestyrelsens afgørelse og pålagde sagsøger at udrejse straks. I følge Flygtningenævnets afgørelse kunne sagsøger, såfremt han ikke udrejste frivilligt, ikke udsendes tvangsmæssigt til Iran, jf. udlændingelovens 31, stk. l, jf. 7, stk. 2. Ved afgørelse truffet den 14. maj 2008 af Rigspolitiet blev sagsøger pålagt meldepligt en gang om ugen hos Rigspolitiet i Center Sandholm. Den 27. maj 2008 traf Udlændingestyrelsen afgørelse om, at sagsøger fortsat skulle været indkvarteret i Center Sandholm. Efter en ændring af udlændingelovens 42a, stk. 8, nu stk. 9, om tålt ophold traf Udlændingeservice den 16. februar 2009 afgørelse om, at sagsøger fortsat skulle være indkvarteret i Center Sandholm. Den 16. februar 2009 traf Rigspolitiet i medfør af udlændingelovens 34, stk. 3, ny afgørelse om meldepligt, således at sagsøger skulle melde sig til politiet i Center Sandholm tre dage ugentligt. Afgørelsen blev den 29. september 2009 stadfæstet af Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration (nu Justitsministeriet). Sagsøger anlagde den 26. oktober 2009 sag mod Udlændingestyrelsen (tidl. Udlændingeservice) og Justitsministeriet (tidl. Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration) med påstand om, at Udlændingestyrelsen skulle anerkende, principalt at Udlændingeservices afgørelse af 16. februar 2009 om, at han skulle bo og ovematte i Center Sandholm var ugyldig, subsidiært at afgørelsen skulle hjemvises til fornyet behandling i Udlændingestyrelsen. Overfor Justitsministeriet nedlagde sagsøger påstand om, at afgørelsen af 29. september 2009 om meldepligt i Center Sandholm var ugyldig, subsidiært at afgørelsen skulle hjemvises til fornyet behandling i ministeriet. Ved Østre Landsrets dom af7. januar 2011 blev de sagsøgte frifundet. Ved Højesterets dom af 1. juni 2012 blev de sagsøgte frifundet for så vidt angår sagsøgers anbringender om, at afgørelserne indebar en frihedsberøvelse af ham i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions arti kel 5, stk. l. Af dommen fremgår blandt andet: "...Påbuddet om ophold i Center Sandholm indebærer en pligt for A til at bo og overnatte i centret, men ikke en pligt for ham til at opholde sig i centret i løbet af dagen. Han er endvidere pålagt at melde sig til politiet i centret kl. l O tre gange om ugen, men bortset herfra kan han frit færdes uden for centret om dagen og have kontakt med det omgivende samfund. Henset hertil kan opholdspåbuddet og meldepligten efter Højesterets opfattelse som udgangspunkt ikke anses for en frihedsberøvelse i artikel 5's forstand. De forhold, som A er undergivet under sit ophold i centret, og de vilkår, som i øvrigt gælder for hans tålte ophold her i landet, giver efter Højesterets opfattelse hverken hver for sig eller tilsammen grundlag for at fravige udgangspunktet og fastslå, at opholdspåbuddet og meldepligten har en sådan intensitet, at der er tale om en frihedsberøvelse i artikel 5 's forstand. Heller ikke varigheden af opholdspåbuddet og meldepligten kan efter Højesterets opfattelse medføre, at der foreligger frihedsberøvelse, men varigheden må indgå i
3 - 3 - vurderingen af, om indgrebet i bevægelsesfriheden er uproportionalt, jf. artikel 2 i Tillægsprotokol 4. Sammenfattende finder Højesteret i overensstemmelse med det, som er kommet til udtryk i forarbejderne til lov nr af27. december 2008 om ændring af udlændingeloven, at opholdspåbuddet og meldepligten ikke kan anses for en frihedsberøvelse i henhold til artikel Vedrørende spørgsmålet om overtrædelse af artikel 2 i tillægsprotokol 4 an førte Højesteret blandt andet: 11 På den anførte baggrund finder Højesteret efter en samlet vurdering, at Udlændingeservices afgørelse af 16. februar 2009 om, at A skal bo og overnatte i Center Sandholm, i hvert fald på nuværende tidspunkt udgør et uproportionalt indgreb i hans bevægelsesfrihed i strid med artikel 2 i Tillægsprotokol 4. Afgørelsen må derfor ophæves som ugyldig. Som konsekvens heraf må også Integrationsministeriets afgørelse af 29. september 2009 om meldepligt i Center Sandholm ophæves som ugyldig. Dette udelukker ikke, at der kan træffes en ny afgørelse om meldepligt. " Den 4. juni 2012 traf Rigspolitiet afgørelse om at suspendere sagsøgers meldepligt med øjeblikkelig virkning og indtil videre. Ved brev af 8. juni 2012 meddelte Udlændingestyrelsen sagsøgers advokat, at sagsøger ikke længere var pålagt at bo og overnatte i Center Sandholm, men fortsat var under Udlændingestyrelsens forsørgelse. Udlændingestyrelsen anmodede derfor om at få oplyst, hvor sagsøger fremtidigt ønskede at ta ge ophold. Ved brev af 22. november 2012 meddelte Udlændingestyrelsen sagsøgers advokat, at man tog til efterretning, at sagsøger ønskede at opholde sig hos c/o, men at sagsøger fortsat var tilknyttet Center Sandholm og der ville kunne modtage kontante ydelser og fornøden sundhedsmæssige ydelser. Den l0. januar 2013 traf Rigspolitiet afgørelse om meldepligt hver anden torsdag kl. l 0.00 i Center Sandholm. Det understregedes, at sagsøger, der ikke havde lovligt ophold i Danmark, havde pligt til at udrejse af landet. Afgørelsen blev den 4. april 2013 ændret til, at meldepligten skulle være hver an den torsdag kl hos Københavns Politi, Station Bellahøj, Borups Alle. Politidirektøren indbragte den 29. oktober 2013 sagsøgers anmodning om, at Østre Landsrets dom af 23. juni 2006 om udvisning blev ophævet. Ved Østre Landsrets kendelse af3. oktober 2014, der stadfæstede Københavns Byrets kendelse af 21. februar 2014, blev dommens bestemmelse om udvisning ophævet, idet landsretten fandt, at der nu var indtrådt sådanne væsentlige ændringer i sagsøgers forhold, jf. udlændingelovens 50. Parternes synspunkter
4 - 4 - Sagsøger har i påstandsdokument af 2. marts 2015 anført følgende: Sagsøger er enig med de sagsøgte i, at kompensationskravet ikke er et erstatningskrav, men et godtgørelseskrav for ikke-økonomisk skade. Sagsøger er også enig i, at der ikke foreligger en krænkelse af artikel 5. Sagsøger kan ikke tiltræde, at EMD's dom af 17. april2012, Kammeradvokatens påstandsdokument, side 4, nederst, kan fortolkes så vidt, at sagsøger allerede af den grund ikke har krav på godtgørelse. Afgørende for sagen er derfor i første række, om sagsøger efter dansk ret har krav på godtgørelse i anledning af, at de sagsøgte har krænket artikel2, til lægsprotokol4 ved at opretholde indgrebet overfor sagsøger i en uforholdsmæssig lang periode. Det bestrides, at der her har været tale om en ganske beskeden periode således som anført af de sagsøgte. Det gøres gældende, at det må være op til myndighederne nærmere at godtgøre i hvilken periode, indgrebet har været lovligt. I anden række angår (sagen) spørgsmålet, hvilken ansvarsnorm, der gør sig gældende ved bedømmelsen af myndighedernes ansvar. Det er her tvivlsomt, om der efter dansk ret ved krænkelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention gælder et culpaansvar, en objektiverende tendens eller et rent objektivt ansvar samt om bevisbyrden bør vende om til fordel for den krænkede. Der henvises her navnlig til professor Palle Bo Madsen i Juristen nr. 9, 2011, herunder med gennemgang af dansk og svensk praksis. Der hen vises endvidere til U Ø, hvor det må antages, at Østre Landsret har lagt til grund, at der gælder et objektivt ansvar for krænkelser af artikel 3 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Det gøres gældende, at de sagsøgtes ansvar skal bedømmes på baggrund af et objektivt ansvar, subsidiært et culpaansvar, og at bevisbyrden for, at der ikke foreligger en erstatningspådragende krænkelse, bør pålægges de sag søgte. De sagsøgte har i påstandsdokument af 27. februar 2015 anført følgende: I sagsøgers stævning er påstandsbeløbet på kr. l ,- side 2 karakteriseret som "krav på erstatning i anledning af, at det ved Højesterets dom af l. juni 2012 blev fastslået, at de sagsøgtes afgørelser af 16. februar 2009 og 29. september 2009 var ugyldige." Senere i stævningen omtales kravet som et kompensationskrav. Da det ikke skyldes de to afgørelser fra de sagsøgte om ophold i Center Sandholm og meldepligt, at A ikke har kunnet tage arbejde, idet dette er en følge af Østre Landsrets udvisningspåbud, er påstandsbeløbet ikke et erstatningskrav, men et godtgørelseskrav for ikke-økonomisk skade. Det gøres gældende, at det for bedømmelsen af sagsøgers krav er helt centralt, at Højesteret fastslog, at de to omtvistede afgørelser ikke er i strid med EMRK artikel 5, der bestemmer, at retten til frihed og personlig sikkerhed ikke må berøves nogen undtagen i nærmere opregnede tilfælde. Efter artikel 5, stk. 5, har medlemsstaterne følgende
5 - 5 - forpligtelse: "Enhver, der har været anholdt eller frihedsberøvet i strid med bestemmelserne i denne artikel skal have ret til erstatning." Denne bestemmelse foreskriver således en selvstændig bedømmelse af myndighedernes ansvar, der skal foretages uanset, om frihedsberøvelsen måtte være i overensstemmelse med national ret. Men når der ikke er tale om en krænkelse af artikel 5, og derfor ikke forelig ger en frihedsberøvelse, er ansvarsnormen alene national ret og EMRK arti kel 13, hvorefter enhver, hvis rettigheder og friheder efter denne konvention er blevet krænket, "skal have adgang til effektive retsmidler herimod for en national myndighed, uanset om krænkelsen er begået af personer, der handler i embeds medfør." Det gøres gældende, at artikell3 ikke indebærer en ændring af udgangspunktet i dansk ret, hvorefter myndigheder kun er erstatningsansvarlige efter en almindelig culpastandard. EMRK indeholder også i artikel 41 en bestemmelse om erstatning, der kan udmåles af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol: "Artikel41. Hvis Domstolen finder, at der er sket en krænkelse af konventionen eller de dertil knyttede protokoller, og hvis vedkommen de Høje Kontraherende Parts interne ret kun tillader delvis skadesløsholdelse, skal Domstolen om nødvendigt tilkende den forurettede part passende erstatning." Rækkevidden af denne bestemmelse illustreres af Menneskerettighedsdomstolens dom af 17. april 2012 i sagen Sarkizov m.fl. mod Bulgarien. Sagen drejede sig om nogle personer, der var dømt for rufferivirksomhed og var blevet pålagt et udrejseforbud efter endt afsoning. De gjorde gældende, at dette forbud var i strid med bl.a. tillægsprotokol 4, artikel 2, om indskrænkninger i bevægelsesfriheden, og dette fik de medhold i ved Menneskerettighedsdomstolen, jf. præmis Til spørgsmålet, om de skulle tillægges erstatning af Domstolen efter konventionens artikel 41, anfører Domstolen i dommen præmis 74-77, at kravet, der var nedlagt for Domstolen, og som gik ud på tilkendelse af til hver sagsøger, ikke kunne tages til følge, med følgende begrundelse (præmis 77): "77. The Court considers that in the circumstances of the present case the finding of a violation constitutes sufficient just satisfaction for any non-pecuniary damage which the second and the fourth applicants may have suffered." Det gøres gældende, at retspraksis fra danske domstole viser, at overtrædelse af menneskerettighedskonventionen, bortset fra krænkelser af artikel 5, kun udløser godtgørelse for ikke-økonomisk skade, hvis myndigheden har handlet culpøst. Der henvises herved til dommene i U.2005, side 523H, U.2011, side 24600, U.2011, side
6 H og U.2012, side Det gøres endvidere gældende, at hverken Udlændingestyrelsen eller Justitsministeriet har handlet culpøst. Særligt for så vidt angår dommen i U.2011, side 2695H, som sagsøger har henvist til i replikken side 3, gøres det gældende, at den situation, der forelå i den pågældende sag, adskiller sig markant fra As forhold. Først og fremmest var grundlaget for, at den pågældende udlænding i sagen blev meddelt et påbud om ophold i Center Sandholm med meldepligt, at integrationsministeren havde inddraget hans opholdstilladelse og udvist ham under de ganske særligt skærpede bestemmelser i udlændingeloven, der angik personer, der blev mistænkt for at udøve terrorvirksomhed. Under behandlingen af spørgsmålet om gennemførelsen af udvisningen var den pågældende frihedsberøvet, og da der efterfølgende blev meddelt et påbud om ophold i Center Sandholm, var det med et ledsagende påbud om daglig meldepligt. Højesterets dom i sagen faldt i forbindelse med prøvelsen af spørgsmålet om gyldigheden af ministerens udvisnings beslutning, og resultatet var, at beslutningen blev underkendt. I den foreliggende sag er der imidlertid, som anført indledningsvis, ikke tvist om, at udvisningspåbuddet er gyldigt, idet det blev truffet i forbindelse med udmåling af straf for As hashhandel på Christiania. Påbuddet om at tage ophold i Center Sandholm og det ledsagende påbud om meldepligt var således et accessorium til en lovlig og gyldig afgørelse, mens det i U.2011, side 2695H, var et accessorium til en afgørelse, der viste sig at være ugyldig. Hertil kommer naturligvis, at Højesteret i nærværende sag underkendte på buddet om at tage bopæl i Center Sandholm ud fra en proportionalitetsvurdering, der lægger afgørende vægt på den tid, der var gået siden As løsladelse fra afsoning, at der fortsat ikke var udsigt til, at udvisningen af ham kunne effektueres, og at der fortsat ikke var nogen konkret risiko for, at han ville skjule sig for politiet. Når proportionalitetsprincippets rækkevidde afhænger af, at tiden går, er det med rette, at de sagsøgte har lagt vægt på, at Højesteret i præmisserne har henvist til, at Udlændingestyrelsens afgørelse af 16. februar 2009 "i hvert fald på nuværende tidspunkt udgør et uproportionalt indgreb i hans bevægelsesfrihed i strid med artikel 2 i tillægsprotokol 4." Det gøres derfor gældende, at de afgørelser, som sagsøger under denne sag mener bør udløse en økonomisk kompensation, kun har været uproportionale i en ganske beskeden periode, således at den krænkelse, A har været udsat for, er væsentligt kortere end den, udlændingen i U.2011, side 2695H, var udsat for. Det gøres gældende, at myndighederne handlede i overensstemmelse med lovgivningen, og at overtrædelsen af proportionalitetsprincippet højst kan karakteriseres som et fejlskøn, hvis skadevirkning for den udvisningsdømte A er beskeden og undskyldelig. Det gøres endvidere gældende, at sagsøgers krav om tilkendelse af kr ,- i denne sag er ude af proportion med den konstaterede beskedne krænkelse. I U.2011, side 2695H, blev
7 - 7 - udlændingen tilkendt en godtgørelse på kr ,-, hvortil kom kr ,- som erstatning for transportudgifter. I nærværende sag er der ikke nedlagt påstand om kompensation for udgifter til transport, og der er heller ikke nogen dokumentation for, at der skulle bestå et erstatningskrav. Der kan derfor under ingen omstændigheder blive tale om at tilkende sagsøger mere end kr ,-, men i lyset af den ovenfor refererede afgørelse fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen Sarkizov m.fl. mod Bulgarien, gøres det gældende, at selve konstateringen af, at der har foreligget en krænkelse af artikel 2 i tillægsprotokol 4 udgør en tilstrækkelig oprejsning for sagsøger, og at der ikke herudover er anledning til at tilkende ham noget beløb i godtgørelse. Parterne har i det væsentligste procederet i overensstemmelse hermed. Rettens begrundelse og afgørelse Højesteret fastslog ved dommen af l. juni 2012, at afgørelserne af 16. februar 2009 om sagsøgers pligt til at bo og ovematte i Center Sandholm og af 29. september 2009 om meldepligt tre gange om ugen i Center Sandholm ikke var i strid med artikel 5 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Højesteret fandt, at afgørelsen af 16. februar 2009 i hvert fald på doms tidspunktet udgjorde et uproportionalt indgreb i sagsøgers bevægelsesfrihed i strid med artikel 2 i Tillægsprotokol 4. Artikel 2 i Tillægsprotokol 4 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention indeholder ikke - som konventionens artikel 5 - en ret til erstatning på objektivt grundlag. Det ses heller ikke at følge af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis i sager vedrørende krænkelse af artikel 2 i Til lægsprotokol4, at den krænkede part på objektivt grundlag har krav på godtgørelse for ikke-økonomisk skade. Det ses endvidere ikke at følge af dansk retspraksis vedrørende erstatning eller godtgørelse i anledning af krænkelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, at der ved enhver krænkelse tilkendes erstatning eller godtgørelse på objektivt grundlag. Spørgsmålet om, hvorvidt sagsøger som følge af afgørelserne den 16. februar 2009 og 29. september 2009 har krav på godtgørelse for ikke-økonomisk skade findes herefter at skulle bedømmes efter en almindelig culpastandard, hvor bevisbyrden for, at der er handlet erstatningspådragende og størrelsen af en eventuel godtgørelse, påhviler sagsøger. Det lægges efter Højesterets dom af l. juni 2012 til grund, at afgørelserne af 16. februar 2009 og 29. september 2009 kun i en kortere periode kan have været uproportionale. Retten finder ikke, at sagsøger har godtgjort, at denne periode har haft en sådan længde, at dette kan begrunde et krav på godtgørelse. De sagsøgtes afgørelser blev endvidere umiddelbart efter Højesterets dom ophævet med virkning for fremtiden. Under disse omstændigheder finder retten ikke, at der er grundlag for at til kende sagsøger godtgørelse for ikke-økonomisk skade. De sagsøgtes frifindelsespåstande tages derfor til følge. Efter sagens udfald skal sagsøger betale sagsomkostninger til de sagsøgte. Efter sagens
8 - 8 - værdi og forløb, herunder at hovedforhandlingen har været af kortere varighed, fastsættes beløbet til hver af de sagsøgte til dækning af ud giften til advokatbistand til kr. incl. moms. Thi kendes for ret: De sagsøgte, Udlændingestyrelsen og Justitsministeriet, frifindes. Inden 14 dage betaler Statskassen til hver af de sagsøgte kr. i sags omkostninger. De idømte sagsomkostninger forrentes efter rentelovens 8a.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret