text:
Global sikkerhedspolitik - Forside
Global sikkerhedspolitik
Jørgen Dragsdahl skriver om sikkerhedspolitiske emner. Her bringes et udvalg af artikler, foredrag, mm. om emnerne USA, Irak, terrorisme, atomvåben, den kolde krig.
Hjem CV Kontakt Foredrag Artikler Bøger Radio
Søg på Dragsdahl.dk
Sidst opdateret 2017-10-25
Retssagernes dokumenter fra de to injuriesager som Dragsdahl har rejst
Missilforsvar / Missilskjold
Nyeste artikler, foredrag mm.
Tidligere: 2016 2015 2014 2013 2012 2011 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 2002 2001 2000 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 1988 1987 1986 1985 1984 1983 1982 1981 1980 1979 1978 1977 1976
NY 24.10.2017 | SIKKERHEDSPOLITIK - Jørgen Dragsdahl: Alarmberedskab for USA’s bombefly
USA er angiveligt på vej til at sende et signal om, at atomkrig er en realistisk mulighed. Det ventes at ske ved at genoptage en af Den Kolde Krigs beredskaber, nemlig fly med atombomber holdt klar for enden af startbaner, skriver Jørgen Dragsdahl. (Publiceret på POV Point of View International 24. oktober2016)
NY 14.10.2017 | RACISME - Jørgen Dragsdahl: “I Danmark har vi behov for en diskussion om, hvad racisme er”
I Danmark har vi behov for en diskussion om, hvad racisme er. For vi står helt klart i en forvirret situation, hvor folk bruger en masse udtryk, de faktisk ved meget lidt om. Vi er nødt til at nå frem til, hvad vi forstår ved racisme og ved racister (Interview med i Ræson.dk 14. oktober 2017) Åbner i Nyt Vindue
NY 19.06.2016 | AFGHANISTAN - Sørgeligt aktuelt igen. Regeringen vil øge antallet af danske soldater. Artikel fra 2016: Usikkerhed sætter rekord i Afghanistan
Vær beredt til også nye løgne.Usikkerheden blandt afghanerne har ikke været større, siden Taliban-styret blev væltet i 2001. Og både de civile samt militære tabstal voksede i første halvdel af 2016 sammenlignet med tidligere. (Publiceret på POV Point of View International 19. juni 2016)
13.04.2017 | AFGHANISTAN - Afghanske film bringer ofrene for dansk politik nærmere
Danskerne har vendt afghanerne ryggen. Anderledes kan jeg ikke konkludere efter starten på en så absolut fremragende filmfestival i København med forbløffende få ”danske” deltagere. Gennem disse film får vi nær kontakt med ofrene for en uansvarlig dansk politik, og det er tilsyneladende ikke ønskværdigt. (Publiceret på POV Point of View International 13. april 2017)
10.04.2017 | RACISME - Arabisk racisme har også dybe rødder
Racisme er ikke forbeholdt hvide og ofrene er ikke udelukkende brune mennesker – ofte muslimer – sorte mennesker, romaer eller jøder. Eksempelvis stikker racismen i den arabiske verden dybt, skriver Jørgen Dragsdahl i en kommentar, hvor han henviser til eksempler og debat – samt understreger, at racisme og fordomme ikke er det samme. Den mest præcise og umisforståelige definition er, at “racisme” er kombinationen af fordomme og en magtstruktur. Det er på tide at debatten rejses – og at den arabiske verden starter en bredere diskussion af problemet. (Publiceret på POV Point of View International 10. april 2017)
30.03.2017 | USA - Har Trump givet militæret frie hænder?
Vil civile ofre for kampene i den irakiske by Mosul få mindre opmærksomhed end de civile ofre i den syriske by Aleppo? (Publiceret på POV Point of View International 30. marts 2017)
27.03.2017 | ATOMVÅBEN - Danmark vender ryggen til forbud mod atomvåben
Mere end 70 år inde i atomalderen vil noget revolutionært snart ske. Et stort flertal vil i FN vedtage et forbud mod atomvåben. Men Danmark vil end ikke deltage i forhandlingerne op til forbuddet. Voksende vrede og frustration over udsigten til ny atomoprustning ligger bag initiativet, som har bred opbakning fra alliancefrie lande og græsrodsbevægelser. (Publiceret på POV Point of View International 27. marts 2017)
25.03.2017 | RACISME - Kvinder slår igen mod racisme og sexisme
For ikke længe siden skete det hyppigt, at “danskere” afviste, at racisme er et problem her i landet. Men den påstand er sandelig kommet under bombardement, og det fra ofrene for denne racisme, bemærker Jørgen Dragsdahl, der roser en artikel i Politiken om emnet. (Publiceret på POV Point of View International 25. marts 2017)
23.03.2017 | GLOBALISERING - Tak for regnen – og for Connie Hedegaard
Lige nu leverer CPH:DOX en række tilbud, og torsdag havde jeg en virkeligt god oplevelse, som andre kan få del i med egne øjne. Man bliver jo nemt forvænt i det såkaldte informations-samfund, hvor nærkontakt med alt og alle bliver leveret. Som journalist er man endog super forkælet.(Publiceret på POV Point of View International 23. marts 2017)
22.03.2017 | ATOMVÅBEN - Sådan kan Trump (måske) holdes væk fra atom-knappen
Frygter også du, at præsident Trump i et vanvittigt øjeblik vil starte en atomkrig? Så er du ikke helt alene; erfarne eksperter deler frygten. Ingen kan nemlig lovligt stoppe ham, hvis han vil affyre raketterne. Men måske vil Trump tøve, hvis han først skal begå et blodigt mord? Det er et af mange forslag, som måske kan mindske risikoen, og som nu har fået helt ny aktualitet. (Publiceret på POV Point of View International 22. marts 2017)
15.03.2017 | USA - Jurister vil være bolværk mod Trumps revolution
Trumps toprådgiver, Steve Bannon, skjuler ikke sine hensigter. Han vil smadre staten. Og det gør han så nu sammen med præsidenten. Pressen, forfatningen og loven er fjenderne, som skal knuses. Men amerikanske jurister er også blevet mobiliseret af udfordringen. For mange borgere er sagførere griske rovdyr, men de kan blive vor tids helte, hvis de kan udgøre et bolværk mod den revolutionære kurs. Mon danske jurister også kan udgøre et forsvar mod højreekstremisme? (Publiceret på POV Point of View International 15. marts 2017)
10.03.2017 | ATOMVÅBEN -Rusland anklages for brud på atom-traktat
Sagt helt ærligt: Skadefryden bobler lystigt, også hos mig. I årtier har den amerikanske højrefløj boltret sig i fantasier, hvor de slemme russere med venstreorienteret bistand undergravede de vestlige demokratier. Nu er samme højrefløj ramt af en boomerang. Dens fantasier har indtaget USA’s politiske arena, og det er dens egne folk, som er Kremls nyttige idioter. Men skadefryd kan gøre os blinde for, at hele samfundet blev skadet af kold-krigernes fantasier, og en ny tids fokus på sammensværgelser styret fra Moskva kan også skade. (Publiceret på POV Point of View International 8. marts 2017)
27.02.2017 | PRESSEN - Ingen beviser for russisk succes i fortidens informationskrig
Under Den Kolde Krig brugte den sovjetiske efterretningstjeneste KGB enorme ressourcer til deres informationskrig mod Vest, og nogle ser i dag en lignende russisk trussel. Det synes næsten glemt, at eksperter i den amerikanske efterretningstjeneste CIA ikke var imponeret af den sovjetiske offensiv. Deres advarsler om ikke at overdrive truslen er imidlertid af blivende værdi. Vi bør, konkluderede tidligere CIA-direktør Stansfield Turner dengang i en analyse, ”ikke lade succes for sovjetiske bestræbelser med desinformation gøre os paranoide”, for der er ”næsten ingen beviser for deres succes”.
21.02.17 | DEN KOLDE KRIG - Truslen fra Sovjets KGB lurer bag ny frygt for Rusland
Skal demokratiske lande knuse Ruslands angreb på intet mindre end troværdigheden af vores nyhedsmedier og politiske debat med nye love og strengere straffe? Eller er denne krise for demokratierne i afgørende grad skabt af os selv, fordi vi har svigtet grundlæggende værdier? Fra kampen mod den samme trussel under Den Kolde Krig kan vi hente vigtige svar, skriver Jørgen Dragsdahl, der ser tilbage på metoderne fra dengang, der sætter vore dages debat om “fake news” og desinformation i et historisk perspektiv, der igen er sørgeligt aktuelt. (Publiceret på POV Point of View International 21. februar 2017).
17.02.17 | GLOBALISERING - Sidste udkald for besøg hos Bibelens nomader
Norwegian har med flybilletter til et par tusinde bragt danskerne i nærkontakt med Marokkos magiske by Marrakech. Spies lover et møde med en ”forunderlig eventyrverden”, og helt løgn er det ikke. Men det er længe siden, at karavanerne med eksotiske krydderier fra Asien, afrikanske slaver og guld efter turen gennem ørkenen samledes i støvet på byens store markedsplads, Djemaa el Fna. Det virkelige eventyr venter hinsides Atlas-bjergene hos nogle af verdens sidste nomader, hvis gamle levevis de fleste vel kun kender til via Bibelen. (Publiceret på POV Point of View International 17. februar 2017).
2.01.2017 SAGEN MOD BENT JENSEN | - Bølgen med "fake news" har en forløber i Danmark
Bølgen med "fake news" har en forløber i Danmark. Det hævder René Offersen i et interview, som Information bringer i dag. Anledningen er en bog, hvor han ser tilbage på retssagen mod professoren og dens efterspil. Om advokat Renë Offersens bog "Kold Krig i Højesteret".
20.01.2017 PRESSEN | - Desinformation er en giftig gave til os fra Den Kolde Krig
Som et ondt spøgelse fra Den Kolde Krig er ”desinformation” kommet på mode. EU har oprettet et kontor, som skal følge russisk desinformation, og initiativet har ophidset den danske højrefløj gevaldigt, fordi det angiveligt kan true denne fløjs ytringsfrihed. Kongressen har for USA’s vedkommende vedtaget en lov, som skal oprette et regeringsorgan, der skal bekæmpe ”udenlandsk desinformation og manipulation”, fordi verdens ”sikkerhed og stabilitet” er truet. (Publiceret på POV. Point of View International 20. januar 2017).
2016 Til top
02.12.2016 | USA - Trump gør “Gale Hund” til leder af USA’s militære indsats
Mellem amerikanske veteraner har ingen et kriger-ry, som kommer på højde med general James Mattis’. Og det var næppe tilfældigt, at hans øgenavn ”Gale Hund” blev fremhævet af den nyvalgte præsident Trump, da denne torsdag bekræftede, at Mattis er hans foretrukne forsvarsminister.(Publiceret på POV. Point of View International 2. december 2016).
29.11.2016 USA | - Med Trump får vi kaos uden pilot
Vi er allerede i en verdenskrig. Endog en religionskrig. Det er et af de få, næsten, sikre pejlemærker for amerikansk sikkerhedspolitik, som kan ses i Donald Trumps erklæringer og i hans valg af ledende ministre samt rådgivere på dette felt. Ellers tyder alt på kaos – både nu og de næste fire år. (Publiceret på POV. Point of View International29. november 2016).
15.11.2016 USA | - Trumps sejr er (måske) en sejr for hvid racisme
ANALYSE: Tilhængerne af hvid overhøjhed jubler. For deres magt sejrede. Efter den mest åbenlyse appel fra en kandidat til hvid racisme i nyere tid vandt Donald Trump de hvide stemmer med 57 procent mod Hillary Clintons 37 procent. Nok er der udsigt til, at disse vælgere med tiden bliver et mindretal i USA, men de vil så åbenbart ikke give sig uden kamp. (Publiceret på POV. Point of View International 15. november 2016).
05.11.2016 RACISME | - Gensyn med sorte pantere
Donald Trump rider på en bølge af hvid racisme. Ubevæbnede sorte mænd dræbes hyppigt af politiet. Tiden er så klart inde til en ny fase i sorte amerikaneres frihedskamp. Og netop nu får et parti, som rejste sig i den sorte ghetto for 50 år siden med våben i hænderne og kaldte sig The Black Panther Party for Self-Defense, mere opmærksomhed end nogensinde. Jørgen Dragsdahl, der kom tæt på bevægelsen dengang, var inviteret med som gæst til jubilæet i Oakland. (Publiceret på POV. Point of View International 5. november 2016).
22.09.2016 USA | - Trump er højrepopulist – ikke fascist
Republikanernes præsidentkandidat Donald Trump er er ikke Mussolini, American style. Han passer derimod fint ind i en amerikanske politisk tradition for populisme, som nu også har spredt sig til Europa. Det er sandsynligt, at denne populisme baner vej for et brud med de vestlige demokratiers grundlæggende verdensbillede. (Publiceret på POV. Point of View International 22. september 2016).
19.09.2016 USA | - Hillary er i den kreative klasses sold
Mysteriet: Hvorfor klarer demokraternes præsidentkandidat Hillary Clinton sig så dårligt? Svaret: Hun repræsenterer for mange vælgere en fjendtlig klasse. (Publiceret på POV. Point of View International 19. september 2016).
12.09.2016 ATOMVÅBEN | - Obamas største fiasko
Atomafrustning stod højt på USA’s præsident, Barack Obamas, program, og det fik han Nobels fredspris for. Men han bliver nu præsidenten, som indleder det hidtil mest kostbare oprustningsprogram. Så atomvåben vil fortsat være den “hårde valuta” i det internationale magtspil. Derfor bør Obama aflevere sin Nobelpris i Oslo med en undskyldning, mener skribent Jørgen Dragsdahl. (Publiceret på POV. Point of View International 12. september 2016)
11.09.2016 | USA - Indianeres protest stopper rørledning
Protestaktionen mod en rørledning nær et reservat for indianere opnåede i weekenden en foreløbig sejr – minutter efter nederlag ved en domstol. Aktionen har engageret indianere overalt i USA, og i den seneste tid har også store nationale og udenlandske medier bragt reportager fra en lejr i delstaten North Dakota, hvor tusinder er samlet. (Publiceret på POV. Point of View International 11. september 2016)
05.09.2016 | USA -Indianere i kamp mod olieledning
Hvor det legendariske Sioux-folk engang herskede på den store prærie, udkæmpes i disse dage et slag, som for nogle deltagere ligger i forlængelse af det 19. århundredes indianerkrige. Kernen er: Hvem skal bestemme – de oprindelige ejere eller dem, som ulovligt har stjålet jorden? (Publiceret på POV. Point of View International 5. september 2016)
02.09.2016 | RACISME - Kvindemagt i islam via Kina
Mangfoldigheden i islam er for alvor kommet til Danmark med oprettelsen af en moske for kvinder i København. Initiativet har fået en del omtale i udenlandske medier, og nogle danske muslimer har reageret med noget nær had. Men Skandinavien er på dette punkt en smule bagud i udviklingen. (Publiceret på POV. Point of View International 2. september 2016)
29.08.2016 | DEN KOLDE KRIG - Viden er det bedste vi har
Find selv fejlene… Dette er, ifølge en dansk grundbog i kultur- og samfundsundervisning, et kort, som viser delingen af Europa under Den Kolde Krig. (Publiceret på POV. Point of View International 31. august 2016)
29.08.2016 | USA - Hillary er da korrupt. Enkle budskaber sælger bedst.
Af den grund er Hillary Clinton blevet hængt ud for korruption. Hun har dog kun været i en tilsyneladende interessekonflikt. Nu raser debatten – er det hende eller pressen, som er skyld i noget upassende? (Publiceret på POV. Point of View International 29. august 2016)
19.08.2016 | PRESSEN - Revolutionen udeblev i Rusland
Den 19. august er det 25 år siden, at Sovjetunionen blev ramt af et kupforsøg. Det mislykkedes. Men regimet blev ikke styrtet af en revolution, som helt grundlæggende gjorde op med arven fra kommunismen. (Publiceret på POV. Point of View International 19. august 2016)
20.08.1991 | PRESSEN - Moskva-borgere forsvarer parlamentet
Der bygges barrikader omkring Jeltsins regeringssæde og uddeles våben (Information 20. august 1991)
16.08.16 | RACISME - Da negre blev sorte
Med kun et halvt århundredes forsinkelse har nogle danskere med stor utilfredshed opdaget, at mennesker med afrikanske rødder vil kaldes sorte eller direkte forbindes med Afrika. Mon disse danskere har overset datidens anti-racistiske kamp eller er der en ny trods? (Publiceret på POV. Point of View International 16. august 2016).
22.07.16 | NATO - Vil Trump fyre NATO?
USA’s republikanske præsidentkandidat, Donald Trump, har rejst noget nær panik i NATO. Hvis man ser videre end hans trusler, kan det være en god lejlighed til diskussion af NATOs egentlige udfordringer. (Publiceret på POV. Point of View International 19. juli 2016).
19.07.16 | TERRORISME - Hvid vold har sået hadets frø
Terror mod civile i Europa er gengældelse for kolonisters terror – og deres børns gentagelse af fædrenes synder med ny vold, ydmygelser, bortforklaringer, ligegladhed og det blinde øjes politik. (Publiceret på POV. Point of View International 19. juli 2016).
09.07.16 | NATO - Obama kritiserer Polen på NATO-møde
Polens regering blev under NATO-topmødet i Warszawa kritiseret af USA’s præsident, Barack Obama, for overgreb på landets demokrati. (Publiceret på POV. Point of View International 9. juli2016).
06.07.16 | NATO - Snubletråd med atomvåben skal afskrække Rusland
NATO vil på sit kommende topmøde give balterne nervepiller. Men russerne får sure opstød af dem. Pillerne kan også afværge eller fremskynde atomkrig. (Publiceret på POV. Point of View International 6. juli 2016).
30.06.16 | NATO - USA tager truslen mod NATO's demokrati op
Grundlæggende værdier i NATO er truet af adskillige medlemmers politik. Det er en trussel, som præsident Obama vil tage op på det kommende topmøde i alliancen. (Publiceret på POV. Point of View International 30. juni 2016).
20.06.16 | MISSILFORSVAR - Thule-arbejderes sag i nyt lys af amerikansk afsløring
Amerikanske militære myndigheder har gennem 50 år ignoreret mulige skader fra radioaktivitet på soldater, som deltog i oprydning, efter et B52 bombefly i 1966 styrtede i Spanien med brintbomber ombord. (Publiceret på POV. Point of View International 20. juni 2016).
19.06.16 | AFGHANISTAN - Usikkerhed sætter rekord i Afghanistan
Usikkerheden blandt afghanerne har ikke været større, siden Taliban-styret blev væltet i 2001. Og både de civile samt militære tabstal voksede i første halvdel af 2016 sammenlignet med tidligere. (Publiceret på POV. Point of View International 19. juni 2016).
15.06.16 | AFGHANISTAN - Politisk burlesque med Afghanistan
Hvor landstingets medlemmer engang på Christiansborg med stor højtidelighed behandlede Rigets anliggender, blev i sidste uge afholdt, hvad man kaldte en høring med fokus på Afghanistan. Men det blev, ikke overraskende, en politisk burlesque. Endog en fremragende af slagsen. (Publiceret på POV. Point of View International 15. juni 2016).
12.04.16 | ATOMVÅBEN - Ankers kamp mod atomvåben blev fortiet – men den nukleare trussel lever
Henry Kissinger advarede for nylig i kraftige vendinger mod risikoen for et nyt nukleart kapløb. Adskillige lande opruster og NATO er i gang med en modernisering af amerikanske atombomber i Europa. Ved NATO-topmødet i juli skal alliancen diskutere et østeuropæisk ønske om at styrke NATOs atomafskrækkelse. Men den danske offentlighed aner intet, medierne synes uinteresserede og de danske politikere er tavse. De har lært, at atomvåben ikke skal forstyrre indbyggerne i verdens lykkeligste land. (Publiceret på POV. Point of View International 12. april 2016).
03.04.16 | POLEN - Fremmedhad uden fremmede
Polsk nationalisme er præget af had mod naboer, jøder og andre udenlandske kræfter samt indenlandske ”forrædere”. (Publiceret på POV. Point of View International 3. april 2016).
03.02.16 | PRESSEN - Fængsling af journalister er en sikkerhedstrussel imod os
To tyrkiske journalister er nu formelt ramt af anklager, som kan give dem livsvarigt fængsel. Det er jo synd for dem, men hvad rager det egentlig mig? (Publiceret på POV. Point of View International 3. april 2016).
2015 Til top
09.11.2013 - 02.06.2015 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Bent Jensens fusk med kilderne - Jørgen Dagsdahls "Dagens fusk" på Facebook
Kommentarerne kan læses i sammenhæng eller hver for sig.
04.10.2015 | SAGEN MOD BENT JENSEN - René Offersen:Bent Jensens kronik i Politiken 2. oktober 2015
På sin Facebook-side har advokat René Offersen lagt dette indlæg efter Bent Jensens besynderlige kronik i Politiken fredag 2. oktober 2015. Der er også en debat på tråden bagefter, som viser, at visse af Bent Jensens sympatisører absolut ikke aner, hvad jeg skrev under Den Kolde Krig. Det er trist, at de er så ligeglade med substansen i deres egen overbevisning, at de end ikke sætter sig ind i fakta, inden de kører løs med deres beskyldninger.
14.09.2015 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Tak, tak, tak – til de mange, som sørgede for, at jeg kunne udfordre Bent Jensens injurier
Støtteforeningen for Jørgen Dragsdahl har netop udsendt en pressemeddelelse om, at den lukker og slukker efter succes-indsamling. Dragsdahl vandt endegyldigt sin injuriesag i Højesteret imod historikeren Bent Jensen. Støtteindsamlingen er nu slut, alle regninger i sagen er betalt, og overskuddet er efter en bestemmelse i foreningens statutter sendt til dansk PEN til organisationens arbejde for forfatteres og journalisters ytringsfrihed med særligt henblik på forholdene i Rusland. Læs her Dragsdahls tak til Støttefreningen (Offentliggjort på Facebook)
02.09.2015 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Frirum til fantaster
I Danmark kan man hænge folk ud på mistanker alene, hvis man er skrupelløs nok. Må advokater lyve? Måske vil mange finde det acceptabelt, hvis de lyver under forsvaret af deres klienter. Men er det også undskyldeligt, hvis de efter endelig dom lyver i en hævnaktion? Det er blot et af de mange spørgsmål, som Karoly Nemeths forbløffende Kronik 20. august kan rejse. Han var officielt Bent Jensens advokat. (Kronik i Politiken 2. september 2015)
21.08.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Anklage mod forlag
Med et indlæg i Weekendavisen har Bent Jensen fortsat sin forbrydelse. Han hævder, at bogen "Ulve, får og fusk" ikke indeholder urigtige beskyldninger mod mig. Faktisk indeholder den bl.a. ordret gengivelse af udsagn, som Bent Jensen ved Højesteret er dømt for. Det centrale spørgsmål er: Hvilket medansvar har hans forlag, Gyldendal? Og hvad vil forlaget gøre. (Kommentar i Weekendavisen)
10.08.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Dragsdahls rolle i den kolde krigs absurde teater
René Offersen, Dragsdahls advokat ved Højesteret, svarer på kronik af tidligere PET-chef Ole Stig Andersen. Adskillige påstande, som ofte fremføres af Bent Jensens sympatisører, tilbagevises. Offersen forklarer, hvorfor Højesteret gør en almindelig læser til målestok i vurderingen af Bent Jensens artikel. Han påpeger også, at KGB-officerer ofte rapporterede til deres hovedkvarter, at de havde rekrutteret folk, som bare ikke selv vidste det. Link til kronik i Poltiken (åbner som ny side)
20.07.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Et skamløst teater
I den fortsatte strid i spalterne hos Fyns Amts Avis reagerer Dragsdahl på artikel af Ole Hasselbalch. Denne har påstået, at Højesteret gav Bent Jensen ret, når det gælder anklagerne i forbindelse med desinformation og konspirative møder. Men det er en forvanskning af dommen. Højesteret har ikke vurderet, hvorvidt anklagerne var rigtige. Man har blot frikendt Bent Jensen for straf ud fra den opfattelse, at påstandene er dækket af hans ytringsfrihed. (Kronik i Fyns Amts Avis).
09.07.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN - PET's arkiv er en sump
Nogle tror, at arkiverne hos Politiets Efterretningstjeneste er en sandhedens kilde. Men reelt er det en sump, som nogle "forskere" er faret vild i - andre taler i vildelse efter de har fået sumpfeber. Dragsdahls svar til museumeinspektør Peer Henrik Hansen, som vil afklassificere Dragsdahls sag i PET. Det er nemmere at kræve åbenhed end faktisk gennemføre det på ordentlig vis.
08.07.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN- Hilsen fra Bloksbjerg
Ekstra-Bladets tidligere chefredaktør Bent Falbert sendte i en båltale Skt. Hans Aften Dragsdahl til Bloksbjerg. Talen blev trykt i Fyns Amts Avis, som også bragte artikler skrevet af Falberts vært, museumsinspektør Peer Henrik Hansen. I to kronikker fik de svar - selvfølgelig efter opfordring fra andre, som gennem tiden på løgneres initiativ var blevet brændt. Den første kronik tilbageviser deres påstande.
06.06.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Dragsdahl i Ugens Gæst
Kort efter dommen i Højesteret bragte Danmarks Radio et langt interview med Jørgen Dragsdahl, hvor han bl.a. besvarede nye påstande fra Bent Jensen. Samtalen fokuserede i høj grad på baggrunden for Dragsdahls journalistik - herunder hans amerikanske kilder. Direkte link til udsendelsen(åbner i nyt vindue).
03.06.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Højesterets dom i injuriesagen mellem Jørgen Dragsdahl og Bent Jensen (åbner som pdf)
Højesteret giver Jørgen Dragsdahl medhold i, at Bent Jensens udtalelser om, at han havde været KGB-agent og af PET var blevet anset for at være KGB-agent, var strafbare..
18.05.15 SAGEN MOD BENT JENSEN -Mundtlig procedure i Højesteret
Manuskriptet til advokat René Offersens næsten fire timer lange mundtlige procedure i Højesteret fokuserer især på, hvorvidt Bent Jensen beskyldte Dragsdahl for strafbare forhold. Professoren har gentagne gange hævdet, at regeringen / justitsministeren af politiske årdager besluttede, at der ikke skulle rejses tiltale mod Dragsdahl. Men af vidnesbyrd fra PETs ledere fremgår, at PET aldrig har overvejet, at der skulle rejses tiltale, idet man ikke havde det nødvendige bevismateriale. Af vidnesbyrd fra ministre for PET-kommissionen og af udtalelser til pressen fremgår, at man ikke fra politisk hold har overvejet tiltale. Offersen efterlyste i sin procedure beviser for det modsatte fra Bent Jensen, men modparten ignorerede helt spørgsmålet. Proceduren beskæftiger sig desuden med juridiske overvejelser efter retningsgivende domme ved den europæiske menneskeretsdomstol. Henvisninger til ekstrakt i proceduren gælder de uddrag af dokumenter og andre tekster, som er forelagt Højesteret.
12.05.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN-Sammenfattende processkrift for Dragsdahl
Op til selve retshandlingen i Højesteret har begge parter opsummeret de vigtigste beviser og argumenter i sammenfattende processkrifter. De lægger grundlaget for den mundtlige procedure.Fordi nærværende skrift indeholder omtale af og uddrag af dokumenter, som er fremlagt bag lukkede døre, har vi gjort nogle linjer ulæselige med sort overstregning. Det er ikke al omtale af de såkaldte P-dokumenter fra arkivet i Politiets Efterretningstjeneste, som på denne vis er strøget. Nogle tekst-afsnit er blevet offentliggjort i PET-kommissionens beretning. Bent Jensen har i vidt omfang set bort fra Retsplejeloven, som forbyder gengivelse, så når han har offentliggjort informationer, der burde fjernes, er de ikke blevet strøget. I stærkt begrænset omfang har Dragsdahl selv i protest mod Bent Jensens adfærd i to kronikker offentliggjort tekst fra P-dokumenter – når disse informationer er gentaget i processkriftet er de heller ikke blevet strøget.Sammenfattende processkrift side 1-48 (åbner som pdf). Sammenfattende processkrift side 49-82 (åbner som pdf)
24.03.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Bent Jensen-klikens stammedans
Det ser festligt ud, når Bent Jensens klike optræder i medierne, men det er en stammedans, som appellerer til fælles tro og nøgternt set bygger på løgn. Jens Gregersen har i en kronik påstået, at PET hindrer, at Bent Jensen får adgang til vigtigere beviser i injurie-sagen, som han så selv har hentet frem fra Mitrokhin-arkivet. Her tilbagevises hans påstande. (Manuskript til kronik i Jyllands-Posten). Link til tegning og kronik i Jyllands-Posten.
28.01.15 | SAGEN MOD BENT JENSEN - PETs uhyrligt knusende beviser mod Dragsdahl
Her er et forslag til årets prøve i kildekritik - nemlig artiklerne, som ifølge PET var bevis for, at Dragsdahl var sovjetisk påvirkningsagent: PETs uhyrligt knusende beviser mod Dragsdahl.
2014 Til top
01.12.14 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Bent Jensens brud på tavshedspligten dokumenteret
Bent Jensen har misbrugt sin adgang til PET's arkiver, idet han gennem en årrække systematisk har brudt sin tavshedspligt. Da Troels Toftkær påpegede dette i Weekendavisen, reagerede Bent Jensen 28. november 2014 med trusler, idet han kaldte Toftkærs læserbrev strafbart, injurierende. Derfor fremlægges her en række skrivelser og kendelser fra Politiets Efterretningstjeneste, Byretten i Svendborg og Justitsministeriet. Materialet omfatter brud på forvaltningsloven, retsplejeloven og straffeloven.
15.07.14 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Nej til Bent Jensens editionsbegæring
Under næsten hele retssagen modsatte Dragsdahl sig ikke de begæringer, som Bent Jensens advokater indgav med henblik på fremlæggelse af dokumenter fra PETs arkiv. I selvstændige editionsbegæringer bad Dragsdahl endog PET fremlægge rapporter fra telefonaflytninger og kendelser i den forbindelse fra Københavns byret, og dermed støttede man reelt Bent Jensens bestræbelser. Men da Bent Jensen under behandlingen ved Højesteret fremsatte en ny og omfattende editionsbegæring modsatte Dragsdahl sig begæringen. Det skete med en række begrundelser. For det første var det i vidt omfang en editionsbegæring,som gentog tidligere, der var blevet afvist af PET med opbakning fra domstolene. For det andet byggede editionsbegæringen på en adgang til PETs arkiv, som Dragsdahl ikke havde og derfor kunne han ikke forholde sig til begæringens indhold. Men altoverskyggende for, at man ønskede Jensens begæring afvist var, at denne ikke havde respekteret forbud mod offentlig gengivelse af dokumenter, som var fremlagt bag lukkede døre. Processkriftet detaljerer og dokumenterer dette misbrug - også med en række bilag, som dog ikke kan gengives her. Link til processkrift vedrørende edition (åbner som pdf)
11.07.14 | DEN KOLDE KRIG - Bent Jensens fusk med kilderne.
Håndteringen af kilder i Bent Jensens storværk "Ulve, får og vogtere" er så ringe, at bogen mest egner sig til undervisning i kildekritik. Historikere er ofte uenige, fordi de kan tolke kilder forskelligt. Men hos Bent Jensen begynder tolkning af kilder før, han har haft fat i kilderne. De udvælges tilsyneladende efter behov, som forudfattede politiske meninger har skabt - og mange kilder forvanskes til uigenkendelighed, så de kan passe til professorens hensigter. Dragsdahl gennemgår nogle eksempler på denne kildehåndtering i en stor artikel bragt i tidsskriftet "Arbejderhistorie", som udgives af Selskabet for Forskning i Arbejderbevægelsens historie. Bladet bragte senere et kort svar fra Bent Jensen, hvor han udover en masse ukvemsord ikke tilbageviste nogen af eksemplerne. (Arbejderhistorie 2014, nr. 1)
20.02.14 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Ankestævning til Højesteret (pdf)
Ankestævningen fastholder de argumenter og den bevisførelse, som er anvendt under retssagen hidtil. Det nye er en række bemærkninger i forbindelse med dommen i Østre Landsret. De er organiseret i 5 hovedpunkter. Det påpeges således, at PETs efterforskning afkræftede den mistanke, som var blevet rejst af KGB-dobbeltagenten Gordievskijs andenhånds oplysninger. Desuden fokuseres på de krav, som må stilles til Bent Jensens påstande.
01.01.14 | PRESSEN - Poul Villaume: PET-ledelsen gjorde sit arbejde ordenligt
Historikeren, professor, dr. phil. Poul Villaume trækker i en kommentar et ofte overset aspekt af Bent Jensen affæren frem. Både Østre Landsret og Bent Jensen bygger på den tanke, at hvis nogen i Vesten fremførte synspunkter, som havde noget til fælles med sovjetisk politik, så var man "objektivt" set en agent for Sovjetunionen. Det er en opfattelse, som lå til grund for både stalinismens og mccarthyismens heksejagter.
2013 Til top
13.12.13 | PRESSE - Nikolaj Petersen: Tredje halvleg i Dragsdahl v. Jensen?
Professor emeritus i international politik Nikolaj Petersen kritiserer detaljeret dommen fra Østre Landsret. Han påpeger, at Bent Jensens ærinde i høj grad var politisk, men det overser dommerne bevidst. De fremhæver tværtimod, at Bent Jensen udtaler sig som professor med speciale i den kolde krig, og at han derfor har en særlig adkomst til at udtale sig.
11.12.13 | SAGEN MOD BENT JENSEN - Jørgen Dragsdahl: Mit møde med PET’s arkiv (Kronik i Politiken)
Arkivet, der ligger til grund for den retssag, som jeg netop har tabt, er utroværdigt.
01.12.13 | PRESSEN - Claus Bryld: Landsrettens skizofrene dom
Domstolen er måske blevet påvirket af postmodernismen med dens påstand om, at der ikke længere findes sandheder, men kun forskellige perspektiver. Jensen havde ét perspektiv, Dragsdahl et andet, og da det ikke er muligt at tage juridisk stilling til disse perspektiver, må man lade ytringsfriheden gå sin gang og se bort fra juraen, skriver historikeren Claus Bryld.
25.11.13 | DEN KOLDE KRIG - Jørgen Dragsdahl: I ly af PETs hemmeligheder er meget muligt
PETs egne dokumenter viser, at beskyldningerne mod Dragsdahl for desinformationsvirksmhed hviler på et spinkelt grundlag. Alligevel var tidligere PET-chef ikke i tvivl, da han optrådte i Østre Landsret.
(Artikel i Information 25. november 2013)
2012 Til top
30.11.2012 | TERRORISME - Voldens uvæsen
Når den antifascistiske bevægelse åbner for brug af vold, nedbrydes samtidig en barriere, som beskytter imod nogle af menneskets værste impulser, skriver Jørgen Dragsdahl. (Publiceret på Modkraft 30. november 2012)
2011 Til top
Juli 2011 | ATOMVÅBEN - Obamas atomtrussel (DIIS Working Paper 2011:12)
En række lande vurderer, at atomvåben er et nødvendigt element i deres sikkerhedspolitik. Forudsætningen for at de indleder en afrustning af kernevåben vil være, at man kan enes om en trusselsanalyse, der overbevisende sandsynliggør, at fordelene ved kernevåben nu opvejes af farerne, og at våbnene derfor bør afskaffes. En vigtig målsætning for præsident Obama er, at atomvåben skal afskaffes helt, men har han en trusselsanalyse, som støtter denne målsætning? I et arbejdspapir for Dansk Institut for Internationale Studier (DIIS) analyserer Jørgen Dragsdahl Obamas trusselsbillede.
12.05.11 | ATOMVÅBEN - Forhandling af atomvåben er i krise
Der er udsigt til en lang pause inden USA og Rusland kan indgå nye aftaler, som skærer atomarsenalerne ned. Nedskæringer siden Den Kolde krig har især ramt, hvad man kan kalde overflødigt fedt i arsenaler, som under Den Kolde krig var vokset hinsides ethvert rimeligt behov. Men nu er arsenalerne blevet så små, at yderligere nedskæringer vil påvirke atomstyrkernes struktur og våbnenes rolle. Dertil kommer, at vanskelige politiske samt militære forhold i Europa nu også påvirker forhandlingerne direkte. Link til DR's P1's Orientering | Manuskript
10.05.11| ATOMVÅBEN - Obamas atomvision smuldrer
I april 2009 lovede præsident Obama, at han ville arbejde for en verden fri for atomvåben. To år efter hævder kritikere, at fremdriften bag hans vision er smuldret. Konkret påpeger de, at Obama-regeringen vil investere mere end 200 milliarder dollar over de næste ti år i en fornyelse af atomarsenalet. Link til DR's P1's Orientering | Manuskript
2009 Til top
22.12.09 | ATOMVÅBEN - Atomvåben i Europa skal væk
Amerikanske atombomber i Europa skal trækkes hjem. Det foreslår et forskningscenter i Californien, som for Finland har set på mulighederne for nedskæring af USAs og Ruslands taktiske atomvåben. Ensidig tilbagetrækning skal ruske op i russerne, som er kørt fast i en forældet indstilling. Link til DRs P1's Orientering | Manuskript
07.12.09 | ATOMVÅBEN - Vigtig nedrustningstraktat er død
Traktaten med grundlæggende regler for kontrol med USAs og Ruslands atomvåben, START I, udløb den 5. december. Noget forsinket er en afløser på vej - siger både USA og Rusland. Det mest bemærkelsesværdige ved den nye traktat er, at den markerer en genoptagelse af forhandlinger, som skal nedskære atomarsenaler under gensidig kontrol. Obamas forgænger var ikke interesseret i forhandlinger med denne målsætning. Aftalen skal også bane vej for mere effektiv indsats mod spredning af atomvåben. Link til DRs, P1's Orientering | Manuskript
02.12.09 | AFGHANISTAN - Obama vil væk fra taberkursen under Bush
Med sin nye strategi satser præsident Obama på, at de kommende 18 måneder kan ændre konfliktens retning. Han stræber ikke efter en snarlig sejr, som kan stabilisere Afghanistan og Pakistan. Tilbagetrækning vil blive indledt før stabil fred, og formodningen er, at konflikten vil fortsætte længe med mere begrænset bistand udefra. (Analyse i Ræsons ugemagasin)
02.12.09 |SIKKERHEDSPOLITIK - Fogh skræmte oppositionen mod krig til døde
Michael Kristiansen, spindoktor for statsminister Fogh Rasmussen, peger på, hvordan hans klient effektivt fik stoppet kritik af krigene i Irak og Afghanistan. Statsministeren kaldte oppositionen for "landsforrædere" og gjorde dermed klart, at kritik ikke var legitim. men dermed fik Fogh Rasmussen også udslettet en af demokratiets vigtigste mekanismer, som sørger for, at fejl og mangler bliver udbedret. (Analyse i Information)
01.12.09 | AFGHANISTAN - Vestens store nederlag
Det politiske magasin Ræson bringer i sin december-udgave over otte sider en artikel af Jørgen Dragsdahl med fokus på officiel misinformation om den danske indsats. Med afsæt i en rapport fra NATOs øverstkommanderende i Afghanistan konkluderes: Det politiske system har ikke leveret kompetent ledelse, der ud fra indsigt i vilkårene udarbejdede en relevant strategi, som fik støtte af tilstrækkelige ressourcer. Den militære profession forberedte sig kun yderst nødtørftigt, trods advarsler i form af egne erfaringer og det amerikanske forsvars nødtvungne omstilling. Pressen har ikke været den fjerde magt, som udforsker kløften mellem myndigheders ord og handling. Og endelig har det civile samfund været så optaget af danske soldaters udsædvanlige kamprolle, at man har overset eller ikke interesseret sig for de faktiske forhold.
30.11.09 | SIKKERHEDSPOLITIK - Forældet dansk holdning til USA
Med en sjældent nytænkende vurdering af det transatlantiske forhold lægger forskere fra en europæisk tænketank op til en ny strategi i samarbejdet mellem USA og Europa. Forskernes kritik af Europas holdning til USA rammer med fuld kraft dansk sikkerhedspolitik. (Analyse i Information)
28.11.09 | AFGHANISTAN - Vestens nederlag i Afghanistan
En vital del af det filosofiske fundament i vestlig civilisation, fremskridtstanken, er truet i Afghanistan. Der er risiko for, at et nederlag vil blokere for brug af redskaber, som kan blive nødvendige i kommende års konflikter. Derfor må de ansvarlige for den hidtidige indsats i Afghanistan selvkritiske oplyse, hvorfor utilstrækkelige ressourcer blev sat ind og hvorfor man appellerede til underholdningsværdien af en krig. (Kommentar i Berlingske Tidende)
19.11.09 | AFGHANISTAN - NATO har svigtet træning af afghanske styrker
Den britiske premierminister Gordon Brown ønsker en plan for tilbagetrækning fra Afghanistan. Distrikt for distrikt skal afghanske styrker overtage kontrollen. Men en troværdig tidsplan bør inddrage, at NATO hidtil ikke har investeret de nødvendige resurser i træning af politiet og militæret. Der er risiko for, at NATO vil lægge større vægt på kvantitet end kvalitet. (Analyse i Information)
23.11.09 | SIKKERHEDSPOLITIK - Opgør med Europas ”infantile” forhold til USA
Europa har et ”infantilt” forhold til USA. Som små børn søger europæiske regeringer opmærksomhed samt anerkendelse i Washington – og de vil, barnligt, ikke selv tage et ansvar. Afghanistan er et af ofrene. Så hård er dommen i en rapport, som en forening af fremtrædende europæiske politikere, eksperter og erhvervsfolk netop har udsendt. Offentliggørelsen sker samtidigt med, at EU har udnævnt en præsident og en udenrigsminister. Link til DR 1's Orientering. Manuskript.
23.09.09 | AFGHANISTAN - Knusende kritik af NATOs indsats i Afghanistan
NATOs og USAs øverstkommanderende i Afghanistan, general McChrystal, leverer i rapport en hidtil uset skarpt kritik af NATOs indsats. Det største problem er, at alliancen ikke har omstillet sig til anti-oprørskrig - og uden en omstilling vil indsættelse af flere soldater være nytteløs.Kritikken rammer i høj grad også Danmarks engagement. McChrystal varsler, at hvis et nederlag skal afværges, er de kommende 12 måneder afgørende. (Analyse i Information).
19.09.09| MISSILFORSVAR - Mere fornuft i galskaben
Obama har opgivet baser i Polen og Tjekkiet for raketskjoldet. I stedet for har han valgt en løsning, som kan give Europa mere beskyttelse, hurtigere end Bush-regeringens plan. Da præsidenten fremlagde det nye projekt kritiserede han ikke direkte sin forgænger - faktisk gav han bevidst det indtryk, at han handler i forlængelse af Bush-regeringens ønsker. men reelt har Obama indrømmet, at uafhængige forskere, som kritiserede det nu skrottede projekt, havde ret. (Analyse i Information)
20.07.09 | NATO - Voksende pres på NATO's atomvåben
Arbejdet i NATO med et nyt strategisk koncept er indledt. I den forbindelse har lederan af IAEA. Mohamed ElBaradei, under et besøg i alliancens hovedkvarter opfordret til, at konceptet ikke fremhæver, at atomvåben giver et vigtigt bidrag til sikkerheden. Det er, hævder han, et budskab, som fremmer spredning af atomvåben. (Analyse i Information)
17.07.09 | ATOMVÅBEN - Hård kritik af Obamas atompolitik
Præsident Obama er en trussel imod USA's sikkerhed, og han har en russisk opfattelse af Den Kolde Krig. Det er kun et par af påstandene, som eksperter og politikere fra det yderste højre affyrer mod præsidentens nedrustningspolitik i forbindelse med topmødet i Moskva, hvor han underskrev en rammeaftale for atomnedrustning. Til grund for angrebene ligger en forskellig opfattelse af, hvordan atomvåben skal være brugbare. Link til DRs P1, Orientering. Manuskript.
09.07.09 | ATOMVÅBEN - Rustningskontrol er tilbage efter en pause under Bush
Topmødet i Moskva nåede frem til en rammeaftale, som lægger retningslinjer for en ny nedrustningstraktat mellem USA og Rusland. De planlagte nedskæringer kan både anses for beskedne og dramatiske. Det afhænger helt af, hvad man sammenligner med. Det vigtigste er, at Obama og Medvedev har genoprettet en proces med forhandlinger, som kan bane vej for total atomnedrustning. (Analyse i Information)
07.07.09 | MISSILFORSVAR - Kompromis om raketskjold på topmødet
Under topmødet i Moskva accepterede præsident Obama, at man i en hensigtserklæring erkendte en sammenhæng mellem offensive og defensive styrker i forbindelse med strategiske atomvåben. For russerne var det vigtigt, idet de protesterer imod især den europæiske del af det amerikanske missilskjold. Netop denne del udsættes også for skarp kritik af amerikanske forskere - senest i et åbent brev fra bl.a. ti Nobelpristagere i fysik. Link til DRs P1, Orientering | Manuskript
27.05.09 |ATOMVÅBEN - Obama skal slås for atomforbud
USA har ikke fuldt tiltrådt traktaten mod prøveeksplosion af atomvåben (CTBT). For ti år siden afviste Senatet ratifikation, men nu vil præsident Obama forsøge igen. Amerikansk deltagelse i forbuddet skal give øget troværdighed i fordømmelsen af Nordkorea og USA's indsats mod spredning af atomvåben. Link til DRs P1, Orientering. Manuskript.
27.05.09 | ATOMVÅBEN - Nordkoreas atombrag kan være overraskende teknisk triumf
Nordkorea bragte den 25. maj en atomsprængladning til eksplosion. Der er tegn er på, at "bomben" også denne gang var lille - og det kan tyde på, at landet hurtigere end ventet udvikler en bombe, som er så lille, at den kan anvendes i raketter. (Analyse i Information)
20.05.09 | ATOMVÅBEN - Obama forbedrer klimaet i atomforhandlinger
Siden Bush brød med nedrustningsprogram vedtaget i traktaten mod spredning af atomvåben, har deltagernes møder været uden resultater. Nu har et forberedende møde op til stor konference i 2010 været konstruktivt. Diplomater og uafhængige iagttagere giver præsident Obama en stor del af æren. Link til P1s Orientering. Manuskript.
19.05.09 | ATOMVÅBEN - Atomvåben banker på mediernes skodder
Nedrustningsforhandlingerne mellem USA og Rusland har udsigt til succes, fordi man har udskudt en række svære hindringer til en senere fase. Hvis de store atommagters arsenaler skal længere ned end ca 1.500 bomber i det aktive arsenal, ønsker begge parter de mindre atommagter inddraget. Også missilforsvaret og taktiske atomvåben skal håndteres senere. Desuden bliver langt større opmærksomhed fra pressens side nødvendig. (Analyse i Information)
14.05.09 | AFGHANISTAN - Menneskejæger ny militær chef i Afghanistan
Fordi den amerikanske øverstkommanderende for NATOs og USAs styrker i Afghanistan holdt fast ved alliancens krigsplan trods kritik, er han blevet udskiftet. Men det konkrete indhold i USAs nye strategi er ikke helt klart - og der kan opstå modsætning mellem dens to hovedspor: beskyttelse af befolkningen og drab på mulige terrorister. Link til DR's P1. Manuskript.
06.05.09 | ATOMVÅBEN - Optimisme før atomforhandling
Forhandling af en ny nedrustningsaftale mellem USA og Rusland er nu indledt for alvor, og begge parter ser med optimisme på mulighederne. I første omgang gælder det en modernisering af START I traktaten, som udløber i december. Den har vigtige kontrolbestemmelser, som skal bevares. Men derudover stræber man efter en nedskæring af arsenalerne. Link til DR1's Orientering. Manuskript.
23.04.09 | ATOMVÅBEN - NATOs magiske atomvåben under nyt pres
Obama har brug for nedrustningspolitiske signaler, som kan bevise, at han ihærdigt stræber efter total atomnedrustning. Amerikanske atomvåben i Europa er velegnede. Deres militære værdi er tvivlsom, og de politiske argumenter for placeringen i Europa udgør en boomerang, idet ikke-atommagter kan anvende dem til argumentation for, at også de har brug for kernevåben. Tilbagetrækning af atomvåbnene op til ikke-sprednings konferencen næste år er en mulighed, men først skal NATOs atomafskrækkelse diskuteres i forbindelse med alliancens nye strategiske koncept. (Analyse i Information)
17.04.09 | ATOMVÅBEN - USA's troværdighed på spil i atomsag
Hvor mange atombomber er nødvendige, hvis USA vil afskrække brug af atomvåben mod amerikanske interesser? Præsident Obama har sagt, at han vil begrænse atomvåbens rolle i USA's strategi. Først er det nødvendigt, at arsenalet får færre opgaver, end det har i dag. Amerikansk forskningsrapport har beskrevet, hvordan atomberedskabet kan ændres, hvis USA vil bane vej for total atomafrustning. Link til DR's P1 Orientering. Manuskript.
08.04.09 | ATOMVÅBEN - Total atomafrustning nødvendigt mål for USA's strategi
I indsatsen mod spredning af atomvåben og for atomnedrustning har USA brug for et folkeligt engagement, som svarer til det, der for tyve år siden fik revet Muren ned og væltet kommunistiske regimer i Østeuropa. Det var en del af budskabet i præsident Obamas store tale i Prag, hvor en verden fri for atomvåben blev gjort til USA's strategiske mål. Bag hans forslag står mange års forberedelse fra eksperter i rustningskontrol, som udviklede alternativer til Bush-regeringens mislykkede indsats mod spredning. (Analyse i Information)
03.04.09 | NATO - Efter 60 år skal NATO i terapi
Alliancen skal have et nyt strategisk koncept, som leverer de overordnede retningslinjer for deltagernes fælles aktiviteter. Men det er langt fra nok med en opdatering af det gamle koncept fra 1999. Der er brug for en mere omfattende proces, som inddrager andet end embedsmænd og får fornyet forståelsen af, hvorfor man har et fællesskab på tværs af Atlanterhavet. (Analyse i Information)
01.04.09 | ATOMVÅBEN - Total atomafrustning er på dagsorden for topmøde
Frygt for spredning af atomvåben til flere stater og terrorister er en drivkraft, som har sat total atomafrustning på dagsordenen for det første topmøde mellem USAs præsident Obama og Ruslands præsident Medvedev. Samme målsætning er taget op af ældre amerikanske statsmænd - bl.a. Henry Kissinger - og en stor koalition af tidligere ledere fra hele verden. I første omgang skal USA og Rusland sikre, at retninglinjer for kontrol med arsenalerne ikke forsvinder, når START I traktaten udløber i december 2009. (Analyse i Information)
27.03.09 | NATO - Generalsekretær skal give NATO en ny start
Har Anders Fogh Rasmussen de rette kvalifikationer til at blive en effektiv generalsekretær i NATO? Det er spørgsmålet, som landet, der kendes ham bedst, ikke har diskuteret. Men han ligner udpræget en gårdsdagens mand, som ikke har svar på alliancens udfordringer. (Analyse i Information)
02.02.09 | USA - Obamas udfordring
For Barack Obama er appel til håbet et politisk redskab, som skal overvinde hindringer for vidtgående samfundsændringer. Kynikere spår, at han vil skuffe sine tilhængere, men rent faktisk har han allerede leveret konkrete resultater. Præsidentens offensiv mod illusionsmageriet, der i mange år har givet næring til seks alvorlige kriser, er således en bedrift i sig selv. Der er også mange tegn på, at hans forbillede er de præsidenter, som gennemførte store ændringer. (Artikel i tidsskriftet Kritisk Debat)
2008 Til top
20.11.08 | SIKKERHEDSPOLITIK - En deal med Taliban?
Nøglen til sejr i Afghanistan er, at man klart skelner mellem Taliban og Al Qaida. Det mener nogle af præsident
06.11.08 | USA - Obama's sejr og os Link til DR2's Debatten
Obama's sejr i det amerikanske præsidentvalg vil skabe problemer for danske politikere, som fører kampagne
04.11.08 | USA - Valgkampen mellem Obama og McCain (www.raeson.dk) se pdf-dokumentet her
Uge for uge kommenterede Jørgen Dragsdahl sammen med tre andre USA-eksperter slutfasen i det
20.07.08 | USA - Nekrolog for Bush-æraen (fra 2005) Printversion i pdf (11 sider)
"Bush-æraen er død. Den druknede i New Orleans". Med disse ord indledte Jørgen Dragsdahl i 2005 sit
19.07.08 | TERRORISME - Smuthul for tortur kan bestå efter USA's valg
Vil USA efter præsidentvalget søge optagelse i Den Internationale Straffedomstol ICC? For fire år siden mente 07.07.08 |RACISME - Kultursammenstød på højskolerne
Hvis vi vil præge nydanskerne med ny dannelse på højskolerne, er det nødvendigt, at højskolen kritiserer dansk
01.07.08 | RACISME - Dannelse til Verdensborger
Nydanskere udgør en værdifuld ressource, som kan gøre gamle idealer konkrete. Højskolen skal gøre sine
28.04.08 | MISSILSKJOLD - Styrket Rusland kan klare kompromis med USA
Russisk bekymring over baser i Østeuropa for det amerikanske missilforsvar kan blive "lindret", hvis en række
12.04.08 | TERRORISME - Topfolk i USA kan være krigsforbrydere
Ledende medlemmer af Bush-regeringen har et direkte ansvar for tortur, hævder det amerikanske tv-selskab
05.04.08| NATO - Udvidelsen af NATO kan anses for succes
Med optagelsen af Albanien og Kroatien har alliancen taget et vigtigt skridt for stabilisering af Europas urolige h
02.04.08 | NATO - Ukraine svært dilemma for NATO
Op til alliancens topmøde i Bukarest er medlemmerne uenige om, hvorvidt Ukraine og Georgien skal stilles i
01.04.08 | RACISME - Obama udfordrer racisten i alle amerikanere
Hvad er racisme? Spørgsmålet står centralt i den debat, som er brudt i valgkampen efter den sorte
22.03.08 | SIKKERHEDSPOLITIK - USA gennemfører revolution i sin hær
Krigene i Afghanistan og Irak har givet USA's hær dyrekøbte erfaringer, som nu er nedfældet i en ny
04.03.08 | USA - Det amerikanske imperiums store øjeblik Printversion i pdf (30 sider)
Hvad var målsætningens for USA’s udenrigspolitik under præsident Clinton? Har USA et imperium? Hvad er
22.02.08 | MISSILFORSVAR - USA skyder spionsatellit ned Link til DR P1's Orientering | Manuskript
USA skød 22. februar 2008 en af sine egne satellitter ned med en raket. Den officielle forklaring var, at
09.02.08 | TERRORISME - En bøddel og hans håndlangere
Bush har godkendt tortur. Det er konklusionen i amerikanske medier efter CIAs direktør har erkendt, at
04.01.08 | TERRORISME - CIA skal undersøges for lovbrud
Video fra forhør, hvor CIA anvendte tortur, er blevet slettet. Denne mulige forbrydelse skal nu undersøges af en
Tidligere - oversigt Til top
2007: 2007 januar-marts 2007 april-juni 2007 juli-september 2007 oktober-december Til top
2007 oktober-december Til top
19.12.07 | IRAN - Bush har fortjent ros for Iran-rapport
Pegefingre fik travlt efter amerikanske efterretningstjenester erklærede, at Iran stoppede sit
15.12.07 | DEN KOLDE KRIG - Pagten med djævlen
Historikere har i dag et væld af kilder, som kan belyse CIA's historie. Der er masser af forbrydelser,
06.12.07 | Iran - Iran-rapport lægger op til forhandling
CIA og andre amerikanske efterretningstjenester har konstateret, at Iran i 2003 stoppede sit program
29.11.07 | DEN KOLDE KRIG - CIA fylder 60 år
Den amerikanske efterretningstjeneste CIA har ansat nogle af de mest klarsynede, modige og dybt
23.11.07 | SIKKERHEDSPOLITIK - NATO fortsat på taberkurs i Afghanistan
Formodede Taliban-oprørere dræbes i tusindevis, men ifølge flere helt friske rapporter vokser oprørernes indflydelse alligevel. Paradokset mere end antyder, at der er noget galt med NATO's
12.11.07 | SIKKERHEDSPOLITIK - Danmark kan være for lille til storpolitik
Valgkampen blev ikke en regnskabets time for sikkerhedspolitikken, men undervejs blev det
06.11.07 | SIKKERHEDSPOLITIK - Forsvaret er

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
højesteret behandler sagen
Højesteret behandler Gisselfeld-striden sidst på året
- endelig dom i den knapt 7 år lange strid forventes afsagt om et år
Gisselfeldstridens lange vej mod Højesteret er kommet et vigtigt skridt videre sin afslutning. I tirsdags fastsatte Højesteret på et møde med Gisselfelds 10. overdirektør, Gisselfeld-bestyrelsens advokat samt kammeradvokaten, at retssagen om Gisselfelds ledelsesforhold skal domsforhandles sidst på året, nærmere bestemt den 30. november, 1. og 2. december 2005.
Erik Danneskiold-Samsøe og grevens mandatar, Lars Maach fra Gisselfelds Venner havde ønsket fire dage, men Højesteret valgte at afsætte i alt tre dage til at domsforhandle en af tidens største juridiske fejder.
I alt syv højesteretsdommere vil om knapt ni måneder behandle sagen. Dommen falder formentlig den 2. marts 2006
”Jeg er meget glad for udsættelsen af sagen, der giver mig en chance for at få en advokat til at føre sagen. Jeg håber, at det via ombudsmanden udtalelse i fri proces-sagen bliver Chr. Harlang; ellers en anden anerkendt advokat”, lyder det fra en lettet Erik Danneskiold-Samsøe.
Den verserende retssag er i sin tid anlagt af Erik Danneskiold-Samsøe den 16. april 1998 og behandlet af landsretten i efteråret 2001.
Landsretten dom faldt 8. januar 2002.
Samtidig med en klar sejr i landsretten var Gisselfeldbestyrelsen paradoksalt nok tvunget til at forlade Gisselfeld tre dage senere, den 11. februar 2002 på grund et krav fra godsets medarbejdere, der i lang tid havde været udsat for grov psykisk terror fra bestyrelsens øverste leder, godsejer Johan Koed-Jørgensen.
Sagen skulle oprindeligt have været for højesteret i forrige måned, men i november sidste år forlod Gisselfeldgrevens advokat, Chr. Harlang, sagen i protest over de meget vanskelige arbejdsvilkår.
Erik Danneskiold-Samsøe er således to gange blevet nægtet fri proces af Indenrigsministeren. Desuden har bestyrelsen inddraget halvdelen af grevens løn, hans firmabil, telefon m.m., hvorved han ikke har været i stand til at betale sin advokat.
Samtidig vil Gisselfeldbestyrelsen ikke åbne godskassen for andre end bestyrelsens egne advokater, selv om Erik Danneskiold-Samsøe argumenterer, at retssagen er principiel i forhold til Gisselfelds over 300 år gamle testamente – fundatsen – og derfor ikke burde være afhængig af en suspenderet overdirektørs privatøkonomi.
På et tidspunkt havde bestyrelsen reduceret lønnen yderligere, og opkrævede også husleje for grevens livslange privatbolig på slottet, men hævede dog hurtigt lønnen igen til lidt over indkomstgrænsen for fri proces. I en artikel i Politiken tidligere på året indrømmer K.G.H. Hillingsø, at fastsættelsen af EDS’ løn lige over fri poces-grænsen skete helt bevidst fra bestyrelsens side, for at undgå at EDS fik midler til at føre sin sag.
Da den tabte landsretssag i for tre år siden blev anket til Højesteret måtte Gisselfelds suspenderede overdirektør skaffe 310.000 i retsgebyr for at få sagen optaget til behandling ved landets højeste domstol. I november sidste år afkrævede højesteret sagsøgeren yderligere 63.700 kr i retsgebyr.
Gisselfeldgrevens mandatar, Lars Maach siger:
”Erik kæmper mod overmagten, blandt andet i form af Justitsministeriet, og i en sådan strid er man glad for alle sejre, store som små. For eksempel den aktuelle, hvor Højester først har udsat, og nu har genberammet sagen. En anden vigtig sejr er Højesterets beslutning om specifikt at tage dispensationsmuligheds-paragraffen i erhvervsfondsloven op. Endnu en vigtig sejr er ombudsmandens beslutning om at vurdere Eriks ansøgning om fri proces, som Indenrigsministeren to gange har afvist. Vi tror på, at ombudsmanden er enig med os i, at det er uacceptabelt, at statens selv afgør om en sagsøger mod staten ikke skal bevilges fri proces. Indenrigsministeren er efter vores opfattelse inhabil til at afgøre om Grev Erik skal have økonomisk hjælp til at føre sin, eller rettere, Gisselfelds retssag mod bl.a. justitsministeriet. Lad mig indskyde, at Gisselfelds fundats indiskutabelt giver Grev Erik lov til at bestyre Gisselfeld så længe han lever. Det kan ingen ændre, heller ikke Justitsministeriet. Samtidig kræver testamentet, at Erik skal forsvare det, hvis nogle forsøger at eliminere det. Grev Erik er dermed i den værst tænkelige situation, om end det værste er ved at være ovre: Han er forpligtet til at forsvare testamentet, men de kræfter, der forsøger at undergrave Gisselfelds testamente, kæmper med næb og kløer for at afskære hans mulighed for at forsvare Gisselfelds fundats, skrevet i 1700-tallet af kong Christian V’s uægte søn, Christian Gyldenløve og hans børn.”
Om ombudsmanden er enig med Erik Danneskiold-Samsøe og Gisselfelds Venner vil den nærmeste fremtid vise.
Ifald ombudsmanden skulle vise sig at dele opfattelse med Indenrigsministeren, vil det dog ikke stoppe Gisselfeldstridens vej til Højesteret. ”Vi har både en plan B og C klar” lyder det samstemmende fra Erik Danneskiold-Samsøe og mandatar Lars Maach fra Gisselfelds Venner.
(10 marts 2005)

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret højesteret Højesteret højesteret


text:
Skat.dk: E.A.2.1.4.2 LL § 8 J Udgifter til advokat og revisor - overgangsregel for indkomståret 2010
LL § 8 J ophæves
Bemærk, at LL § 8 J i sin hidtidige affatning (jf. lovbekendtgørelse nr. 176 af 11. marts 2009) er ophævet med virkning fra og med indkomståret 2010. Udgifter omfattet af LL § 8 J, som ville være fradragsberettigede ved etablering eller udvidelse af erhvervsvirksomheden i indkomståret 2009, kan dog fradrages i indkomståret 2010, hvis etableringen eller udvidelsen af erhvervsvirksomheden først sker i 2010. Dette fremgår af af Lov nr. 525 af 12. juni 2009 om ændring af aktieavancebeskatningsloven og forskellige andre love §§ 12, nr. 3, og 22, stk. 2 og 19. (LL § 8 J i den fra 1. januar 2010 gældende affatning omtales ovenfor under E.A.2.1.2 under Formueforvaltning).
Nedenfor gengives gældende ret i henhold til den hidtidige formulering af bestemmelsen, der således stadig vil være gældende i indkomståret 2010 for udgifter, som ville være fradragsberettigede ved etablering eller udvidelse af erhvervsvirksomheden i indkomståret 2009, men hvor etableringen først sker i indkomståret 2010:
Efter LL § 8 J er der fradrag for advokat- og revisorudgifter, der er afholdt i forbindelse med etablering af en erhvervsvirksomhed eller udvidelse af en bestående erhvervsvirksomhed. Der vil typisk være tale om udgifter i form af rådgivningshonorarer for udfærdigelse af vedtægter eller kontrakter m.v.
Endvidere er der fradragsret for gebyrer til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Det drejer sig om gebyrer i forbindelse med stiftelse af et selskab eller ved ændring af selskabets vedtægter. Fradragsretten forudsætter, at afholdelsen af udgifterne sker i forbindelse med etablering af en bestående erhvervsvirksomhed.
Begrebet etablering og udvidelse skal fortolkes bredt. LL § 8 J giver bl.a. mulighed for fradrag for advokat- og revisoromkostninger, der er afholdt i forbindelse med en udvidelse af selskabskapitalen eller en børsintroduktion. Bestemmelsen hjemler endvidere fradrag for de udgifter til advokat og revisor, der er afholdt i forbindelse med en omstrukturering af virksomheden, f.eks. ved omdannelse, fusion, spaltning eller tilførsel af aktiver, uanset om det sker skattefrit efter de særlige regler herom i virksomhedsomdannelsesloven og fusionsloven.
Der vil derimod som udgangspunkt ikke være fradrag for udgifter, der f.eks. afholdes i forbindelse med en ændring af virksomhedens stemmeregler eller lign.
Der kan kun gives fradrag efter LL § 8 J for de udgiftsarter, der udtrykkeligt er nævnt i lovbestemmelsen. Der er således kun fradrag for udgifter til rådgivning for advokat og revisor, men derimod ikke udgifter til tilsvarende rådgivning, der ydes af f.eks. pengeinstitutter. Udgifter til andre rådgivere omfattes heller ikke af bestemmelsen, selv om det er en advokat eller revisor, som har rekvireret rådgiveren og således er hvervgiver i forhold til en sådan rådgiver og derfor medtager udgiften som udlæg efter regning.
Betegnelsen revisor i LL § 8 J omfatter statsautoriserede revisorer, registrerede revisorer samt medlemmer af Foreningen Danske Revisorer og personer, der kan sidestilles med medlemmer af Foreningen Danske Revisorer. Om en person kan sidestilles med medlemmer af Foreningen Danske Revisorer beror på en konkret vurdering. Normalt vil en person, som udøver erhverv som revisor, kunne sidestilles med medlemmer af nævnte forening.
Virksomheden kan ikke fratrække udgifter efter LL § 8 J, stk. 1, eller lægge udgifterne til anskaffelsessummen efter stk. 3, jf. nedenfor, hvis virksomheden ikke er rette udgiftsbærer. Hvis f.eks. et opkøbt selskab er rette udgiftsbærer af de afholdte advokat- og revisorudgifter eller en del heraf, kan den købende virksomhed ikke fratrække udgifterne efter LL § 8 J, stk. 1, eller tillægge udgifterne til anskaffelsessummen efter stk. 3. Det samme gælder, hvis det ikke er virksomheden selv, men en anden, f.eks. et koncernforbundet selskab, der har købt selskabet, men hvor virksomheden har afholdt udgiften. Se hertil SKM2008.719.ØLR: Et selskab - en telekommunikationsvirksomhed - havde kun fradrag for udgifter til advokat og revisor i forbindelse med, at selskabet selv erhvervede et selskab. Selskabet var derimod ikke rette udgiftsbærer i relation til udgifter forbundet med, at et af selskabet til lejligheden erhvervet holdingselskab erhvervede tre andre selskaber. Se endvidere SKM2004.427.LSR, der ligger til grund for ovennævnte SKM2007.775.HR, og SKM2007.454.LSR, der behandler samme problemstilling for efterfølgende indkomstår, samt SKM2004.495.LSR og SKM2005.196.LSR.
SKM2009.455.LSR. Udgifter til due diligence m.v. ansås primært afholdt i aktionærernes interesse i en situation, hvor der ved en virksomhedssammenlægning skete en skattefri tilførsel af aktiver, og hvor værdien af bytteforholdet i de to sammenlagte virksomheder skulle vurderes. Selskabet kunne derfor ikke foretage fradrag for udgiften.
Endvidere forudsætter fradrag efter LL § 8 J, at udgiften vedrører en investering, der er gennemført. Forgæves afholdte udgifter til advokat og revisor kan således ikke kan fradrages. Se hertil SKM2008.719.ØLR.
Højesteret har ved dom af 23. juni 2004, SKM2004.297.HR, ændret retsstillingen, for så vidt angår holdingselskabers fradragsret i henhold LL § 8 J. Højesteret fastslog i dommen, at aktie- og anpartsselskaber ifølge aktieselskabslovens og anpartsselskabslovens §§ 1, stk. 1, skal være erhvervsdrivende, og at det i selskabsretten er anerkendt, at kravet herom er opfyldt også for så vidt angår selskaber, hvis virksomhed alene består i at besidde aktier eller anparter i et eller flere datterselskaber. Udgangspunktet må på denne baggrund være, at sådanne moderselskaber også anses for erhvervsdrivende ved anvendelse af de skatteretlige regler.
Endvidere fandt Højesteret, at da der hverken i ordlyden af LL § 8 J, i forarbejderne til bestemmelsen eller i oplysninger om selskabets virksomhed er holdepunkt for et modsat resultat, måtte etablering af holdingselskabet herefter anses for etablering af en erhvervsvirksomhed, således at selskabet i medfør af bestemmelsen kunne fradrage udgifter til advokat og revisor afholdt i forbindelse med etableringen. Dette resultat fandt retten også bedst stemmende med skattemyndighedernes anerkendelse af, at selskabet i medfør af SL § 6, stk. 1, litra a, havde fradragsret for de løbende udgifter til revision og regnskabsassistance.
Det kan på den baggrund fastslås, at stiftelse af et holdingselskab er etablering af en erhvervsvirksomhed omfattet af LL § 8 J, og at stiftelsesomkostninger til advokat og revisor er fradragsberettigede efter LL § 8 J.
SKM2008.589.LSR vedrørte genoptagelse på baggrund af SKM2004.297.HR i en endnu uafsluttet sag vedrørende det til dommen knyttede genoptagelsescirkulære nr. 2004-33. Landsskatteretten pålagde SKAT at genoptage skatteansættelsen for 1997 med henblik på fradrag efter LL § 8 J for advokat- og revisorudgifter afholdt i forbindelse med køb af datterselskabsaktier.
LL § 8 J, stk. 3
Der er ikke fradragsret i tilfælde, hvor de afholdte udgifter i forbindelse med køb eller salg af erhvervsaktiver, herunder aktier, anses som tillæg til købesummen eller fradrag i salgssummen, jf. LL § 8 J, stk. 3. Der skal derfor ske en afgrænsning af de udgifter til advokat og revisor, som må anses for tillæg til købesummen, og som derfor ikke kan fradrages efter stk. 1. Den afholdte udgift vil i disse tilfælde blive behandlet på samme måde som den resterende købe- eller salgssum. Såfremt der eksempelvis er tale om advokat- og revisoromkostninger, der afholdes i forbindelse med erhvervelse af en fast ejendom, skal omkostningerne tillægges købesummen i det omfang, der er praksis herfor. LL § 8 J, stk. 3, indeholder således en undtagelse fra stk. 1, og skatteyderen har ikke valgfrihed med hensyn til, om en advokat- eller revisorudgift skal tillægges købesummen for aktivet efter stk. 3 eller kan fradrages ved indkomstopgørelsen efter stk. 1, jf. cirk. nr. 72 af 17. april 1996, pkt. 14.10, samt SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR, nedenfor.
Højesteret har ved to domme, SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR, taget stilling til, hvad der skal tillægges anskaffelsessummen, når en virksomhed udvides ved erhvervelse af en bestemmende aktiepost. Ved dommene ændrede Højesteret Østre Landsrets domme i henholdsvis SKM2006.240.ØLR og SKM2006.32.ØLR.
I SKM2007.773.HR havde det pågældende selskab dels erhvervet samtlige aktier i et fransk selskab, dels erhvervet aktierne i et engelsk selskab ved apportindskud af aktierne i forbindelse med kapitalforhøjelse i selskabet. SKM2007.775.HR vedrørte et selskabs erhvervelse af bestemmende aktieposter i 3 selskaber.
Østre Landsret havde i disse sager ændret landsskatterettens kendelser og fundet, at afholdte advokat- og revisorudgifter til due diligence m.v. måtte anses for typiske i forbindelse med aktiekøb af den omhandlede karakter. På den baggrund fandt retten, at advokat- og revisorudgifterne var et naturligt led i de pågældende aktiekøb, og at de afholdte udgifter havde en sådan nær og direkte tilknytning til aktieerhvervelserne, at de måtte anses for tillæg til aktiernes købesum, jf. LL § 8, stk. 3.
Højesteret udtalte, at der i sagerne var tale om udvidelse af bestående erhvervsvirksomhed omfattet af LL § 8 J, stk. 1. Der var endvidere tale om sædvanligt benyttede former for virksomhedsudvidelse, og de udgifter til advokat og revisor, som sagerne angik, var vederlag navnlig for undersøgelse af de overtagne virksomheder (due diligence), rådgivning om skattemæssige og strukturelle forhold, forhandlinger, udarbejdelse af kontrakter og bistand ved gennemførelsen af erhvervelsen. Sådanne udgifter måtte anses for almindeligt forekommende ved de foreliggende former for virksomhedsudvidelse.
Om landsrettens praksis udtalte Højesteret, at en fortolkning af § 8 J, stk. 3, i relation til udgifter til advokat og revisor i forbindelse med virksomhedsudvidelse ved aktieerhvervelse, hvorefter der lægges vægt på, om udgifterne er et naturligt led i aktieerhvervelsen og har nær og direkte tilknytning dertil, vil afgrænse området for stk. 3 så bredt, at det vil omfatte stort set alle advokat- og revisorudgifter, der er afholdt i forbindelse med udvidelsen. En sådan forståelse er hverken i overensstemmelse med ordlyden af og sammenhængen mellem bestemmelserne eller med lovforslagets bemærkninger, hvorefter der typisk vil være fradrag for honorar for rådgivning og udfærdigelse af kontrakter mv. Forståelsen vil medføre, at der ikke gives skattefradrag for almindeligt forekommende udgifter til advokat og revisor ved sædvanlige former for virksomhedsudvidelse som de foreliggende, hvilket vil være i strid med lovens formål om at fremme virksomhedsvækst bl.a. ved skattefradrag for omkostninger til advokat og revisor i forbindelse med udvidelser.
Højesteret udtalte videre, at stk. 3 for så vidt angår tilfælde, hvor en virksomhed udvides ved erhvervelse af en bestemmende aktiepost i et andet selskab, må forstås således, at bestemmelsen alene omfatter sådanne udgifter til advokat og revisor, som kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve aktiekøbet, herunder udgifter til udfærdigelse af transportpåtegninger, noteringer og anmeldelser. Andre udgifter til bistand fra advokat og revisor, herunder bistand i form af undersøgelse og rådgivning, deltagelse i forhandlinger og udfærdigelse af kontrakter, kan ikke anses for tillæg til købesummen. Da der ikke forelå nærmere oplysninger om, hvilken del af udgifterne til advokat og revisor, som efter de anførte retningslinier var omfattet af § 8 J, stk. 3, hjemviste retten sagerne til ligningsmyndighederne til opgørelsen af størrelsen af det beløb, der skulle fratrækkes ved indkomstopgørelsen og det beløb, der skulle tillægges aktiernes anskaffelsessum.
Højesteret tilføjede i SKM2007.773.HR, at det anførte også gælder i tilfælde, hvor erhvervelsen af den bestemt aktiepost sker ved apportindskud i forbindelse med kapitalforhøjelse.
SKAT udsendte i anledning af ovennævnte højesteretsdomme, SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR, SKAT-meddelelse SKM2008.102.SKAT om genoptagelse af skatteansættelsen vedrørende advokat- og revisorudgifter, jf. ligningslovens § 8 J. Meddelelsen er nu bortfaldet.
SKM2008.336.LSR og SKM2008.595.LSR vedrørte genoptagelse i henhold til SKM2008.102.SKAT.
Praksis - fradrag indrømmet
SKM2005.196.LSR. (Appelleret men efterfølgende hævet). Landsskatteretten godkendte fradrag for advokat- og revisorudgifter i forbindelse med køb af aktier i datterselskab med 146.900 kr., jf. LL § 8 J, stk. 1. Ifølge repræsentanten kunne 3.000 kr. henføres direkte til aktiernes anskaffelsessum efter LL § 8 J, stk. 3.
SKM2004.387.LSR. Under henvisning til Højesterets dom i SKM2004.297.HR blev revisorudgifter i forbindelse med udvidelse af aktiekapitalen anerkendt som fradragsberettigede, jf. LL § 8 J, stk. 1.
SKM2001.314.LSR. Et selskabs udgifter til advokat og revisor, der var afholdt i forbindelse med køb af aktiviteterne i et andet selskab var omfattet af ligningslovens § 8 J, stk. 1, og dermed fradragsberettigede. Overdragelsen omfattede ejendomme, driftsmidler og goodwill. Honoraret til advokat og revisor vedrørte udarbejdelse af due diligence rapport, afholdelse af møder med det sælgende selskab mv. Landsskatteretten fandt ikke grundlag for at henføre en del af udgifterne til købesummen for de overdragne aktiver, jf. § 8 J, stk. 3.
SKM2001.588.LSR. Revisorudgifter afholdt i forbindelse med skattefri virksomhedsomdannelse blev anset som fradragsberettigede efter LL § 8 J, stk. 1.
SKM2001.240.LSR. Et selskab afholdt revisorudgifter i forbindelse med erhvervelse af hele aktiekapitalen i et andet selskab. Da det fandtes godtgjort, at aktieerhvervelsen var foretaget med henblik på en efterfølgende fusion, var revisorudgiften fradragsberettiget i medfør af LL § 8 J, stk. 1.
SKM2001.471.LSR. Advokat- og revisorudgifter afholdt ved tilførsel af aktiver efter FUL § 15 c blev ligeledes anset som fradragsberettigede efter LL § 8 J, stk. 1.
I TfS 1996.556.LSR blev der afholdt udgifter til revisor og advokat i forbindelse med udarbejdelse af ny interessentskabskontrakt, som følge af optagelse af en ny medinteressent. Landsskatteretten fandt, at fradraget var berettiget, da omkostningerne var afholdt i forbindelse med udvidelse af en bestående virksomhed.
Fradrag delvis imødekommet
SKM2009.417.ØLR tidligere instans SKM2005.483.LSR. Landsskatteretten fandt, at et holdingselskabs omkostninger - herunder advokat- og revisorudgifter - i forbindelse med køb af datterselskaber ikke kunne fratrækkes som driftsudgifter eller som udgifter til formueadministration. Advokat- og revisorudgifterne var ikke omfattet af LL § 8 J, stk. 1, om fradrag for udgifter ved etablering eller udvidelse af virksomhed, men ansås som et tillæg til aktiernes anskaffelsessum for aktierne i datterselskaberne omfattet af LL § 8 J, stk. 3. Sagen blev forligt ved landsretten efter principperne i Højesterets to ovennævnte domme, SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR.
SKM2008.719.ØLR. Skatteyderen - en telekommunikationsvirksomhed - havde afholdt udgifter til rådgivere i forbindelse med dels faktiske køb af aktier, dels ikke gennemførte køb af aktier. Skatteyderen købte og forsøgte at købe såvel majoritetsaktieposter som minoritetsaktieposter i de undersøgte selskaber. Skatteyderen gjorde gældende, at der forelå formueforvaltning, hvorfor udgifterne knyttet hertil var fradragsberettigede, jf. SL § 6 a. Heri var landsretten ikke enig. Landsretten lagde til grund, at skatteyderens udgiftsafholdelse var et led i skatteyderens ønske om at fastholde og udbygge sin position på telemarkedet og skabe fortsat vækst i form af opbygning af en international forretning. Videre fandt landsretten, at en del af de i sagen omhandlede udgifter var anvendt til advokat- og revisorbistand og ikke til f.eks. investeringsrådgivning. Efter forklaringerne lagde landsretten til grund, at virksomheden ikke ved opkøbene havde fokuseret på, hvordan man kunne komme ud af selskaberne igen. Investeringerne var derfor ikke alene et led i kapitalanbringelse, men udtryk for langsigtede investeringer med henblik på udvidelse af skatteyderens virksomhed, herunder i form af etablering af udenlandske aktiviteter. Derfor var de af skatteyderen afholdte udgifter ikke formueforvaltningsudgifter som led i en aktiv kapitalforvaltning i form af venture-investeringer, men derimod afholdt som led i udvidelse af skatteyderens bestående virksomhed. Der var derfor ikke fradragsret efter SL § 6 a. Retten henviste til, at dette fremgår af bemærkningerne til LL § 8 J og SKM2007.775.HR. For så vidt angår eksterne rådgivningsomkostninger til gennemførte aktiekøb var parterne - efter SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR - enige om, at udgifterne kunne fradrages i medfør af LL § 8 J, stk. 1, i det omfang, omkostningerne udgjorde honorering af revisorer og advokater i forbindelse med markedsundersøgelser, udarbejdelse af kontrakter og bistand i øvrigt i forbindelse med købene. Landsretten udtalte, at LL § 8 J alene giver ret til fradrag, såfremt en etablering eller udvidelse er gennemført, og kun for udgifter til advokat- og revisorbistand samt gebyrer til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Selskabets rådgivningsomkostninger til påtænkte, men ikke gennemførte dispositioner var derfor ikke omfattet af bestemmelsen. Retten fandt endvidere, at selskabets erhvervelse af 5 % af aktierne i et belgisk selskab, hvori selskabets datterselskab i forvejen besad 90 % af aktierne, var udtryk for en udvidelse omfattet af LL § 8 J. Selskabet havde endvidere kun fradrag for udgifter til advokat og revisor i forbindelse med, at selskabet selv erhvervede et selskab. Selskabet var derimod ikke rette udgiftsbærer i relation til udgifter forbundet med, at et af selskabet til lejligheden erhvervet holdingselskab erhvervede andre selskaber.
SKM2003.524.LSR. Landsskatteretten fandt, at advokatudgifter vedrørende et køb af et skuffeselskab var fradragsberettigede. Udgifter til udarbejdelse af anpartshaveroverenskomst indgået mellem de to hovedanpartshavere måtte anses for varetagelse af private interesser. Denne udgift var derfor ikke fradragsberettiget.
SKM2003.295.LSR. I forbindelse med udarbejdelse af et byggeprojekt, som skulle udbydes til investorer, blev der godkendt fradrag for revisorhonorarer, for udarbejdelse af årsregnskab og skattebilag samt udarbejdelse af revisorerklæring og budgetredegørelse, jf. LL § 8 J, stk. 1. Et honorar for udarbejdelse af kontrakter og møder med investorerne kunne ikke fradrages. Honorar til advokat for udarbejdelse af skøde samt gennemgang af kontraktsmatriale kunne fradrages med 50 pct., da en del af honoraret dækkede udgifter vedrørende de erhvervede aktiver.
SKM2010.151.ØLR (Appelleret til Højesteret). Sagen vedrørte udgifter i forbindelse med omstrukturering i form af grenspaltning. Det indskydende selskab A beholdt en division af virksomheden, medens en anden division blev overført til et nystiftet selskab, B. I forbindelse med børsnotering af det nye selskab B solgte selskabet A nogle aktier i B. Landsretten udtalte, at selskabet A´s udgifter til spaltning af selskabet A, til børsnotering af selskabet B og til selskabets A´s salg af aktier i B, ikke havde en sådan tilknytning til selskabernes drift, - dvs. til at erhverve sikre og vedligeholde indkomsten - at udgifterne kunne anses som driftsomkostninger, der kunne fradrages efter SL § 6, stk. 1, litra a. Selskabet fik ej heller medhold i, at udgifterne kunne afskrives efter SL § 6 a. De udgifter, selskabet A havde afholdt til advokat og revisor, kunne endvidere ikke anses for afholdt i forbindelse med etablering eller udvidelse af selskabets virksomhed og kunne derfor ikke fratrækkes i den skattepligtige indkomst i medfør af (den dagældende) LL § 8 J, stk. 1. Retten fandt, at der hverken i bestemmelsens ordlyd eller forarbejder var støtte for fradrag for advokat- og revisoromkostninger i et tilfælde som det foreliggende, hvor den skattepligtige indskrænker sin virksomhed. Selskabet B blev desuden tilskudsbeskattet af udgiften til selskabets børsnotering og halvdelen af de øvrige udgifter, som selskabet A havde afholdt, idet selskabet B blev anset for rette omkostningsbærer.
SKM2008.651.VLR (tidligere instans SKM2008.2.BR). En kommanditist havde ført en voldgiftssag mod kommanditselskabet med henblik på at få omgjort en generalforsamlingsbeslutning om, at kommanditselskabet skulle erhverve en udlejningsejendom. Retten fandt ikke, at udgifterne til voldgiftssagen havde en sådan direkte og sædvanlig forbindelse til sagsøgerens løbende indkomsterhvervelse, at udgifterne til voldgiftssagen var fradragsberettigede, jf. SL § 6, stk. 1, litra a. Da udgifterne var afholdt for at hindre købet af ejendommen, var udgifterne til advokat heller ikke fradragsberettigede i medfør af LL § 8 J.
SKM2007.458.LSR. Udgifter til revisor og advokat afholdt i forbindelse med ændringer i ejerforholdene til aktier i et selskab ("elevatormodellen") blev ikke tilladt fratrukket, idet de ikke vedrørte en udvidelse af selskabets virksomhed. Udgifterne kunne heller ikke fratrækkes som driftsudgifter efter SL § 6, stk. 1, litra a.
SKM2007.319.LSR. Advokatudgifter afholdt i forbindelse med overtagelse af en banks virksomhed skulle ikke tillægges købesummen for aktierne, men ansås derimod for accessoriske til aktivitetsoverdragelsen og skulle fordeles forholdsmæssigt på de aktiver, der erhvervedes ved overdragelsen af bankaktiviteterne, jf. LL § 8 J, stk. 3. Den forholdsmæssige del af udgiften for aktivet skulle således tillægges købesummen for aktivet og behandles på samme måde som denne.
SKM2005.481.LSR. Et selskab havde afholdt advokatudgifter på 50.000 kr. i forbindelse med stiftelsen af selskabet. Da selskabet ikke havde haft aktiviteter eller ejet aktier/anparter i datterselskaber i stiftelsesåret, var der ikke etableret en erhvervsvirksomhed.
SKM2004.495.LSR. Et selskab afholdt advokat- og revisorudgifter til stiftelse af et holdingselskab og gennemførelse af en aktieombytning hvorved moderselskabet modtog alle aktierne i selskabet. Disse udgifter måtte anses at vedrøre moderselskabets interesser og ikke selskabets egen indkomsterhvervelse. Udgifterne var derfor ikke fradragsberettigede for selskabet efter SL § 6, stk. 1, litra a, og da selskabet ikke kunne anses for at have fået udvidet sin erhvervsvirksomhed ved disse transaktioner, var udgifterne heller ikke fradragsberettigede i medfør af LL § 8 J. Advokat- og revisorudgifter afholdt i efterfølgende år vedrørende generationsskifte i aktionærkredsen var hverken fradragsberettigede efter SL § 6 a eller efter LL § 8 J, idet udgifterne blev anset for at vedrøre aktionærernes formueforhold. Udgifterne blev anset for maskeret udlodning til aktionærerne, jf. LL § 16 A.
TfS 2000, 188 LSR. Et lægeinteressentskab afholdt advokatomkostninger i forbindelse med overdragelse af en interessentskabsandel. Udgifterne havde efter Landsskatterettens opfattelse ikke tilknytning til den løbende drift, hvorfor fradrag efter SL § 6, stk. 1, litra a, blev afvist. Landsskatteretten afviste desuden fradrag efter LL § 8 J. Landsskatteretten bemærkede, at interessentskabet ved at udskifte en interessent med en anden, således at den nye interessent indtrådte i den tidligere interessents sted, ikke havde udvidet virksomheden i henhold til LL § 8 J.
Praksis vedrørende anvendelsen af bl.a. LL § 8 J i forbindelse med anpartsprojekter er beskrevet i SKM2008.390.SKAT Opgørelse af afskrivningsgrundlaget for investorer i anpartsprojekter, pkt. 9., og i SKM2009.261.SKAT Opgørelse af afskrivningsgrundlaget for investorer i anpartsprojekter II - styresignal.
SKM2008.465.HR (tidligere instans SKM2007.41.ØLR). En kommanditist i et 10-mandsprojekt vedrørende en investeringsejendom havde ikke krav på forholdsmæssigt fradrag i medfør af LL § 8 I eller 8 J for sin andel af udgifter til advokat- og revisor, skønsmæssigt 10.000 kr., som indgik i et rådgivningshonorar til udbyderen. Højesteret fandt, at udbyderens udgifter til markedsundersøgelser kunne fradrages af udbyderen som driftsudgifter, men det beløb, som var opkrævet hos kommanditselskabet, var en del af det samlede honorar til udbyderen i dennes egenskab af projektudvikler og -udbyder. Der skulle således ikke foretages en opdeling. Landsretten havde endvidere fundet, at honoraret ikke havde en sådan tilknytning til selve ejendomsoverdragelsen, at det kunne medregnes til den afskrivningsberettigede anskaffelsessum for ejendommen. Skatteyderen frafaldt denne påstand ved Højesteret. Afgørelsen, samt den praksisændring, den har givet anledning til, er omtalt i SKM2009.261.SKAT.
Se tillige TfS 2000, 199 LR, hvor Ligningsrådet fandt, at revisor- og advokatudgifter, der afholdes af udbyder, og som indgår i den samlede pris for et projekt, ikke kan fradrages af investorerne efter LL § 8 J. I tilfælde, hvor udgiften direkte påhviler investorerne, vil den derimod kunne fradrages efter LL § 8 J. Se tilsvarende SKM2008.389.SR.
SKM2007.468.LSR vedrørte en kommanditists fradrag for udgifter til advokat og revisor i forbindelse med et udbudt projekt.
Højesteret har i SKM2008.967.HR, der dog ikke omhandler advokat- eller revisorudgifter, fundet, at honorar til udbyderen af et ejendomsinvesteringsprojekt var en etableringudgift for kommanditselskabet. Udgiften kunne derfor ikke medregnes ved opgørelsen af anskaffelsessummen og dermed afskrivningsgrundlaget for en erhvervet hotelejendom. Retten udtalte, at afskrivningsgrundlaget for hotelejendommens bygninger og installationer omfatter den kontante anskaffelsessum. Heri indgår efter praksis - ud over købesummen - alene sådanne udgifter, som kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve købet af de afskrivningsberettigede aktiver, jf. Højesterets domme gengivet i SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR. (Afgørelsen stadfæster SKM2005.450.VLR).
SKM2009.562.HR stadfæstede SKM2008.16.VLR, hvorefter udgifter til honorar for oplysninger om kreditværdighed efter deres karakter ikke kunne fradrages efter LL § 8 J, stk. 1.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Advokaten 4 - Legemsbeskadigelse kan også være psykisk
Ny dom fra Højesteret kan medføre, at flere ulykker, der giver sår på sjælen, udløser erstatning.
Af Birgitte Pedersen, advokat, Hjulmand & Kaptain
Højesteret traf 22. marts 2010 afgørelse i en principiel sag anlagt af en forsikringstager mod et forsikringsselskab.
Baggrunden for sagsanlægget var, at skadelidte havde været udsat for to overfald på sit arbejde som lærer for socialt belastede børn og unge.
Skadelidte var første gang udsat for et overfald 1. november 1999.
Overfaldet var et voldeligt overfald, hvor skadelidte både blev udsat for fysisk skade, ligesom han også fik en psykisk skade i form af posttraumatisk belastningsreaktion.
Efterfølgende var han sygemeldt, men begyndte efterhånden at arbejde på deltid. Efter sommerferien 2000 genoptog han sit arbejde på fuld tid. Han var derefter 13. september 2000 udsat for endnu et overfald. Dette overfald var imidlertid alene verbalt. Han blev udsat for en trussel, hvor en elev truer med at overfalde ham, “som ham den anden gjorde.” Herefter blev skadelidte sygemeldt og har ikke siden kunnet varetage et arbejde og er dermed blevet tilkendt offentlig førtidspension.
Skadelidte havde i forsikringsselskabet tegnet en forsikring kaldet en “Ulykkesforsikring Income Protection”. Som dækning var anvist heltidsulykkesforsikring ved tab af erhvervsevnen (50 procent). I henhold til forsikringsbetingelserne dækkede forsikringen tab af forsikredes erhvervsevne på mindst 50 procent og derover, der opstod i forsikringstiden. Begrebet ulykkestilfælde var i forsikringsbetingelserne defineret som “legemsbeskadigelse”, der rammer den forsikrede ufrivilligt, som følge af en pludselig udefra kommende påvirkning.
Forsikringsselskabet nægtede udbetaling under henvisning til, at overfaldet 1. november 1999 ikke havde påført skadelidte et erhvervsevnetab over 50 procent. Forsikringsselskabet var af den opfattelse, at det var overfaldet 13. september 2000, som medførte et erhvervsevnetab over 50 procent. Dette overfald mente forsikringsselskabet imidlertid ikke var omfattet af forsikringsdækningen, idet der ikke var tale om et ulykkestilfælde. Efter forsikringsselskabets opfattelse forudsatte definitionen af ulykkestilfældet i forsikringsbetingelserne, at der var sket “legemsbeskadigelse”, det vil sige, dækningen var begrænset til tilfælde af fysisk personskade.
Taber i by- og landsret
Skadelidte indbragte sagen for Ankenævnet for Forsikring, som udtalte, at forsikringsselskabet skulle udbetale forsikringsydelsen, idet erhvervsevnetabet var en følge af overfaldet 1. november 1999. Ankenævnet for Forsikring udtalte endvidere, at den omstændighed, at der ikke var lidt fysisk skade efter hændelsen 13. september 2000, ikke i sig selv kunne medføre, at det overfald ikke var omfattet af forsikringsdækningen.
Forsikringsselskabet meddelte, at man ikke ønskede at følge Ankenævnet for Forsikrings afgørelse. Skadelidte var derfor nødsaget til at indbringe sagen for byretten. I byretten fik forsikringsselskabet medhold. Skadelidte ankede sagen til landsretten. Også i landsretten fik forsikringsselskabet medhold.
Skadelidtes advokat anmodede herefter Procesbevillingsnævnet om 3. instansbevilling til behandling af sagen i Højesteret. Højesteret har ikke på noget tidligere tidspunkt taget stilling til rækkevidden af ulykkesforsikringer, hvor ordet “legemsbeskadigelse” eller lignende anvendes.
På denne baggrund blev der meddelt 3. instansbevilling.
Efter at der blev meddelt 3. instansbevilling til sagen har Ankenævnet for Forsikring afvist at behandle sager af tilsvarende karakter. Ankenævnet for Forsikring har meddelt, at man vil afvente udfaldet af Højesterets afgørelse.
Højesteret afsiger dom
Som anført afsagde Højesteret dom 22. marts 2010.
Højesteret fandt, at man efter Retslægerådets udtalelse kunne lægge til grund, at den psykiske skade i det hele må anses for en følge af overfaldet 1. november 1999, selvom de endelige skadelige følger først viser sig efter hændelsen 13. september 2000, jf. herved princippet i forsikringsaftalelovens § 120.
Erhvervsevnetabet måtte derfor anses forvoldt ved overfaldet den 1. november 1999. Som anført var der ikke tvist om, at dette overfald opfyldte definitionen af ulykkestilfældet i forsikringsbetingelserne.
Uanset denne “allerede fordi” afgørelse udtalte Højesteret sig imidlertid også om spørgsmålet om psykisk skade. Højesteret anførte først, at forsikringsaftaleloven ikke indeholder nogen angivelse af, hvad der forstås ved en ulykke. Lovens § 119 må derfor anses for baseret på almindelig opfattelse på markedet af begrebet ulykkesforsikring.
Højesteret udtalte endvidere:
Anvendelsen af ordet “legemsbeskadigelse” i beskrivelsen af et ulykkestilfælde taler for at anse dækningen for begrænset til tilfælde af fysisk personskade. Anvendelse af udtryk som dette går imidlertid årtier tilbage og har ikke været til hinder for – inden for snævre rammer – som almindelig opfattelse at anse psykisk personskade for omfattet af ulykkesforsikringsdækningen på samme måde, som tilfældet er inden for erstatningsretten efter erstatningsansvarsloven. Det har således været almindeligt at anse en selvstændig psykisk skade for omfattet af ulykkesbegrebet, når forsikrede personligt under omstændigheder, som i øvrigt karakteriserer et ulykkestilfælde, har været udsat for en sådan trussel om eller fare for at blive påført en fysisk skade, at den psykiske skade må anses for påregnelig.
På denne baggrund finder Højesteret, at dækning af psykisk skade, uden at der tillige foreligger en fysisk skade, ikke kan anses for afskåret, blot fordi der i de almindelige forsikringsbetingelser er anvendt ordet “legemsbeskadigelse” i beskrivelsen af et ulykkestilfælde.
Højesteret har således efter min opfattelse taget klar stilling til det principielle spørgsmål, at anvendelse af ord som legemsbeskadigelse, legeme eller lignende i definitionen af et ulykkestilfælde i forsikringsbetingelserne ikke kan afskære dækning af en psykisk skade.
Som anført har Ankenævnet for Forsikring afvist at afgøre sager med tvister af den pågældende art siden februar 2008, hvor der blev givet 3. instansbevilling til sagen. Formentlig er der derfor en lang række sager i Ankenævnet for Forsikring, hvor skadelidte nu vil få medhold

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Sådan tæller du til 120 dage ved deltidssygemelding - DAHL Advokatfirma
Højesteret har i to principielle afgørelser skabt klarhed over, hvordan 120-dages-reglen skal anvendes i forbindelse med en funktionæransats delvise sygemelding. Få indblik i, hvordan du som arbejdsgiver sikrer den korrekte håndtering af 120-dages-reglen.
En medarbejder kan opsiges med én måneds varsel efter 120-dages-reglen, når medarbejderen har været syg i 120 dage inden for 12 på hinanden følgende måneder. 120-dages-reglen fremgår af funktionærlovens § 5, stk. 2, og reglen kan kun anvendes, hvis det er aftalt direkte i en ansættelseskontrakt.
Det følger hverken af selve lovbestemmelsen eller lovforarbejderne, hvordan de 120 dage skal opgøres. Opgørelsen har derfor forvoldt en del problemer i praksis, særligt i forhold til deltidssygemeldte medarbejdere.
Når en medarbejder skal opsiges efter 120-dages-reglen er det vigtigt, at opsigelsen sker umiddelbart efter udløbet af de 120 dage, da arbejdsgiver ellers mister muligheden for at opsige med forkortet opsigelsesvarsel i den pågældende sygeperiode. Det er derfor vigtigt, at arbejdsgiver tæller rigtigt, når de 120 dage opgøres.
Højesteret har nu en gang for alle fastslået, hvordan arbejdsgiver skal tælle til 120 dage, når en medarbejder er deltidssygemeldt.
Kun faktisk fravær indgår i de 120 dage
Hidtil har man beregnet en delvist sygemeldt medarbejders fravær forholdsmæssigt. Hvis en ansat eksempelvis har været sygemeldt 16 timer ud af en ugentlig arbejdstid på 32 timer, har arbejdsfrie dage indgået forholdsmæssigt, således at det ugentlige sygefravær har kunnet opgøres til 3,5 dag (7 dage x 16/32).
Højesteret har nu for det første fastslået, at hvis en medarbejder er syg en hel dag, skal dette tælles som én hel sygedag, uanset hvor mange timer medarbejderen skulle have arbejdet den pågældende dag. Der skal altså ikke længere foretages en forholdsmæssig beregning baseret på forholdet mellem fraværstimer og ugentlig arbejdstid.
Er medarbejderen kun syg en del af en dag, medregnes kun de faktiske antal timer. Der er ikke ændret ved denne praksis.
Hernæst var spørgsmålet, om søn- og helligdage og andre arbejdsfrie dage skal medregnes i de 120 sygedage.
Det er tidligere fastslået i retspraksis, at når en medarbejder er fuldtidssygemeldt, så indgår søn- og helligdage og andre arbejdsfrie dage i beregningen af de 120 dage, når den ansatte har været sygemeldt i dagen umiddelbart før og dagen umiddelbart efter den pågældende arbejdsfri dag. Er en medarbejder fuldtidssygemeldt, vil sygefraværet derfor være 7 dage pr. uge.
Højesteret har nu fastslået, at ved en deltidssygemelding kan alene det faktiske fravær medtages. Dette betyder altså, at selvom medarbejderen både er syg fredag og mandag, så skal de to dage i weekenden ikke tælles med, ligesom øvrige arbejdsfrie dage ikke skal indgå i beregningen.
Når arbejdsgiver skal tælle til 120 dage ved deltidssygemeldte medarbejdere, skal altså kun det faktiske fravær tælles med, uanset om fraværet er placeret som hele sygedage eller som fravær en del af en arbejdsdag.
Skal arbejdsgiver acceptere, at medarbejderen tilbyder at genoptage arbejdet på deltid?
I den ene afgørelse fra Højesteret tilbød den sygemeldte medarbejder at vende tilbage på arbejde 20 timer om ugen frem til det tidspunkt, hvor hun kunne raskmeldes helt. Arbejdsgiver afviste dette med baggrund i virksomhedens drift, hvorfor medarbejderen blev anset som fuldtidssygemeldt i hele perioden indtil dennes raskmelding.
Spørgsmålet i forhold til beregningen af 120-dages-reglen var, om arbejdsgiver skal acceptere, at medarbejderen vender tilbage på nedsat tid, eller om det ville have konsekvenser for beregningen af de 120 dage, såfremt arbejdsgiver ikke accepterer medarbejderens tilbud.
Højesteret fastslog, at en arbejdsgiver ikke har pligt til at acceptere, at en medarbejder, som er delvis uarbejdsdygtig på grund af sygdom, arbejder på nedsat tid. Som præmisserne i dommen er formuleret gælder dette uafhængigt af, om arbejdsgiveren kan give en saglig begrundelse for sit afslag eller ej.
Selvom medarbejderen havde tilbudt at vende tilbage på nedsat tid i en periode af sygemeldingen, skulle denne periode medregnes i de 120 dage som en fuldtidssygemelding, dvs. med 7 dage om ugen. Medarbejderens tilbud har derfor ikke nogen indflydelse på beregningen af de 120 dage.
Med de to Højesteretsafgørelser er der nu skabt klarhed over, hvordan arbejdsgiver skal tælle til 120 dage ved deltidssygemeldinger. Arbejdsgivere skal dog fortsat altid være påpasselige med at opsige en medarbejder efter 120-dages-reglen, og det er vigtigt at sikre, at dagene er opgjort korrekt. DAHL bistår gerne arbejdsgivere med en opsigelse i henhold til 120-dages-reglen.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret