text:
Skat.dk: C.F.9.2.19.12.2 Tyskland - Gennemgang af DBO'en
Dette afsnit indeholder en gennemgang af DBO'ens artikler, artikel 1 - 50, det tilhørende bilag og den tilhørende protokol.
DBO'ens 50 artikler
Artiklen afviger fra OECD's modeloverenskomst. Der findes ikke en tilsvarende artikel i OECD's modeloverenskomst.
Artiklen indeholder en generel hensigtserklæring om samarbejde for at undgå dobbeltbeskatning og for at sikre påligningen af skatter.
Se også DBO'en artikel 1 om indholdet af bestemmelsen.
DBO'en er opdelt i kapitler og det fremgår af artiklen, hvilke personer m.m. der er omfattet af de enkelte kapitler. Se artikel 2, stk. 2.
De skatter der er omfattet af DBO'en fremgår af bilag til DBO'en.
andre aktiviteter med henblik på økonomisk efterforskning og udnyttelse af området.
"Fast ejendom" er defineret i artikel 3 i stedet for artikel 6.
"Ejendom, som udgør en del af dødsboet efter, eller en del af en gave ydet af, en person, der er hjemmehørende i en kontraherende stat" betyder alle formuegoder, hvis overdragelse eller overførsel er beskattet efter kapitel III i DBO'en.
Artiklen nævner ikke, at de kompetente myndigheder kan enes om en anden fortolkning.x
Artiklen indeholder en bestemmelse om skattemæssigt hjemsted i boer og arv og gave. Se artikel 4, stk. 1, litra b.
Når en afhængig agent i en stat har og udøver en fuldmagt til at indgå aftaler i foretagendets navn, anses foretagendet for at have fast driftssted i denne stat med hensyn til enhver virksomhed, som han foretager for foretagendet, medmindre hans virksomhed er begrænset til sådanne, som nævnt i stykke 4, som, hvis den udøves gennem et fast forretningssted, ikke ville gøre dette faste forretningssted til et fast driftssted i henhold til bestemmelserne i pågældende stykke.
De tyske skattemyndigheder har udtalt, at en server, der anvendes i forbindelse med elektronisk handel over Internettet, ikke udgør et fast driftssted. De tyske skattemyndigheder har i udtalelsen anført, at der kun er tale om et foreløbigt standpunkt, og myndighederne forbeholder sig derfor ret til at ændre standpunkt senere, hvis der i OECD-regi opnås enighed om et andet resultat. Se Skat Udland 1999, 237.
Højesteret har afgjort, at en virksomhed med udlejning af helikopter havde fast driftssted i Tyskland. Avancen ved salg af helikopteren skulle derfor beskattes i Danmark efter den dagældende artikel 4, stk. 1, om fast driftssted. Se SKM2004.116.HR.
Kommentaren til OECD's modeloverenskomst artikel 5, pkt. 45.1, 45.7 og 45.9 vedrørende Tysklands fortolkning af artikel 5, stk. 1 og stk. 5.
Artiklen afviger redaktionelt fra OECD's modeloverenskomst. Se afsnit C.F.8.2.2.6 om OECD's modeloverenskomst artikel 6.
Artiklen indeholder ikke definitionen på fast ejendom svarende til OECD' modeloverenskomst artikel 6, stk. 2. Definitionen findes i artikel 3, stk. 1, litra f, og svarer til OECD's modeloverenskomst artikel 6.
Fortjeneste ved skibs- eller luftfartsvirksomhed i international trafik kan kun beskattes i den kontraherende stat, hvori foretagendets virkelige ledelse har sit sæde.
Artiklen omfatter indkomst ved anvendelse, vedligeholdelse eller udlejning af containere, herunder anhængere, pramme og lignende materiel til transport af containere, til transport af varer i international trafik, hvis indkomsten står i forbindelse med indkomst fra international trafik. Se artikel 8, stk. 1.
Fortjeneste ved driften af både, der anvendes ved transport ad indre vandveje, kan kun beskattes i den kontraherende stat, hvori foretagendets virkelige ledelse har sit sæde. Se artikel 8, stk. 2.
Såfremt den virkelige ledelse for et foretagende, der driver skibsfartsvirksomhed, eller transportvirksomhed ad indre vandveje, har sit sæde om bord på et skib eller en båd, skal foretagendet anses for at have sit sæde i den kontraherende stat, i hvilken skibet eller båden har sit hjemsted, eller, såfremt et sådant ikke findes, i den kontraherende stat, i hvilken skibets eller bådens reder er hjemmehørende. Se artikel 8, stk. 3.
En korresponderende justering skal foretages, hvis det pågældende land er enig og i det omfang, det er nødvendigt for at undgå dobbeltbeskatning.
Artiklen afviger fra OECD's modeloverenskomst, se nærmere om OECD's modeloverenskomst artikel 10, C.F.8.2.2.10
Kildelandet kan beskatte udbytter med 15 pct. af bruttobeløbet, såfremt den retmæssige ejer af udbyttet er hjemmehørende i den anden kontraherende stat.
Hvis det modtagende selskab direkte ejer mindst 10 pct. af kapitalen i det udbetalende selskab, som anses for hjemmehørende i kildelandet, og det modtagende selskab anses for at være den retmæssige ejer af udbyttet, kan kildelandet dog kun beskatte udbytter med 5 pct. Der er ikke noget krav om, at kapitalandelen skal have været ejet i en bestemt periode inden udbetalingen af udbyttet. Se artikel 10, stk. 3.
Hvis betingelserne i EU´s moder-/datterselskabsdirektiv er opfyldt, har det land, hvor datterselskabet er hjemmehørende, ingen beskatningsret til udbytte, der udloddes til moderselskabet. Se artikel 10, stk. 3 og afsnit C.D.8.10.5 om EU´s moder-/datterselskabsdirektiv.
"Udbytte" omfatter i Tyskland også en stille deltagers indkomst, indkomst fra et Partiarisches Darlehen, Gewinnobligationen og lignende overskudsafhængig afkast samt udlodninger fra certifikater i investeringsforeninger. Se artikel 10, stk. 4. Partiarisches Darlehen er et lån, som er afhængigt af overskud. Gewinnobligationen er obligationer, hvor afkastet beregnes i forhold til overskuddet.
Indkomst af rettigheder og fordringer med overskudsafhængigt afkast, herunder i Tyskland også en stille deltagers indkomst, indkomst fra et Partiarisches Darlehen eller Gewinnobligationen, beskattes i kildelandet, hvis den er fradragsberettiget ved fastsættelsen af skyldnerens overskud. Kildelandets beskatning må ikke overstige 25 pct. af bruttoindkomsten. Se artikel 10, stk. 5.
Artikel 10 finder ikke anvendelse i de situationer, hvor den retmæssige ejer driver erhverv, i den stat, hvor det udbetalende selskab er hjemmehørende, gennem et fast driftssted eller udøver frit erhverv. Se nærmere om den situation i artikel 10, stk. 6.
Det vil herefter afhænge af kildelandets interne regler, om beskatningsretten udnyttes. Se om Danmarks interne regler for beskatning af udbytte i selskabskonstruktioner, samt om begrebet retmæssig ejer, samt LL § 3 i afsnit C.D.8.10.5 Udbytteindtægter (begrænset skattepligt – selskaber)
Da Tyskland ikke indrømmer udenlandske aktionærer skattegodtgørelse, skal danske aktionærer, der modtager udbytte fra tyske selskaber, ikke medregne skattegodtgørelsen. Ved indkomstopgørelsen medregnes udbyttet før fradrag af udbytteskat. Se betænkning 1098, 1987, bilag 4, om den tyske udbyttebeskatning.
"Royalties" omfatter også vederlag for film- eller videobåndoptagelser til fjernsyn eller optagelser til radio. Se artikel 12, stk. 2.
Artiklen om salg af fast ejendom er udvidet så det samme gælder ved salg af aktier i et selskab mv., hvis aktiver hovedsagelig består af fast ejendom, eller af rettigheder hertil. Artiklen omfatter også salg af aktier i et selskab mv., hvis datterselskabets aktiver hovedsagelig består af fast ejendom, eller af rettigheder hertil. Der er ikke anført nogen bestemt tidsperiode før salget, hvor betingelserne skal være opfyldt. Se artikel 13, stk. 1.
Fortjeneste ved salg af skibe eller luftfartøjer, der anvendes i international trafik, af både, der anvendes ved transport ad indre vandveje, eller af rørlig formue, som er knyttet til driften af sådanne skibe, luftfartøjer eller både, kan kun beskattes i den stat, hvori foretagendets virkelige ledelse har sit sæde. Se artikel 13, stk. 3.
Artiklen indeholder en bestemmelse om fraflytterbeskatning. Se artikel 13, stk. 5.
SKAT er imidlertid bundet af, at skulle følge bestemmelsen i den dansk/tyske DBO, artikel 15, litra a.
Vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold, som udføres om bord på et skib eller luftfartøj, der anvendes i international trafik eller om bord på en båd, der anvendes til transport af indre vandveje, kan beskattes i den kontraherende stat, i hvilken foretagendets virkelige ledelse har sit sæde. Se artikel 15, stk. 3.
I tilfælde, hvor en person, der er hjemmehørende i Danmark, modtager vederlag for personligt arbejde udført på et luftfartøj, drevet af Scandinavian Airlines System (SAS) i international trafik, kan et sådant vederlag kun beskattes i Danmark. Se artikel 15, stk. 3.
Lempelsesmetoden i den dansk-tyske overenskomst er ændret med virkning fra indkomståret 2000, hvorefter der kun kan ske lempelse efter exemption (ny metode) i det omfang, den pågældende skatteyder er omfattet af reglerne om social sikring i Tyskland. Se artikel 24.
Der er indsat en regel om proffesionel udlejning af arbejdskraft. Se artikel 15, stk. 4. Bestemmelsen hindrer ikke, at der kan ske beskatning af arbejdsudleje i andre situationer, end de der dækket af udtrykket "proffesionel udlejning af arbejdskraft".
I disse tilfælde skal de kompetente myndigheder indgå de nødvendige aftaler både for at undgå dobbeltbeskatning og sikre beskatning. Se også artikel 43.
Artiklen omfatter også personer i egenskab af funktionærer, der efter erhvervslovgivningen er ansvarlig for ledelsen af et selskab. Se artikel 16, stk. 2.
Ved vurderingen af, hvem der efter erhvervslovgivningen er ansvarlig for ledelsen af et selskab, som er hjemmehørende i det andet land, tages hensyn til erhvervslovgivningen i Tyskland, når der er tale om tyske selskaber, og erhvervslovgivningen i Danmark, når der er tale om danske selskaber. Se TfS 1997, 312 TSS.
Ligningsrådet anså ikke en prokurist for omfattet af artikel 16, stk. 2, i den dansk-tyske DBO, da han som prokurist ikke var ansvarlig for ledelsen af det tyske selskab. Hans løn mv. var i stedet omfattet af artikel 15, stk. 2. Se TfS 1997, 526 LR.
Bundesministerium der Finanzen (den kompetente tyske skattemyndighed) har erklæret sig enig med den daværende Told- og Skattestyrelse om fortolkningen af artikel 16, stk. 2, i den nye DBO mellem Danmark og Tyskland. Se TfS 1998, 4.
Se ogsåafsnit C.F.8.2.2.17 om OECD's modeloverenskomst artikel 17.
De danske og tyske kompetente myndigheder har den 2. januar 2006 indgået en gensidig aftale om, at visse tyske, tvungne pensionsordninger for selvstændige læger, apotekere, advokater, arkitekter m.fl., som er fritaget for at betale obligatoriske sociale pensionsbidrag, skal anses for sociale pensioner, der er omfattet af 18, stk. 2. Tyskland har derfor beskatningsretten til udbetalinger fra disse ordninger. Til aftalen knytter sig en liste over de omfattede pensionsordninger. Andre pensionsordninger kan først anses for omfattet, når de tyske skattemyndigheder har meddelt de danske skattemyndigheder, at der er tale om en pensionsordning, som kan sidestilles med de ordninger, der optræder på listen. Listen er offentliggjort som bilag til aftalen. Se SKM2006.1.SKAT.
Pensionsudbetalinger fra Baden-Württembergische Versorgungsanstalt für Ärtze, Zahnärtze und Tierärtze er omfattet af artikel 18, stk. 2. Se SKM2006.462.LSR.
Danmark skal give exemptionlempelse efter artikel 24, stk. 2, litra f, for ydelser, der betales fra Tyskland til personer bosiddende i Danmark, når der er tale om ydelser efter tysk sociallovgivning, der falder ind under art. 18, stk. 2. Dette gælder uanset, at visse af disse ydelser ikke beskattes i Tyskland, men i stedet udbetales med et nettobeløb. Se TfS 1998, 307.
Skatterådet bekræftede, at en erstatning med løbende udbetalinger til spørgeren fra den tyske stat som følge af svære skader forårsaget af Thalidomid-behandling skulle anses for ydelser i henhold til sociallovgivningen i Tyskland. Udbetalingerne kunne derfor kun beskattes i Tyskland, jf. artikel 18, stk. 2. Se SKM2013.705.SR.
Skatterådet kunne ikke bekræfte, at udbetalinger fra en privat pensionsordning i Danmark var skattefri i Danmark. Spørger, der bor og er skattepligtig i Tyskland, havde tidligere været hjemmehørende i Danmark i en del af den periode, hvor der havde været indbetalt til pensionsordningen med bortseelsesret. Efter DBO'en mellem Danmark og Tyskland, artikel 18, stk. 4, kunne Danmark som kildeland beskatte udbetalinger, når spørger tidligere havde været hjemmehørende i Danmark. Se SKM2017.651.SR.
Pensioner og godtgørelser for skader fra krigshandlinger eller politisk forfølgelse, der udbetales af staten eller en anden juridisk person efter statens offentligretlige eller privatretlige lovgivning, kan kun beskattes i kildelandet. Se artikel 18, stk. 3.
Underholdsbidrag og andre tilsvarende ydelser kan kun beskattes i bopælslandet. En bidragsyder, der er hjemmehørende i Tyskland, skal have fradragsret for bidrag, der er betalt til en person, der er hjemmehørende i Danmark, som om modtageren var fuldt skattepligtig til Tyskland. Se artikel 18, stk. 6.
Pension fra ansættelse hos det danske mindretals institutioner i Sydslesvig
Danmarks beskatningsret efter artikel 18, stk. 4, til udbetalinger fra danske private pensionskasser begrænses af § 1 b i lov nr. 492 af 12. juni 1996. Bestemmelsen er indsat ved lov nr. 457 af 9. juni 2004, § 6.
Bestemmelsen omfatter pension i forbindelse med tidligere arbejde for det danske mindretals institutioner i Sydslesvig, som udbetales fra danske private pensionskasser til personer, som er skattemæssigt hjemmehørende i Tyskland efter DBO'en. De pensionerede medarbejdere modtager især pension fra Pensionsfonden af 1951, men også fra andre danske pensionskasser, fx Magistrenes Pensionskasse.
Det danske mindretals institutioner i Sydslesvig omfatter:
Dansk Skoleforening for Sydslesvig (med børnehaver, skoler (herunder realskoler og gymnasium) samt ungdomsskole og folkehøjskole),
Dansk kirke i Sydslesvig,
Dansk Centralbibliotek i Sydslesvig (og filialbiblioteker samt bogbusser),
Dansk Sundhedstjeneste for Sydslesvig,
Sydslesvigsk Forening og
Sydslesvigs danske Ungdomsforening.
Se bemærkningerne til § 6 i L60/2003.
På grund af overgangsreglen for skiftet til kildelandsbeskatning af private pensioner efter artikel 18, stk. 4, har bestemmelsen kun betydning for pensionister, der er flyttet til Tyskland den 1. januar 1997 eller senere. For de personer, der var blevet hjemmehørende i Tyskland inden denne dato, er det kun Tyskland, der kan beskatte den danske private pension.
For personer, der er omfattet af bestemmelsen, nedsættes den skattepligtige og den personlige indkomst med op til 50 pct. af det beløb, som pensionisten modtager fra den danske pensionskasse. Nedsættelsen afhænger af hvor stor en del af optjeningsperioden, pensionisten boede i Tyskland og arbejdede for det danske mindretal.
Hvis pensionisten kun var hjemmehørende i Tyskland og arbejdede for det danske mindretal en del af den periode, hvor den pågældende optjente ret til pensionen, reduceres nedsættelsen efter forholdet mellem det antal år, hvor den pågældende var hjemmehørende i Tyskland og arbejdede for det danske mindretal, og det antal år, hvor den pågældende optjente retten til pensionen.
pensionisten boede i Tyskland og arbejdede for det danske mindretal i hele den periode, hvor han eller hun optjente ret til pensionen
nedsættes indkomsten med 50 pct. af pensionen.
pensionisten optjente ret til pension i 32 år og arbejdede for det danske mindretal i hele denne periode, og pensionisten boede i Tyskland i 24 år af optjeningsperioden.
nedsættes indkomsten med ¾ af 50 pct. af pensionen. Der skal så betales skat af 62,5 pct. af pensionen.
Hvis pensionen udbetales til en person, der er hjemmehørende i Tyskland, i forbindelse med en anden persons tidligere arbejde for det danske mindretals institutioner, er nedsættelsen af den danske skat afhængig af den periode, hvor den person, der optjente retten til pension, boede i Tyskland og arbejdede for mindretallet.
Nedsættelsen af skatten kan ikke medføre, at den skattepligtige indkomst og den personlige indkomst bliver negativ.
Artiklen omfatter ud over udbetalinger fra staten, politiske underafdelinger og lokale myndigheder, også løn og pension, der udbetales af en enkeltstat "land" og af andre juridiske personer under den offentligretlige lovgivning i de to lande.
Vederlag - undtagen pensioner - for varetagelse af offentligt hverv kan kun beskattes i den stat, der udbetaler det, medmindre følgende betingelser alle er opfyldt:
Hvervet er udført i det andet land
Personen ikke er statsborger i udbetalerstaten
Udbetalerstaten ikke har intern hjemmel til at beskatte vederlaget.
Pension, der udbetales af de nævnte offentlige myndigheder for tidligere udførelse af offentligt hverv, kan kun beskattes i kildelandet, det vil sige det land, der udbetaler pensionen. Se artikel 19, stk. 2.
Vederlag og pension til tjenestemænd fra visse offentlige virksomheder er omfattet af artikel 19, stk. 1 og 2.
Det drejer sig om "Deutsche Post AG", "Deutsche Postbank AG", "Deutsche Telekom AG" og Deutsche Bundesbahn AG" og beløb betalt af den tyske centralbank "Deutsche Bundesbank". For Danmarks vedkommende drejer det sig om løn og pension fra P&T, DSB og Nationalbanken. Se artikel 19, stk. 4, litra a.
Vederlag for hverv udført for Det danske Kulturinstitut i Tyskland og det tyske Goethe Institut i Danmark beskattes efter artikel 19, stk. 1. Se artikel 19, stk. 4, litra b.
Vederlag, der udbetales som udligningsbeløb fra offentlige midler i den ene stat til lærerpersonale, som er midlertidigt ansat i det andet land, beskattes efter artikel 19, stk. 1. Se artikel 19, stk. 4, litra c.
Artikel 19, stk. 4, anvendes kun, hvis vederlaget kan beskattes i det land, der udbetaler beløbet. Ellers anvendes artikel 15.
Beskatningsretten til SU, der udbetales fra Danmark til personer med bopæl i Tyskland, som pendler til et uddannelsessted i Danmark, tilkommer Tyskland, idet der er tale om "anden indkomst". Se TfS 1996, 800.
Artiklen indeholder en bestemmelse om formue i SAS.
Skibe og luftfartøjer, der anvendes i international trafik, både, der anvendes ved transport ad indre vandveje, samt rørlig formue, som er knyttet til driften af sådanne skibe, luftfartøjer og både, kan kun beskattes i den kontraherende stat, hvori foretagendets virkelige ledelse har sit sæde. Artikel 8, stykke 3, skal finde tilsvarende anvendelse. Se artikel 22, stk. 3.
Artiklen afviger fra OECD's modeloverenskomst. Denne bestemmelse findes ikke i modeloverenskomsten. Se DBO'en artikel 23 om indholdet af bestemmelsen.
Artiklen omfatter virksomhed i forbindelse med forundersøgelser, efterforskning eller udvinding af kulbrinter (kulbrintevirksomhed). Se artikel 23, stk. 1.
Kulbrintevirksomhed medfører fast driftssted ved virksomhed i mere end 30 dage inden for en 12-måneders periode. Se artikel 22, stk. 2. Når perioden skal opgøres medtages også virksomhed, der er udøvet af interesseforbundne parter.
Virksomhed med boreplatform, der udøves ud for kysten, medfører fast driftssted, hvis virksomheden sammenlagt overstiger 365 dage inden for en 18-måneders periode. Se artikel 22, stk. 3. Når perioden skal opgøres medtages også virksomhed, der er udøvet af interesseforbundne parter.
Forsyningsvirksomhed (transport med skib eller luftfartøj af forsyninger eller mandskab) uden for kysten i forbindelse med kulbrintevirksomhed, eller ved drift af bugserbåde og lignende fartøjer kan kun beskattes i det land, hvor foretagendets virkelige ledelse har sit sæde. Se artikel 23, stk. 4.
Personer med vederlag i forbindelse med forsyningsvirksomhed beskattes efter artikel 15, stk. 3. Se artikel 23, stk. 5.
Artiklen indeholder en bestemmelse om kapitalgevinster på boreplatforme. Se artikel 23, stk. 6.
Danmark giver almindelig creditlempelse på skat af indkomst, som efter DBO'en kan beskattes i et andet land. Se artikel 24, stk. 2, litra a og b.
Hvis indkomsten efter DBO'en kun kan beskattes i Tyskland, lempes skatten efter metoden exemption med progression. Indkomsten medregnes i beskatningsgrundlaget, og skatten nedsættes med den del af skatten, som svarer til den indkomst, der stammer fra Tyskland. Se artikel 24, stk.2, litra f.
Ifølge artikel 24, stk. 3, gælder der en subsidiær beskatningsret for bopælslandet, såfremt kildelandet ikke beskatter en indkomst i overensstemmelse med DBO'en.
Hvis en person er socialt sikret i mere end et land, er dette ikke til hinder for exemptionlempelse af skatten af lønindkomsten fra udlandet. Se SKM2002.221.TSS.
Hvis der ved en fejl ikke opkræves sociale bidrag i Tyskland, uanset lønmodtageren efter EU's forordninger om social sikring er omfattet af social sikring i Tyskland, kan der ikke opnås exemptionlempelse i Danmark. Hvis den pågældende lønmodtager ved henvendelse til myndighederne i Tyskland kan rette fejlen og betaler sociale sikringsbidrag med tilbagevirkende kraft, kan der ske exemptionlempelse efter de almindelige genoptagelsesregler.
Se også skatteministerens redegørelse over for Folketingets Skatteudvalg for virkningen af den nye DBO med Tyskland. Se TfS 1996, 464.
Artikel 24, stk. 2, litra c- e, omfatter regler for lempelse af dansk skat på udbytte, som udbetales til et dansk moderselskab fra et datterselskab i Tyskland.
Hvis det danske moderselskab ejer mere end 10 pct. af det tyske datterselskab, fritages udbyttet for beskatning i Danmark. Se artikel 24, stk. 2, litra c. Fritagelsen gælder dog kun, hvis
overskuddet i datterselskabet er omfattet af beskatning i Tyskland eller et andet land, som er sammenlignelig med dansk selskabsbeskatning, eller
udbyttet dækker over udbytte fra aktier eller andre rettigheder i et selskab, der er hjemmehørende i et tredjeland, og disse udbytter ville være fritaget for dansk beskatning, hvis aktierne var direkte ejet af det danske selskab. Se artikel 24, stk. 2, litra d.
Hvis et dansk moderselskab ikke kan blive fritaget efter litra d, skal der ved nedsættelsen af den danske skat af udbyttet tages hensyn til den underliggende selskabsskat af den indkomst, hvoraf udbyttet er udloddet. Se artikel 24, stk. 2, litra e.
En skatteyder, der var bosat i Danmark og arbejdede i Tyskland kunne fra den 1. januar 2001 kun få creditlempelse for tysk skat af lønindkomsten, idet hun efter aftale efter artikel 17 i EØF-forordning 1408/71 fortsat var omfattet af dansk lovgivning om social sikring og dermed ikke betalte sociale bidrag i Tyskland. Se SKM2007.75.VLR.
Hvis der kan indrømmes exemptionlempelse på skat af lønindkomst efter artikel 24, stk. 2, litra f, fordi lønmodtageren er socialt sikret i Tyskland, kræves der dokumentbevis for, at der er taget skridt til betaling af tysk skat. Se artikel 24, stk. 2, litra g.
Selvangivelse af udenlandsk indkomst her i landet og deraf følgende underretning til de tyske skattemyndigheder, opfylder ikke betingelsen i artikel 24, stk. 2, litra g, om, at der herved er taget skridt til betaling af tysk skat af den pågældende indkomst. Resultatet er derfor, at der kun skal indrømmes creditlempelse med kr. 0 som betalt tysk skat. Det er heller ikke tilstrækkelig, at skatteyderen ved - dokumenterbart - at have indsendt selvangivelse til de tyske skattemyndigheder, har truffet sådanne sædvanlige foranstaltninger til at betale tysk skat, at denne situation er dækket af betingelsen i artikel 24, stk. 2, litra g. Resultatet bliver derfor, at der indrømmes en creditlempelse på kr. 0, og der vil først kunne lempes efter exemptionreglen, når skatteyderen senere kan fremvise en opkrævning på den tyske skat. Se TfS 1998, 299.
Ved lempelsesberegningen skal udenlandsk indkomst nedsættes med fagligt kontingent, hvorimod udgifter til arbejdsløshedsforsikring og efterlønsordning ikke reducerer den udenlandske indkomst. Se TfS 1995, 752 LSR. Se også TfS 1993, 106 SKM.
Gewerbesteuer kan ikke sidestilles med i de i LL § 14, stk. 1, nævnte skatter af næring eller med driftsomkostninger efter SL § 6 a, men må anses for en indkomstskat, der ikke kan fradrages. Se skd. medd. nr. 28, s. 75.
I en konkret sag har Tyskland tidligere meddelt, at man var enig med Danmark i, at bopælslandet Danmark var berettiget til at medregne en i Tyskland optjent indkomst i beregningsgrundlaget for den danske skat, men at Tyskland ikke tilsvarende kunne medregne den danske indkomst i beregningsgrundlaget ved beregningen af skatten af den tyske indkomst. Tyskland har nu forladt denne opfattelse og begrunder ændringen i opfattelsen med en ændring i interne tyske skatteregler. Told- og Skattestyrelsen er enig med Tyskland i, at der ikke er noget i den tidligere gældende dobbeltbeskatningsoverenskomsts progressionsforbehold i artikel 19 og for så vidt heller ikke i den nugældende overenskomsts artikel 24, stk. 2, litra f, der hindrer Tyskland i som kildestat at anvende et progressionsprincip herunder at medregne den indtjente indkomst i bopælslandet i beregningsgrundlaget for skatten af kildestatsindkomsten. Se SKM2004.165.TSS.
Om nedsættelse af den danske skat på pension fra ansættelse hos det danske mindretals institutioner i Sydslesvig for personer, der er hjemmehørende i Tyskland, se artikel 18.
Artiklen handler om beskatning af fast ejendom og al anden formue i forbindelse med dødsboer, arv og gaver.
Se også DBO'en artikel 25 om indholdet af bestemmelsen.
Artiklen handler om lempelse i forbindelse med beskatning af dødsboer, arv og gaver efter artikel 25.
Begge lande anvender creditlempelse.
Artiklen handler om beskatning af dødsboer, arv og gaver.
Artiklen indeholder en undtagelsesregel til artikel 4. Udstationerede personer, kan forblive omfattet af afgiftspligten i det land, hvor de er statsborgere og fuldt skattepligtige, i en periode efter de er flyttet til det andet land.
Bestemmelsen fastsætter generelle regler om fordeling af gæld. Gæld, som er sikret i eller som er økonomisk forbundet med en fast ejendom, et fast driftssted eller et fast sted, som afdøde eller gavegiver havde i det andet land end sit bopælsland, skal fratrækkes i værdien af disse formuegoder. Alle andre slags gæld skal fratrækkes i de formuegoder, der kun kan beskattes i afdødes eller gavegivers bopælsland.
Artiklen handler om bistand i skattesager.
De kompetente myndigheder skal yde hinanden bistand i nærmere bestemt omfang. Danmark og Tyskland har den 24. februar 2005 indgået ny aftale om gensidig administrativ bistand på skatteområdet. Se BKI nr. 11 af 29/4 2005 om aftale mellem de kompetente myndigheder i Danmark og Tyskland om gensidig administrativ bistand på skatteområdet.
Aftalen indeholder bestemmelser om bistand til udveksling af oplysninger i alle former, simultane revisioner og tilstedeværelse af udenlandske embedsmænd ved skatteundersøgelser. Der er udarbejdet et særligt tillæg om simultane revisioner.
Den kompetente myndighed i det ene land skal efter anmodning fra den kompetente myndighed i det andet land yde alle oplysninger, som er nødvendige for dette land til påligning, opkrævning, inddrivelse og tvangsinddrivelse af skat eller for anvendelsen af DBO'en.
Den kompetente myndighed skal uden forudgående anmodning videregive oplysninger i en række nærmere angivne tilfælde, herunder når der er grund til at antage, at der kan ske tab af skatteprovenu i det andet land.
Reglen forpligter de to lande til inddrivelse af skattekrav.
Inddrivelse i 1998 af tysk skattekrav vedrørende skat for 1990 efter artikel 33 blev ikke forhindret af artikel 34, da den 5-årige forældelse efter 1908-loven skulle beregnes fra forfaldstidspunktet efter tyske regler. Det var den 7. oktober 1996. Se TfS 1999, 807 (LR) og Skat Udland 1999, 245.
Højesteret anførte videre, at et endeligt eksigibelt krav efter dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Tyskland, artikel 33, skal inddrives, som om det var den anmodede stats eget krav, alene med forbehold af artikel 33, stk. 5 og artikel 34. (forældelse), medmindre inddrivelse vil være i strid med dobbeltbeskatningsoverenskomstens artikel 37.
Højesteret afviste under henvisning til dette at påkende de øvrige indsigelser, som den kærende havde fremsat. Kærendes indsigelser var bl.a. at det tyske skattekrav ikke var tilstrækkeligt sikkert til, at der kunne foretages udlæg, idet det var usikkert om Tyskland i de pågældende indkomstår havde beskatningsretten til kærendes indkomst, at det rejste krav ikke var korrekt opgjort, og at de tyske skattemyndigheder havde udvist retsfortabende passivitet. Se SKM2005.117.HR.
Det land, der skal foretage inddrivelsen, er ikke pligtig til at inddrive kravet, hvis det ikke kan inddrives efter dens egen lovgivning. Se også artikel 33.
SKM2005.117.HR om forældelse af et tysk skattekrav
SKM2006.218.ØLR om forældelse af et tysk skattekrav.
Afsnit C.F.8.2.2.27 om OECD's modeloverenskomst artikel 27.
Reglen forpligter de to lande til at yde bistand med forkyndelse af dokumenter.
SKM2005.117.HR om forældelse af et tysk skattekrav.
De modtagne oplysninger er undergivet tavshedspligt efter reglerne i det modtagende land eller efter reglerne i det meddelende land, hvis disse regler er mere restriktive. Oplysningerne må meddeles til personer eller myndigheder beskæftiget med forskellige nærmere nævnte opgaver vedrørende skat.
Bestemmelsen fastslår, at indsigelser som hovedregel skal behandles af det land, der har truffet foranstaltninger efter DBO'en.
Reglen giver mulighed for forhandlinger mellem de kompetente myndigheder om tvivlsspørgsmål mv. De kan forhandle både om fortolkningen eller anvendelsen af overenskomsten i almindelighed men også i enkelttilfælde.
Artiklen er udvidet med en regel om tilfælde, hvor de kompetente myndigheder kan rådføre sig med hinanden for så vidt muligt at opnå enighed.
De to landes kompetente myndigheder kan kommunikere direkte med hinanden, og de kan anmode et uafhængigt organ om at afgive en ekspertudtalelse om en konkret sag. Derudover kan der blive tale om anvendelse af et voldgiftsudvalg ifølge EU's voldgiftskonvention. Se konvention af 23. juli 1990 om ophævelse af dobbeltbeskatning i forbindelse med regulering af forbundne foretagenders overskud - 90/436/EØF.
Bestemmelsen giver bopælslandet mulighed for at anvende creditlempelse, selv om skatten af en indkomst skal lempes efter exemptionmetoden efter artikel 24. Det gælder i de såkaldte kvalifikationskonflikter, som kan medføre, at en indkomst ikke bliver beskattet i nogen af landende (dobbelt ikke-beskatning), eller kun bliver delvis beskattet. Se artikel 45, stk. 1, litra a.
Se også afsnit C.F.8.2.2.23.1 om kvalifikationskonflikter.
Bestemmelsen giver mulighed for, at et land efter forudgående konsultation kan meddele det andet land, at det i fremtiden vil undgå dobbeltbeskatning for bestemte indkomsttyper efter creditmetoden i stedet for exemptionmetoden. Se artikel 45, stk. 1, litra b.
Danmark har benyttet denne mulighed med hensyn til beskatning af lønindkomst, hvor der er skiftet fra exemptionlempelse til creditlempelse, når lønmodtageren ikke er socialt sikret i Tyskland. Se lov nr. 861 af 30. november 1999.
Bestemmelsen indeholder også en omgåelsesklausul. Se artikel 45, stk. 2.
Se også DBO'en artikel 45 om indholdet af bestemmelsen.
Artiklen afviger fra OECD's modeloverenskomst. Artiklen findes ikke i OECD's modeloverenskomst.
Artiklen handler om tilbagebetaling af kildeskat efter anmodning af især udbytter, renter og royalties. Tidsfristen for anmodning om tilbagebetaling af kildeskat er 4 år efter udløbet af det kalenderår, hvor den pågældende indkomst blev udbetalt. Anmodning om tilbagebetaling skal rettes til det land, der har tilbageholdt kildeskatten. Dette land kan forlange en bekræftelse vedrørende fuld skattepligt fra det andet land.
Se afsnit A.B.4.1.2.1 om tilbagesøgning af dansk udbytteskat og royaltyskat.
Se også DBO'en artikel 46 om indholdet af bestemmelsen.
Artiklen indeholder en subsidiær beskatningsret for udsenderlandet, når modtagerlandet ikke kan beskatte på grund af folkeretten eller særlige aftaler. Derudover er der en særlig regel om, hvor den pågældende person skal anses for hjemmehørende. Se artikel 47, stk. 2.
DBO'en trådte i kraft den 25. december 1996 og har virkning fra 1. januar 1997.
Se afsnit C.F.8.2.2.30 om OECD's modeloverenskomst artikel 30 om ikrafttræden.
Artiklerne 33, 34 og 37. Højesteret fandt i denne afgørelse, at et endeligt eksigibelt krav efter DBO'en mellem Danmark og Tyskland, artikel 33, skulle inddrives, som om det var den anmodede stats eget krav, alene med forbehold af artikel 33, stk. 5 og artikel 34, medmindre inddrivelse vil være i strid med DBO'ens artikel 37. Da der ikke forelå sådanne omstændigheder, at inddrivelsen ville være i strid med DBO'ens artikel 37, stadfæstede Højesteret Østre Landsrets kendelse, og det foretagne udlæg blev derfor opretholdt.
Højesteret afviste under henvisning til dette, at tage klagers øvrige indsigelser under påkendelse. Klagers indsigelser var bl.a. at det tyske skattekrav ikke var tilstrækkeligt sikkert til, at der kunne foretages udlæg, idet det var usikkert om Tyskland i de pågældende indkomstår havde beskatningsretten til klagers indkomst, at det rejste krav ikke var korrekt opgjort, og at de tyske skattemyndigheder havde udvist retsfortabende passivitet.
Artikel 4. Højesteret fandt efter en samlet bedømmelse af skatteyderens tilknytning til Danmark og henholdsvis Tyskland og Storbritannien, at Danmark i 1994 var midtpunkt for hans livsinteresser, og han blev derfor anset for bosat eller hjemmehørende i Danmark efter de relevante DBO'er, og beskatningsretten tilkom Danmark.
Dagældende artikel 2, stk. 1, nr. 2, litra b, nu artikel 4, stk. 2, litra a.
Artikel 4. Højesteret fandt efter en samlet bedømmelse af skatteyderens tilknytning til henholdsvis Danmark og Tyskland, at Danmark i perioden fra 1. marts 1986 til ultimo 1989 var midtpunkt for hans livsinteresser, og han blev derfor anset for hjemmehørende i Danmark efter den dagældende dobbeltbeskatningsoverenskomst, og beskatningsretten tilkom Danmark.
Artikel 5. Højesteret fandt, at en virksomhed med udlejning af helikopter ikke havde fast driftssted i Tyskland. Avancen ved salg af helikopteren skulle derfor beskattes i Danmark efter den dagældende artikel 4, stk. 1, om fast driftssted.
Artikel 18. Sociale pensioner, som udbetales af Danmark til en person, som er bosat i Tyskland, er omfattet af artikel 18, stk. 2 og ikke af artikel 18, stk. 4. Sagsøgerens folkepension var derfor ikke omfattet af overgangsreglen i artikel 18, stk. 4, og skulle beskattes i Danmark.
Artikel 24. En skatteyder, der var bosat i Danmark og arbejdede i Tyskland kunne fra den 1. januar 2001 kun få creditlempelse for tysk skat af lønindkomsten, idet hun efter aftale efter artikel 17 i EØF-forordning 1408/71 fortsat var omfattet af dansk lovgivning om social sikring og dermed ikke betalte sociale bidrag i Tyskland.
Artikel 34. De tyske skattemyndigheder havde efter DBO'en mellem Tyskland og Danmark anmodet de danske skattemyndigheder om at inddrive et tysk skattekrav for indkomståret 1994 hos en dansk statsborger.
Idet fogedretten fandt, at det tyske skattekrav ikke var forældet efter såvel danske som tyske forældelses-regler, efter DBO'ens artikel 34, blev et af Helsingør Kommune foretaget udlæg opretholdt. I den forbindelse fandt fogedretten ikke, at spørgsmålet om fastsættelse af forfaldsdato for et tysk skattekrav kunne fastsættes efter andre regler end de tyske regler. Fogedretten lagde derfor til grund, at forfaldsdatoen var som oplyst af de tyske skattemyndigheder.
Et af Helsingør Kommune foretaget udlæg efter DBO'ens artikel 33 hos en dansk statsborger for et tysk skattekrav for indkomståret 1994 blev derfor opretholdt.
SKM2006.462.LSR
Artikel 18. Pensionsudbetalinger fra Baden-Württembergische Versorgungsanstalt für Ärtze, Zahnärtze und Tierärtze er omfattet af artikel 18, stk. 2.
Artikel 15. Ved opgørelse af opholdsdage i Tyskland efter artikel 15, stk. 2, medregnes både arbejdsdage og fridage.
TfS 1995, 752 LSR
Artikel 24. Ved lempelsesberegningen skal udenlandsk indkomst nedsættes med fagligt kontingent, hvorimod udgifter til arbejdsløshedsforsikring og efterlønsordning ikke reducerer den udenlandske indkomst.
xArtikel 18. Spørgeren ønsker at flytte med sin ægtefælle til Danmark, og ønsker svar vedr. beskatningen af sine tyske pensioner. Skatterådet bekræfter, at Tyskland efter ægteparrets etablering af skattemæssigt hjemsted i Danmark fortsat kan beskatte tysk social pension og tysk privat pension, som vedrører spørgerens tidligere tyske ansættelsesforhold. Det fremgår også af svaret, at Danmark beskatter pensionerne som nyt bopælsland og lemper for dobbeltbeskatningen.x
xArtikel 5. Skatterådet bekræftede i overensstemmelse med spørgers ønske, at spørgers ansættelse af en fast medarbejder i Danmark, der skulle samle oplysninger om de skandinaviske lande, ikke medførte et fast driftssted i Danmark, idet det lagdes til grund, at de indsamlede oplysninger ikke bearbejdedes eller redigeredes i Danmark, men blev videresendt ubearbejdet til Tyskland, hvor redigeringen skulle ske, og at der med arbejdet i Danmark alene var tale om en beskrivelse af fakta.x
Artikel 5. Skatterådet bekræftede imod spørgers ønske, at H1 GmbH fik fast driftssted i Danmark, jf. art. 5, stk. 3, i den dansk-tyske dobbeltbeskatningsoverenskomst for den kontrakt, der var indgået med H2 ApS.
Artikel 18. Skatterådet kunne ikke bekræfte, at udbetalinger fra en privat pensionsordning i Danmark var skattefri i Danmark. Spørger, der bor og er skattepligtig i Tyskland, havde tidligere været hjemmehørende i Danmark i en del af den periode, hvor der havde været indbetalt til pensionsordningen med bortseelsesret. Efter DBO'en mellem Danmark og Tyskland, artikel 18, stk. 4, kunne Danmark som kildeland beskatte udbetalinger, når spørger tidligere havde været hjemmehørende i Danmark.
Artikel 5. Skatterådet kunne ikke bekræfte, at spørgerens aktiviteter ikke udgjorde et fast driftssted i Danmark. En tysk virksomhed drev virksomhed med handel med teknisk udstyr i Danmark. Virksomheden havde ansat en salgsmedarbejder og en servicemedarbejder, der skulle udføre forskellige aktiviteter i Danmark for den tyske virksomhed. Det kontorarbejde, der skulle udføres i salgsmedarbejderens private hjem, blev udført i tilknytning til hans arbejde for spørgeren. I det konkrete tilfælde blev aktiviteten anset at udgøre et fast driftssted i Danmark. Skatterådet kunne henvise til SKM2017.213.SR.
Artikel 5. Et tysk byggeselskabs aktiviteter i Danmark udgjorde ikke et fast driftssted efter dobbeltbeskatningsaftalen mellem Danmark og Tyskland art. 5, stk. 2 og stk. 4.
Artikel 20. Skatterådet kunne bekræfte, at det følger af dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Tyskland, at Danmark ikke kan beskatte spørgers ph.d.-legat, som var udbetalt fra Tyskland.
Artikel 20. Skatterådet kunne bekræfte, at spørger, som var ph.d.-studerende, ikke skulle betale skat i Danmark af det stipendium, hun ville modtage fra en fond i Tyskland.
Artikel 5. Skatterådet kunne ikke bekræfte, at der efter ansættelsen af salgsmedarbejder i Danmark fortsat ikke var etableret et fast driftssted i Danmark for Spørger. Selskabet var derfor begrænset skattepligtigt efter reglerne i selskabsskattelovens § 2, stk.1, litra a.
Artikel 5. Skatterådet bekræftede, at den tyske virksomhed A´s aktiviteter i Danmark ikke ville udgøre et fast driftssted i Danmark i henhold til artikel 5, stk. 3, i den dansk-tyske dobbeltbeskatningsoverenskomst, når der hensås til, at A påtænkte at udføre det som projekt 2 beskrevne byggearbejde, og at A tidligere havde udført det som projekt 1 beskrevne byggearbejde på samme ejendom og for samme ordregiver. Der var ved besvarelsen lagt til grund, at byggepladsen måtte anses for opgivet i perioden mellem projekt 1 og projekt 2, og at der ikke mellem parterne var indgået en rammeaftale vedrørende arbejder på ordregivers ejendom. Perioden mellem projekt 1 og projekt 2 fandtes ikke at skulle medregnes, når det skulle vurderes, om A fik fast driftssted i Danmark. Projekt 2 omfattede en aktiv byggeperiode på 6 - 7 måneder og en planlagt pause på 3 måneder. Allerede fordi byggeperioden ikke oversteg 12 måneder, fik A ikke fast driftssted i Danmark, såfremt projekt 2 blev iværksat.
Artikel 5. Selskab A, et tysk selskab, havde indgået kontrakt vedrørende isolering af to skibe (levering af materiel og ydelser) og ombygning af to skibe indvendigt (interiør og design). Aktiviteternes varighed i Danmark udgjorde mere end 12 måneder. Skatterådet fandt, at aktiviteterne medførte, at A fik fast driftssted i Danmark, jf. artikel 5, stk. 3, i den dansk-tyske dobbeltbeskatningsoverenskomst, der indholdsmæssigt svarer til artikel 5, stk. 3, i OECDs Modeloverenskomst. Skatterådet fandt i den forbindelse, at bygge-, anlægs- og monteringsarbejde også kunne udføres på et skib. Det indvendige ombygningsarbejde på de to endnu ikke færdige skibe udgjorde derfor bygge-, anlægs- og monteringsarbejde omfattet af modeloverenskomstens artikel 5, stk. 3. Fast driftssted.
Artikel 5. Selskabet, A GmbH & Co. KG, er et tysk selskab, der fremstiller elektroniske anlæg og systemer. Selskabet havde ansat en ny eksportleder, der skulle udføre ca. 20 % af arbejdet fra sin bopæl i Danmark. Skatterådet bekræftede, at selskabet ikke fik fast driftssted i Danmark i henhold artikel 5 i den dansk-tyske dobbeltbeskatningsoverenskomst. Skatterådet fandt, at eksportlederens private bopæl udgjorde et "forretningssted", der var til disposition for spørger, og at aktiviteterne for spørger var "fast" i tidsmæssig forstand. Eksportlederens aktiviteter i Danmark blev dog efter en samlet konkret vurdering anset for at være af forberedende og hjælpende karakter. Der var primært lagt vægt på, at 80 % af eksportlederens arbejde skulle udføres uden for Danmark, at arbejdsopgaverne primært knyttede sig til kunder uden for Danmark, og at kontakten til danske kunder ikke indebar nogen forhandlingsposition. Ikke fast driftssted.
Artikel 5. Skatterådet fandt, at A GmbH ikke fik fast driftssted i Danmark i forbindelse med ansættelse af en medarbejder, M, der var bosiddende i Danmark. Ms arbejdsopgaver bestod i at optimere og overvåge A GmbHs produkters udvikling og fremstilling mv. M ville have rejseaktiviteter på omkring 60-120 dage om året til primært Asien og sekundært Tyskland. Efter karakteren af det udførte arbejde og det forhold, at en stor del af disse blev udført i udlandet fandt Skatterådet, at Ms aktiviteter havde karakter af forberedende eller hjælpende karakter. Ikke fast driftssted.
Artikel 5. Skatterådet fandt, at et tysk selskab fik fast driftssted i Danmark efter den dansk-tyske DBO. Selskabet havde indgået en aftale med B om udførelse af grundarbejde i Danmark. Selskabet ville være til stede i Danmark i perioder på ca. 2-90 dage ad gangen over ca. 2-3 år. De midlertidige afbrydelser af arbejdet havde ikke en sådan karakter, at der kunne afviges fra hovedreglen om, at midlertidige afbrydelser skulle regnes med ved beregning af 12-måneders fristen vedrørende bygnings- anlægs- eller monteringsarbejde. Fast driftssted.
Artikel 4 og 10. Et påtænkt selskab blev anset for et investeringsselskab efter aktieavancebeskatningslovens § 19, stk. 2, nr. 2.
Udbytte fra investeringsselskabet blev anset for udbytte, omfattet af artikel 10 i DBO'en mellem Danmark og Tyskland.
SKM2013.705.SR Artikel 18. Skatterådet bekræftede, at en erstatning med løbende udbetalinger til spørgeren fra den tyske stat som følge af svære skader forårsaget af Thalidomid-behandling, skulle anses for ydelser i henhold til sociallovgivningen i Tyskland. Udbetalingerne kunne derfor kun beskattes i Tyskland, jf. artikel 18, stk. 2.
SKM2012.566.SR Artikel 5. En underentreprenør opholdt sig på en byggeplads i 11 måneder, og fik derfor ikke fast driftssted, da opholdet var under 12 måneder.
Artikel 18. De danske og tyske kompetente myndigheder er enige om, at visse tyske tvungne pensionsordninger, der indbetales til af selvstændige læger, apotekere, advokater, arkitekter m.fl. og derfor er fritaget for obligatoriske sociale pensionsbidrag, skal anses som sociale pensioner. Udbetalinger fra disse ordninger skal anses for omfattet af artikel 18, stk. 2 i den dansk-tyske dobbeltbeskatningsoverenskomst, således at Tyskland har beskatningsretten til udbetalingerne.
TfS 1999, 807 LR
Artikel 33. Inddrivelse i 1998 af tysk skattekrav vedrørende skat for 1990 efter artikel 33 blev ikke forhindret af artikel 34, da den 5-årige forældelse i 1908-loven skulle beregnes fra forfaldstidspunktet efter tyske regler.
Artikel 18. Danmark skal give exemptionlempelse efter artikel 24, stk. 2, litra f, for ydelser, der betales fra Tyskland til personer bosiddende i Danmark, når der er tale om ydelser efter tysk sociallovgivning, der falder ind under art. 18, stk. 2. Dette gælder uanset, at visse af disse ydelser ikke beskattes i Tyskland, men i stedet udbetales med et nettobeløb.
TfS 1997, 526 LR
Artikel 16. Ligningsrådet anså ikke en prokurist for omfattet af artikel 16, stk. 2 i den dansk-tyske DBO, da han som prokurist ikke var ansvarlig for ledelsen af det tyske selskab. Hans løn mv. var i stedet omfattet af artikel 15, stk. 2.
TfS 1996, 800
Artikel 20. Beskatningsretten til SU, der udbetales fra Danmark til personer med bopæl i Tyskland, som pendler til et uddannelsessted i Danmark, tilkommer Tyskland, idet der er tale om "anden indkomst".
Uanset de foranstående bestemmelser i denne artikel kan vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold, som udføres om bord på et skib eller luftfartøj, der anvendes i international trafik eller om bord på en båd, der anvendes til transport af indre vandveje, beskattes i den kontraherende stat, i hvilken foretagendets virkelige ledelse har sit sæde. I tilfælde, hvor en person, der er hjemmehørende i Danmark, modtager vederlag for personligt arbejde udført på et luftfartøj, drevet af Scandinavian Airlines System (SAS) i international trafik, kan et sådant vederlag kun beskattes i Danmark.
1. Fortjeneste ved skibs- eller luftfartsvirksomhed i international trafik kan kun beskattes i den kontraherende stat, hvori foretagendets virkelige ledelse har sit sæde.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Hedegaard frifundet af enig Højesteret - Sappho
5.2:A selection of articles Hedegaard frifundet af enig Højesteret
Artikel af Sapphos redaktion
Et enigt højesteretsdommerpanel frifandt i dag Lars Hedegaard. "Dommen kan ikke uden videre udlægges som en sejr for ytringsfriheden", udtaler Hedegaard.
Et enigt Højesteretsdommerpanel med højesteretspræsident Børge Dahl i spidsen frifandt i dag Lars Hedegaard.
Det hedder i pressemeddelelsen:
"Der har ikke i det bevisresultat vedrørende tiltaltes subjektive forhold, som fremgår af landsrettens præmisser, været grundlag for at dømme ham for at have handlet med forsæt til udbredelse af det udtalte til en videre kreds. Der er efter sagens karakter og omstændigheder ikke grundlag for at hjemvise denne til fornyet behandling i landsretten. Højesteret frifinder herefter T.” Læs hele dommen her.
En lettet Lars Hedegaard udtaler til Sappho:
“Det glæder mig, at Højesteret har afsagt en dom i overensstemmelse med de vidneforklaringer, der blev aflagt i byretten og landsretten. Disse vidneforklaringer havde anklagemyndigheden allerede inden, den besluttede at anlægge sag, og derfor forstår jeg ikke, at den overhovedet gjorde det.Nu har anklagemyndigheden altså belastet retsvæsenet og skatteyderne aldeles unødigt gennem mere end to år.Stadig intet sandhedsbevis
Dommen kan ikke uden videre udlægges som en sejr for ytringsfriheden, for straffelovens § 266b, der i sin nuværende udformning er en skændsel for ethvert retssamfund og en åben invitation til grundløse retssager, består uændret. Vi har således stadig ikke lov til at føre sandhedsbevis, hvis vi står anklaget efter denne paragraf.
Der har været gjort flere forsøg på at bringe 266b i overensstemmelse med almindelige retsprincipper, men skiftende regeringer og folketingsflertal har hårdnakket afslået.
Til gengæld glæder jeg mig over, at min frifindelse i det mindste betyder, at der en sat en grænse for, hvor dybt staten kan blande sig i privatlivet. Højesteret har klart statueret, at et udsagn – for at være strafbart – skal være fremsat med henblik på offentlig udbredelse. Vi kan altså tale frit vores eget hjem.Fortsat kamp mod §266b
Personligt vil jeg drage den konsekvens af to års udmarvende retssager, at jeg vil forlange skriftlige garantier fra folk, der ønsker at tale med mig.
De skal med deres underskrift bekræfte, at intet bliver viderebragt, uden at jeg har givet tilladelse til det og uden at jeg har fået lejlighed til at godkende det. Og det gælder uanset, om folk er journalister eller ej.
Jeg skal opfordre alle til at gøre der samme, for vi gør alle klogt i at huske, at anklagemyndigheden ligger på lur.
Trykkefrihedsselskabet vil forstærke kampen for at få den skændige § 266b fjernet fra straffeloven.”
Kommentarer Tillykke20. april 2012 - Niels JørgensenKære Lars Hedegaard,
Tillykke. Og jeg skal nok støtte dig i din videre kamp imod §266b § 266b20. april 2012 - Jacob CeteJa § 266b er en skændig paragraf, som er konstrueret af totalitære regimer i den gamle østblok og mellemøsten - for derefter at blive trukket ned over hovedet på den vestlige og danske befolkning, med hjælp fra villige, politisk overkorrekte politikere, der ikke anede hvilke konsekvnser, dette ville medføre.
Berøringsangste borgerlige politikere har siden været garanter for censur og forfølgelse af islamkritikere. Til Lykke - Ord bør altid være et frit gode20. april 2012 - Ole S.D. HansenHvis man ikke må diskutere dagens problemer, ender det med strid og krig.
Hellere hårde ord i debaten end BREIVIK. Det håber jeg vi alle er enige i. Til Lykke - Ord bør altid være et frit gode20. april 2012 - Ole S.D. HansenHvis man ikke må diskutere dagens problemer, ender det med strid og krig.
Hellere hårde ord i debaten end BREIVIK. Det håber jeg vi alle er enige i. .20. april 2012 - Thomas L.Tillykke med frifindelsen en hisorisk sejr20. april 2012 - Norman BerdichevskyDenne er en historisk sejr - ikke mindre vigtig for den 21 aarhundred end frifundelsen af Dreyfus var for den 20. Norman Berdichevsky Den højeste ret har talt. Vi må kun tale, hvis ingen hører det.20. april 2012 - Kenneth HansenTillykke til Lars Hedegaard med frifindelsen.
Tillykke til Højesteret med klarsynet.
Hvornår må sandheden siges højt udenfor hjemmets fire vægge?
Afskaf § 266b og værn om ytringsfriheden. Begmand!20. april 2012 - Eyvind DkTillykke!
Jeg kan berette, at udover undertegnede var kun een forkølet journalist tilstede i Højesteret under afsigelsen af dommen.
"Landsretten har altså om Ts subjektive forhold udtrykkeligt fastslået, at han har handlet uagtsomt,ikke forsætligt...............
...............Der er efter sagens karakter og omstændigheder ikke grundlag for at hjemvise denne til fornyet behandling i landsretten."
Er det ikke en alvorlig begmand fra Højesteret til Landsretten? En sejr på krykker20. april 2012 - Jens O. RasmussenNu er der så faldet dom for, at man må sige, hvad man vil, hvis ingen kan høre det. Det er næppe en sejr, der kan bruges til specielt meget endet end at understrege, at man skal sandelig ikke tro, ytringsfrihed gælder, hvis man har tænkt sig at offentliggøre sine ytringer.
Måske er det en katalysator for, at vi kan afskaffe ytringsfriheden og erstatte den med meningsfrihed. Du må mene, hvad du vil, når du bare ikke siger det til nogen. Næsten som i DDR - nej DDR er ikke en forkortelse for "Det Danske Retssystem". Lidt lissom i Kina,20. april 2012 - Bodil Sylvest Jensenhvor man kritiserer og gør nar af styret i mere eller mindre private omgivelser, uden at det medfører sanktioner - men offentliggør man det, falder hammeren.
Forskellen - endnu da - ligger i strafudmålingen. Tillykke!20. april 2012 - Karl Erik JensenTillykke til Lars Hedegaard med den endelige afgørelse. Nu må alle, med de "rigtige" meninger finde andre måder at forfølge deres modstandere på.
For opgive deres kamp mod ytringsfriheden vil de ikke. Hvad mon nu bliver det næste? Moderne ytringsfrihed20. april 2012 - Axel ArtkeEfter frifindelsen bliver så det næste spørgsmål, hvad man må, når man går på gaden. Hvis man kun hvisker noget slemt om dem, vi ved nok, kan det vel ikke hævdes at være med forsæt til udbredelse til en videre kreds. Men hvad, hvis man siger det højt, så personer i nærheden kan høre det? Er det så "til videre udbredelse" - for da slet ikke at tale om, hvis man råber sin mening ud over gaden. Så er det vel med sigte på, at andre skal høre det. Konklusionen må være, at man skal gå stille med dørene, hvis man mener noget, der ganske vist er sandt og fuldt berettiget, men ikke tålt iflg. § 266b. En sådan lavmælt "ytringsfrihed" var vist ikke lige, hvad grundslovsfædrene havde i tankerne. Utroligt, at de, der skal forestille at tjene folket (dvs. de folkevalgte), tvinger det danske folk til at holde mund i offentligheden. Skal det kaldes demokrati! Skriftlig garanti20. april 2012 - Stefan FrelloKære Lars Hedegaard
Tillykke med dommen. Den hest skal nok blive pisket så rigeligt.
Du skriver, at du vil kræve 'skriftlige garantier fra folk, der ønsker at tale med dig.
Det må jo betyde, at du forbeholder dig ret til at udtale dig racistisk,. Altså fremkomme med udtalelser, der kan dømmes efter 266b. Sålænge det sker under private former.
Hr. Hansens og Hr. Berdichevskys kommentarer er da helt ude af proportion. Dommene er et lille ubetydeligt skvulp for alle andre end Hedegaard selv.
Hr. Rasmussen har vist ikke boet i DDR.
Fr. Jensen har næppe boet i Kina.
Er der nogen sinde faldet dom efter 266b i en sag hvor tiltalte kunne bevise sine påstande?
Man kan undre sig over hvilket samfund medlemmerne af Trykkefrihedsselskabet egentlig tror de levet i! Intet tillykke 20. april 2012 - kurt RosenstrømIntet til lykke herfra, for ytringsfriheden har også trange kår her på blokken. Under påskud af at min email er forkert, har man frataget mig ordet. Tryggefrihedsselskabet er en skændsel. Ikke flere guldkorn herfra. Ikke nogen sejr for ytringsfriheden20. april 2012 - Jeppe JuhlStort til lykke til Hedegaard. Når det så er sagt, så er der ingen grund til at lade champagnepropperne springe. Paragraf 266b er fremdeles en skamplet.
Læser man dommen fremgår det jo klart, at Hedegaard også var blevet dømt af Højesteret, såfremt Landsretten havde skiftet ordet "burde" ud med ordet "må", da retten forholdt sig til det springende punkt: fortsæt til offentliggørelse:
Først fastlår Højesteret, at hedegaards udtalelser var racistiske:
"Højesteret udtaler, at udsagn som dem, T er fundet skyldig i at have fremsat, og som indeholder det budskab, at muslimer generelt begår grov kriminalitet, er strafbare efter straffelovens § 266 b, stk. 1, hvis de fremsættes offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds. "
Derefter fastslår de, at Landsrettens formulering "burde have indset" (om fortsæt til offentliggørelse) var den altafgørende årsag til frifindelsen:
"Landsretten havde altså med ordene ”burde have indset” om T’s subjektive forhold udtrykkeligt fastslået, at T havde handlet uagtsomt, ikke forsætligt. Højesteret kan ikke efterprøve denne konkret foretagne bevisbedømmelse. Da det ikke efter landsrettens bevisresultat kunne lægges til grund, at T havde haft forsæt til udbredelse i en videre kreds, frifandt Højesteret T. (...)"
Dommen er ganske enkelt på ingen måde en sejr for ytringsfriheden. Tilykke med Dagen20. april 2012 - Bjarne Frris HelsinghofTilykke med sagen Lars Hedegaard ,
Jeg går udfra at det også er gælden Jesper Langballe , han blev også dømt for samme § 266b den bør afskaffelse
Bjarne Sandhedsbevis har ingen betydning i en §266b sag20. april 2012 - Niels Kjærgaard@ Stefan Frello
"Er der nogen sinde faldet dom efter 266b i en sag hvor tiltalte kunne bevise sine påstande?"
Søren Krarup har i folketinget forsøgt at få en "tillægsparagraf" til 266b, om at hvis man kan føre sandhedsbevis for et udsagn så kan man ikke dømmes, - men det blev afvist af alle partier undtagen DF.
Det eneste som betyder noget er om "folk" er blevet krænket, ikke om et udsagn er sandt. Tillykke20. april 2012 - Hanne ScheldeEt stort tillykke til dig, Lars Hedegaard, og til os alle i Danmark! Nu har vi fået Højesterets ord for, at vi må tale frit i vores eget hjem! Men der skulle altså 2 års belastning af Lars Hedegaard og retssystemet til, for at det kunne lade sig gøre!
Nu mangler vi bare at få fjernet §266b fjernet fra strsffeloven! Ikke at det er så vigtigt, hr.Frello20. april 2012 - Bodil Sylvest Jensenmen du kan være helt rolig for, at når fr. Jensen udtaler sig om kinesiske forhold, så er det erfaringsbaseret.
Fr. Jensen vil endda gå så vidt at hævde, at ingen havde taget notits af Hedegårds udtalelser, var de faldet derude. Men helt sikker kan man aldrig være i Kina - lidt lissom i Danmark. Tillykke20. april 2012 - Christian LangballeKære Lars Hedegaard
Et stort tillykke fra mig. Til lykke20. april 2012 - Peter WangHjertelig tillykke, Lars. Men det var ikke en sejr for ytringsfriheden, kun en sejr for Højesteret, som formåede at holde tungen lige i munden i administration af en håbløs lovgivning. Vi lever åbenbart i et højesteretssamfund; om det er det samme som et retssamfund, er et andet spørgsmål. set er en sejr20. april 2012 - Carsten Thraneuanset hvad, så er det en sejr, super flot, det var en god nyhed at se Manglen af et eneste ord satte retssystemet i gang20. april 2012 - Ole SchmidtEt eneste ord ville have medført, at der aldrig var blevet rejst en sag overhovedet.
Hvis Hedegaard havde sagt "nogle muslimske mænd"
og ikke blot "muslimske mænd", havde meningen været stort set den samme, men en overflødig og ikke principiel retssag var blevet undgået.
Et eneste manglende ord satte hele retssystemet igang.
Man kan le eller græde alt efter temperament.
Trods alt godt, at man juridisk fandt en "knage" så Lars Hedegaard blev frikendt. Støtteerklæringerne20. april 2012 - Sune SkousenSå er ballet åben for at gå efter dem, der offentligt støttede LH ved at gentage hans udtalelse mere eller mindre ordret. Sikke en fest det bliver ... Kun tabere20. april 2012 - Maria DueLæs dommen og dens præmisser nøje, tag helst en udskrift og læs den flere gange. Læg mærke til, hvad Højesteret ikke kunne tage stilling til. Glem alt om hvordan dommen udlægges af andre, og I vil opdage, at der kun er tabere i denne sag. Ikke mindst statskassen. Tillykke!20. april 2012 - L. JohansenOgså meget stort tillykke herfra!
Det manglede bare!
Men, men, men - vi undertrykkes mere og mere her i landet, m. mindre vi tilhører den venstreorienterede garde - Jelved, Vestager osv. Endnu ikke lytteudstyr i mit køkken20. april 2012 - Bitten-Kirsti NielsenGodt der ikke er opsat lytteudstyr i diverse danske køkkener. Jøsses det ville da give livstid for den halve befolkning. Tror man virkelig at kunne forbyde 'slemme tanker'? Ud skal de, og ud kommer de, om folk så skal hvisle dem ud under dynerne. Husk det der med tankens kraft.
Og - Stefan Frello.
Det kan godt være hr. rasmussen ikke har boet i DDR, men det har jeg, og jeg genkender bestemt et par totalitære træk i den verden, Trkkefrihedsselskabet lever i. Hjertelig tillykke20. april 2012 - Vagn ErichsenDet har helt sikkert været hårdt for dig, men hvor er det godt gået! Du fortjener hæder. Og tak for din indædte kamp for ytringsfriheden. Også tak for dine gode og velformulerede artikler. Det bedste ønskes for dig. Vi glæder os her20. april 2012 - Hans Erling Jensen...over at der i hvert fald findes nogen form for retssikkerhed i Danmark.
En "rigtig" sag, hvor Grundloven sættes på prøve, må vi nok desværre vente med til de fornødne midler findes der!
Tillykke Lars med frifindelsen, håber det frigør noget energi, så du igen bare har "en" ting at tænke på!
God weekend her fra Sverige Tillykke20. april 2012 - Bjarke RosenkildeTillykke til Lars Hedegaard og ytringsfriheden.
Og Tak til Karoly Nemeth.
Han tog sagen.
Trist, at DF ikke evnede at afskaffe Straffelovens § 266b. Man avde trods alt 10 dejlige år. De verbale kratluskere 20. april 2012 - Torben PetersenSagen viser med al tydelighed, at kun ualmindeligt velformulerede mennesker i samfundet overhovedet kan ytrer sig om specifikke emner i offentligheden. Hedegaard forsøgtes grundigt stækket og må fremover træde med listesko. Tillykke med frifindelsen og beklageligt er det, at end ikke du kan undgå at lade dig påvirke af sagens lange tidsmæssige udstrækning og tillige må tage så drastiske forbehold for fremtidig indblanding i den demokratiske debat. De verbale kratluskere vil bestandigt ligge på lur... §266b står uantastet20. april 2012 - Steffen Richter NielsenTillykke til Lars.
Det er nok udmærket for Trykkefrihedsselskabet at formand Lars Hedegaard ikke blev dømt som racist.
Tilbage står §266b uantastet.
Den eneste effektive måde at angribe den på er åbenbart ved at overtræde den. Lad os drukne systemet i sager. Jeg vil opfordre så mange som muligt til at slutte sig til bevægelsen "Støt Lars' kamp for ytringsfrihed" på Facebook. (Det er Lars Kragh Andersen, ikke Lars Hedegaard, der menes!) Vi må forsøge at trætte systemet med civil ulydighed. nye mening med -samtalekøkken :-)20. april 2012 - Michael UnnaTillykke til lars. Som han rigtig siger så eksistere paragraf 266B endnu, hvilket er trist, men jeg er glad for at han blev frifundet. Må jeg i sagens natur lige gøre reklame for hans bog-Muhammeds piger- som fortjener alt den opmærksomhed den kan få, og som var årsag til de udtalelser som han blev sigtet for, på baggrund af den ytringsfrihesksænidge paragraf. Må den bog blive solgt til rigtig mange, og især de kulturradikale og den hallalagtige Venstrefløj.
mvkh Michael Unna. Det manglede bare.21. april 2012 - Kirsten IskovKære Lars.
Det manglede bare, at du blev frikent.
Ja, denne sag her fortæller os stadigvæk, at DEN PURRE SANDHED I VORT DANSKE RETSVÆSEN IKKE BARE ER ET SELVFØLGE.
Overalt i verden findes der altid personer der`føler sig KALDEDE til, at YMYNDIGGØRE folk og holde SANDHEDEN tilbage.
Altså også i vort danske demokratiske retsvæssen.
ALT ER RELATIVT ( dermed LIGEGYLDIGT )lever ( og tænker )de fleste personer efter, men DETTE er jo IKKE altid hele sandheden.
Der vil altid være en løgnagtig ( falsk ) del af noget, men heldigvis også en sandfærdig ( en ægte og en sanddrug )del.
K.Iskov. Privat diskriminerende21. april 2012 - Jens Holger JensenJeg må sige, at Højesteret har ret i, at anklagemyndigheden havde en dårlig sag. Hedegaard har udtalt sig diskriminerende, men han har ikke bevisligt haft til hensigt at udbrede sin udtalelse til en videre kreds. Der er lang vej igen, hvis ytringsfriheden skal have mening!21. april 2012 - Ellen EwersTillykke til Lars Hedegård med frifindelsen, alt andet ville jo også være aldeles absurd! Så skulle man jo juble af glæde, men det er lidt svært at føle jubel, fordi der er så mange andre, som er blevet dømt efter paragraf 266b, og vi skal nok ikke regne med at slippe for dette uvæsen fremover.
Ikke for at dryppe malurt i bægeret, men der er et utroligt hykleri omkring synet på ytringsfrihed i lille Danmark. Der eksisterer stadig et begreb, der hedder "forkerte" og "rigtige" holdninger. Der er bevislige emner, der overhovedet ikke må berøres, nævnes eller diskuteres! Der er visse personer, som ikke må nævnes og kritiseres, selv om deres adfærd og gøremål tager andres selvbestemmelse og ret fra dem. Det kræver næsten overmenneskelige kræfter og en kolossal styrke at gå op imod det. Og der er en stor grad af selvcensur, som igen giver et skævt billede af vores såkaldte demokrati!
Det er forstemmende at tænke på det, men der er meget langt igen, før vi kan kalde Danmark et demokrtisk land med fuld ytringsfrihed for alle, og hvor det er legalt at diskutere alt med hinanden, uden at blive stemplet eller udsat for vold af personer, som helst ser munden lukket på alle, der ikke er enige med dem. Jeg er ikke særlig optimistisk - desværre!!! Jeg tror, at det er vigtigt, at ingen brænder inde med frustationfer (de kan være farlige i det skjulte), men at forskellige holdninger kan brydes, ellers kan jeg godt frygte, at vi ikke har set den sidste "Breivick", hvor kommer hadet fra???
. Stort tillykke fra mig.21. april 2012 - Benny Hay PetersenJeg er en af de stille i dette forum, ellers kunne jeg nok hurtigt få en sag på halsen.
Men "GUD" hvor er det godt at denne sag er endt hvor den er. Der er stadig lidt retfærdighed i dette land. Nu må vi spændt vente på hvad fremtiden kan bringe??
Men endnu et stort tillykke fra mig!! Det var jo barte sandheden!23. april 2012 - Jørgen Bülow HansenTillykke Lars Hedegaard. I sidste ende var der trods alt nogle som besindede sig. Efter jeg i mange år i embeds medfør, har besøgt praktisk taget samtlige muslimske lande på denne klode, -to, fire eller mange gange, -ved jeg som en del andre danskere, hvor sandt dit oprindelige udsagn var og er! Sæt dilletanterne og naivisterne af en månedstid i Khartoum eller Sana hvor væggene har ører. Det ville være en øjenåbner af dimensioner, og utvivlsomt føre til en revurdering af 266B! Danmark - du er et dumt svin, tillader racisme, kønsdiskrimination og intolerance fra og i en oldtidskultur, der har sneget sig ind i landet under dække af "religion".24. april 2012 - Karsten Normann LarsenTillykke til Lars, der bor i et land med en elite, der nu kun består af halv-tosser.
Islam er en krigerisk mandschauvinistisk oldtidskultur fra jeralderen. Overtro og samfundsmoral er fortsat sammenrodet. Og der er ingen tegn på, at islam bliver en "religion" i vores forstand. Religion i moderne forstand handler om det "åndelige" liv, en mental aktivitet.
Allah-kulturens doktriner i islam er fortsat på jernalder-stade, hvor Allah er "der Führer", alle undersåtter bliver straffet hårdt, hvis de træder forkert i forhold til Allah-samfundets krigs-moral, som rettet imod alle andre (jernalder)-stammer. Allah-kulturen er mandschauvinistisk så det fløjter, kvinder er redskaber. Muslimske kvinder er mere undertrykte end kvinder var i Vikinge-samfund i Norden efter jernalderen. I kriger-samfund bliver moralen naturligvis mandschauvinistik. Og selvfølgelig sker der mange kvinde-overgreb i krig og i en krigskultur - baseret på mandens "natur". Islam har endog sat i system hvor lidt en kvinde er værd. Kvinder er (ifølge en tyk imam i Islams kulturelle center) tøjlesløse promiskuiøse tøjter, der ikke kan styre sig selv, hvis de ikke har en mand (den imam vil jeg betegne som en gammel gris).
Allah-overtorskulturen, islams lære, indeholder et forfærdeligt livssyn set med moderne øjne. Hvem har dog fundet på at kalde islam for en "religion". Islam er u-moral i forhold til normal moderne (vestlig) levevis. Men islam beskyttes helt forfejlet af lovgivning - som om der var tale om religion. Islam er ingen religion. Islam er oldtid. Islam er en forstokket jernalder-kultur. I alle oldtidskulturer er indlejret en overtro. En sådan samfundsmæssig tvangs-overtro udskiller ikke nogen "religion". Både den politiske magt og overtros-magten er samlet i en gud/person.
"Religion" opstår først med den begyndende sekularisering. Islam er tvangsovertro, ensretning, personlig undertrykkelse, had mod andre, racisme, intolerance, kønsdiskrimination.
Hvilke tosser har fundet på at sidestille islam med religion i moderne (åndelig/mental) forstand. Islam er krigs-lære, lære om infiltration i andre kulturer og grov mandschauvinisme.
(En imam i Swat-dalen i Pakistan fandt, at Hitler skulle have haft lov at gøre sit arbejde med jøderne færdig).
Er islam religion, er nazisme det også!
Hvordan er vi kommet dertil, at lovgivningen beskytter vores (want to be) undertykkere?
Muslimer påkalder sig religionsfrihed (opfunder i Europa 1648), men islam har intet med religion at gøre. Islam er en aggressiv forstokket jernalder-kultur. Var jeg viking, var jeg på kulturelt niveau med de muslimske jihad-krigere - og jeg ville gå beserk. Det er nu så tilladt i Danmark, at gå beserk, men kun, og kun derhjemme.
- I offentligheden er jeg tvungt til at finde mig i den indtrængende jernalder-kulturs åbenlyse flabetheder - fordi tosse-Danmarks elite ikke kan skelne jernalder-overtro fra "religion". Danmark - du er et dumt svin, tillader racisme, kønsdiskrimination og intolerance fra og i en oldtidskultur, der har sneget sig ind i landet under dække af "religion".24. april 2012 - Karsten Normann LarsenTillykke til Lars, der bor i et land med en elite, der nu kun består af halv-tosser.
- I offentligheden er jeg tvungt til at finde mig i den indtrængende jernalder-kulturs åbenlyse flabetheder - fordi tosse-Danmarks elite ikke kan skelne jernalder-overtro fra "religion". Grundlovsstridig26. april 2012 - Jørn BoyeTillykke med dommen Lars.
Iøvrigt mener jeg at § 266b må være grundlovsstridig.
Man kan ikke have ytringsfrihed, der alligevel ikke er ytringsfrihed, hvis man debatterer visse emner.
Det er ligeså absurt, som en jomfru kan være 20% gravid.
Iøvrigt burde højesteret fra starten af, have erklæret § 266b for grundlovsstridig og annulleret den med henvisning til manglende mulighed for sandhedsbevis.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret højesteret