text:
Nyheder fra Kammeradvokaten
EU- og international ret
Nyt for Kommuner
Nyt for Studerende
Nyt om Kammeradvokaten
Henrik Kure udnævnt til partner hos Kammeradvokaten
30. december 2016 Advokat Henrik Kure indtræder 1. januar 2017 som partner hos Kammeradvokaten/ Advokatfirmaet Poul Schmith.
EU-dom i dansk skattesag
23. december 2016 EU-Domstolen har fundet, at en del af de danske skatteregler om ”tynd kapitalisering” er i strid med etableringsretten.
Opgørelse af den årlige arbejdstid for gymnasielærere
22. december 2016 Gymnasielærernes arbejdstidsregel skulle ikke forstås så bogstaveligt, at det gav krav på merarbejdsbetaling i år, hvor placeringen af helligdage gav flere arbejdsdage end sædvanligt.
Amagerbankens konkursbo frifundet for prospektansvar
22. december 2016 Sø- og Handelsrettens skifteret afsagde den 21. december 2016 dom i en prospektansvarssag ud af konkursboet efter Amagerbanken Aktieselskab. Sagen blev anlagt af en tidligere aktionær i juni 2013, idet det blandt andet var aktionærens opfattelse, at prospektet i forbindelse med kapitalrejsningen i efteråret 2010 led af væsentlige mangler.
Moderniseringsstyrelsen justerer sin indkøbsstrategi
16. december 2016 Finansministeriet har, som forventet, meddelt, at staten vil ændre sin strategi for indkøb af juridisk bistand på nærmere definerede områder.
Anders Schäfer tildelt Jorcks Rejsestipendium
15. december 2016 Stipendiet er givet som en anerkendelse og blev overrakt d. 14. december 2016 i Højesteret af højesteretspræsident Poul Søgaard.
Erstatning i byggekartelsag
15. december 2016 Gentofte Kommune er tilkendt erstatning i byggekartelsag. Sagen har sit udspring i en række sager om overtrædelse af konkurrenceloven i perioden 2005-2010, hvor et større antal bygherrer har været udsat for karteller i forbindelse med udbud af byggeprojekter.
Orientering om Udbudsret - Uge 47 - 48, 2016
12. december 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 47 - 48 er der offentliggjort 3 kendelser og 3 forslag til afgørelser fra generaladvokater for Domstolen.
Ligningslovens personalesommerhus-begreb
8. december 2016 Et ”personalesommerhus” i ligningslovens forstand forudsætter, at de ansatte har adgang til retligt at råde over sommerhuset.
Højesteretsdommer finder formodningsregel afkræftet i konkret sag om IT-ansat
7. december 2016 Efter en konkret vurdering fandt opmanden, at IT-medarbejderens arbejdsopgaver under hans ansættelse ikke var omfattet af Organisationsaftalen for Håndværkere. Moderniseringsstyrelsen havde dermed afkræftet en formodning for ansættelse på Håndværkeroverenskomsten og blev frifundet.
Højesteret trækker grænsen over for EU
7. december 2016 Højesteret har afsagt en principiel og opsigtsvækkende dom om forholdet mellem EU-ret og dansk ret i en arbejdsretlig tvist mellem to private parter. Højesteret havde ikke hjemmel i tiltrædelsesloven til at følge EU-Domstolens anvisninger.
Østre Landsret ændrer afgørelse fra Sø- og Handelsretten
6. december 2016 Østre Landsret har i en ny afgørelse pålagt ledelsen i et selskab konkurskarantæne i 2 år, samt pålagt ledelsen at betale sagens omkostninger både for skifteretten og landsretten. Ledelsen var tidligere blevet frifundet af Sø- og Handelsretten.
Landsretsdom: Øget ejendomsbeskatning udgjorde ikke ekspropriation
1. december 2016 Overførsel af landbrugsejendom fra landzone til byzone med forøget ejendomsskat til følge gjorde rentabel landbrugsdrift umulig, men der forelå samlet set ikke ekspropriation.
Konkurskarantæne pålagt af Østre Landsret
30. november 2016 Østre Landsret har i en ny afgørelse pålagt ledelsen i et selskab konkurskarantæne i 3 år, samt pålagt ledelsen at betale sagens omkostninger både for skifteretten og landsretten. Ledelsen var tidligere blevet frifundet af Sø- og Handelsretten.
Forvaltningsmyndigheders brevudsendelser - Forsendelsesrisiko
30. november 2016 Et brev fra en forvaltningsmyndighed, som var sendt med almindelig post, blev anset for afsendt, og det var ikke af adressaten godtgjort, at brevet ikke var kommet frem.
Hvordan opgøres tærskelværdien? Og hvornår er der tale om en eller flere anskaffelser?
29. november 2016 I praksis er det ofte ganske svært at vurdere, om der er tale om en eller flere anskaffelser, når værdien af den udbudte ydelse skal opgøres. Hvad skal man som ordregiver være særligt opmærksom på?
Kvalifikationsordninger udbudt efter det tidligere forsyningsvirksomhedsdirektiv
29. november 2016 Det nye forsyningsvirksomhedsdirektiv 2014/25/EU trådte i kraft den 1. januar 2016 og finder anvendelse på udbud, der er iværksat fra dette tidspunkt. Få et overblik over hvordan det påvirker eksisterende kvalifikationsordninger udbudt efter det tidligere direktiv.
Kammeradvokaten nomineret til Karnovs Nytænkerpris 2017
29. november 2016 Karnov Group har nomineret Kammeradvokaten til Karnovs Nytænkerpris 2017 for udvikling af udbudssystemet ’Digitale udbud’, der gør det nemt og effektivt at samle aftaler og tidligere udbud mv.
Jura i hjertet - politik i blodet
28. november 2016 Den 1. december fylder associeret partner og skatteretsadvokat hos Kammeradvokaten David Auken 50 år. Vi tegner et portræt af David og hans baggrund i en politisk engageret familie.
Elektroniske udbud – hvad gælder nu og i fremtiden?
28. november 2016 Ordregivende myndigheder har siden udbudslovens ikrafttrædelse skulle overholde en række krav om elektroniske sagsgange i udbudsproceduren. Fra 1. januar 2018 bliver det imidlertid et lovkrav, at udbudsprocedurer skal gennemføres fuldt ud elektronisk. Vi stiller skarpt på de regler, som ordregivere skal indrette sig på i fremtiden.
Hvornår har en kontrakt klar grænseoverskridende interesse?
28. november 2016 Det er ordregiver, der har ansvaret for at vurdere, om en kontrakt har klar grænseoverskridende interesse med den virkning, at udbudslovens afsnit IV – og ikke afsnit V – finder anvendelse, men hvornår er dette tilfældet?
Brug af light-regimet - hvor stor er friheden i udbudsproceduren?
28. november 2016 Light-regimet giver mulighed for at gennemføre en mere enkel og skræddersyet udbudsprocedure. Men hvordan sikres det, at de generelle principper om ligebehandling og gennemsigtighed overholdes?
Generaladvokat Wahl: Viasats appel over TV2-statsstøtte skal forkastes
25. november 2016 Generaladvokaten enig med Kommissionen og den danske regering i, at statsstøtten til TV2 i 1995-2002 var forenelig med det indre marked.
Styrelsen for Dataforsyning og Effektivisering frifindes for erstatningskrav
25. november 2016 Styrelsen for Dataforsyning og effektivisering udøvede ikke økonomisk aktivitet i forbindelse med udarbejdelse, opdatering og videregivelse af digitale kort og frifindes således for et erstatningskrav på ca. 350 mio. kr.
Retten blåstempler dansk mediestøtte
25. november 2016 I sagen om den danske mediestøtteordning mellem Kommissionen – støttet af den danske regering - og Søndagsavisen, nåede Retten i midten af oktober frem til, at den danske mediestøtteordning var forenelig med det indre marked.
Hvornår gælder EU-retten? EU-Domstolen præciserer sin kompetence i ”rent interne situationer”
25. november 2016 Ét af de mest grundlæggende spørgsmål inden for EU-retten - nemlig spørgsmålet om, hvornår der er tale om en rent intern situation i en medlemsstat – sættes under lup i en ny dom fra EU-Domstolen.
Orientering om Udbudsret - Uge 45 - 46, 2016
25. november 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 45 - 46 er der offentliggjort en kendelse samt en dom fra EU-Domstolen.
Østre Landsret: Medarbejdere har ret til at gå til speciallæge
25. november 2016 Funktionæransatte medarbejdere har ret til at gå til speciallæge i arbejdstiden, uden at blive trukket i løn. Det har Østre Landsret netop fastslået i en retssag mellem HK og Region Sjælland.
Saglig afskedigelse af tjenestemand på grund af uegnethed
24. november 2016 En diskretionær afskedigelse af en åremålsansat tjenestemand i SKAT er i en ny dom blevet fundet saglig af Østre Landsret.
Forlængelser på universitet var i strid med lov om tidsbegrænset ansættelse.
24. november 2016 Østre Landsret har i en ny dom fundet, at fire personer, der var deltidsansat videnskabeligt personale på Roskilde Universitet, var blevet forlænget i strid med lov om tidsbegrænset ansættelse.
Ny EU-dom om SMV-direktivets anvendelsesområde
23. november 2016 EU-domstolen udtaler sig om, hvorvidt en belgisk anordning henhører under begrebet »planer og programmer« i SMV-direktivets forstand.
SEGES P/S skulle ikke bringe skønsmænd i forslag i § 3-sager
23. november 2016 I to nye kendelser har Venstre Landsret givet Natur- og Miljøklagenævnet medhold i, at SEGES P/S ikke skulle anmodes om at bringe egnede skønsmænd i forslag i sager mod nævnet om naturbeskyttede områder.
Erstatning for forventningsværdi ved ekspropriation
23. november 2016 Vestre Landsret var enig med Taksationskommissionens erstatningsudmåling for forventningsværdi ved ekspropriation.
Skattepligt for dødsbo - omgåelse
17. november 2016 Skatteyder optog kort før sin forudsete død lån i sine landbrugsejendomme og gav låneprovenuet som gaver til ægtefælle og børn. Skatteministeriet fik ikke medhold i, at det insolvente dødsbo var skattepligtigt pga. omgåelse.
Ugyldige gaver mellem ægtefæller - ægtepagt eller ej
16. november 2016 ”Sagen angik, hvorvidt konkursboet efter en personlig skyldner kunne rette et tilbagebetalingskrav mod skyldnerens tidligere ægtefælle angående to forhold; en gave på kr. 3.250.000 samt løbende kontante overførsler fra manden til konen.”
Konkurskarantæne ved stråmandskonstruktion
16. november 2016 Østre Landsret har pålagt en registreret direktør, der alene fungerede som stråmand og dermed ikke udøvede nogen reel ledelse af selskabet, konkurskarantæne i 3 år.
Orientering om Udbudsret - Uge 43 - 44, 2016
11. november 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 43 - 44 er der offentliggjort to kendelser samt en dom fra EU-Domstolen.
djøfbladet: Kammeradvokaten sætter strøm til reglerne
7. november 2016 Kammeradvokaten medvirker i djøfbladet som et eksempel på en virksomhed, der uddanner sine jurister til at navigere i krydsfeltet mellem jura og digitale processer.
Principiel landsretsdom om antidumpingtold
7. november 2016 Importøren af varer, og ikke speditøren, er debitor for antidumpingtold. Trods SKATs fejl var importøren ikke fritaget for at betale antidumpingtolden.
2. november 2016 Berlingske Business bringer interview med Kammeradvokatens bestyrelsesformand Boris Frederiksen om firmaets styrkelse på M&A-området.
1. november 2016 Er I klar til at implementere EUs nye persondataforordning? Kammeradvokaten og Implement har produceret to podcasts, der går i dybden med de nye regler, så I kan undgå ærgerlige overraskelser.
Kammeradvokaten ansætter partner til M&A
1. november 2016 Kammeradvokaten har ansat advokat Ronnie Kandler, der er specialist i M&A.
Orientering om Udbudsret uge 41-42
28. oktober 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret uge 41-42 2016.
Skatteministeriet vinder sag om beskatning af erstatning for positiv opfyldelsesinteresse
26. oktober 2016 De sagsøgte selskabers skattepligtige indkomst skal som følge af dommen forhøjes med over 100 millioner kroner.
Forholdene på opsigelsestidspunktet afgørende ved afskedigelse af gravid medarbejder
26. oktober 2016 Højesteret har i dom af den 25. oktober 2016 frifundet en arbejdsgiver for overtrædelse af ligebehandlingslovens forbud mod forskelsbehandling af gravide.
Kammeradvokaten investerer i nye forretningsområder og nye kompetencer
24. oktober 2016 Økonomisk Ugebrev har interviewet partner og bestyrelseformand Boris Frederiksen om Kammeradvokatens forretningsambitioner på det private område,
Orientering om Udbudsret - Uge 39 - 40, 2016
14. oktober 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 39 - 40 er der offentliggjort fem kendelser samt en dom fra EU-Domstolen.
14. oktober 2016 Vestre Landsret ændrede ved dom af 13. oktober 2016 Retten i Aalborgs dom af 14. december 2015 og fandt i modsætning til byretten, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte Ankestyrelsens afgørelse om afslag på førtidspension.
Firmafokus på fleksibilitet og livsfasefokuseret karriereudvikling
13. oktober 2016 Kammeradvokaten sætter fokus på stressforebyggelse og større fleksibilitet i arbejdslivet.
Pensionisters kontingent til fagforening
11. oktober 2016 Fagforening havde ikke ret til at indberette kontingentbetalinger fra pensionistmedlemmer.
Højesteret afslår forelæggelse
7. oktober 2016 Højesteret har i dag afslået at forelægge præjudicielle spørgsmål for EU-Domstolen (EUD) i en sag om erstatningsansvar for mangelfuld implementering af arbejdstidsdirektivet.
6. oktober 2016 Mange tror, at vi er reserveret til staten, men det er vi jo ikke. Vi er en privat advokatvirksomhed, der har en storkundeaftale med staten, men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke kan tage opgaver for andre ind, sådan lyder det fra managing partner, Tomas Ilsøe Andersen.
Kammeradvokaten svinger den digitale støvekost
6. oktober 2016 Ordet Kammeradvokaten kan opfattes som gammeldags og støvet, men i virkeligheden er firmaet nogle af dem, der både i sindelag og i arbejdsmetoder er allermest moderne.
Åbent hus på Kulturnatten
5. oktober 2016 Fredag den 14. oktober inviterer Kammeradvokaten til åbent hus på Kulturnatten i rammerne i det gamle Shellhus ved Vesterport Station. Der er åbent hus fra 18.00-24.00, og i år har vi flere nye aktiviteter på programmet.
Medarbejderes personfølsomme oplysninger tilgængeliggjort
5. oktober 2016 Datatilsynet kritiserer kommune for, at medarbejderes personfølsomme oplysninger ved en fejl blev tilgængeliggjort for uvedkommende.
Orientering om Udbudsret - Uge 37 - 38, 2016
30. september 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 37 - 38 er der offentliggjort tre kendelser, en ny udgave af vejledningen til ESPD samt en ny vejledning til sociale klausuler i udbud.
Borger ikke berettiget til at få påbegyndt sag om førtidspension
30. september 2016 Østre Landsret frifinder Ankestyrelsen i sag om afslag på påbegyndelse af sag om førtidspension.
Transport- og Bygningsministeriet frifundet
29. september 2016 Transport- og Bygningsministeriet blev frifundet fra at betale godtgørelse for at have indhentet helbredsoplysninger om tidligere ansatte medarbejdere.
Ekspropriationserstatning nedsat af Østre Landsret
26. september 2016 Østre Landsret har i en nyere dom givet Vejdirektoratet medhold i, at erstatningen for ekspropriationen skulle fastsættes i henhold til handelsværdien og ikke brugsværdien.
Opførelse af gyllebeholder uden landzonetilladelse
26. september 2016 Ombudsmanden har kritiseret, at gyllebeholdere altid blev betragtet som erhvervsmæssigt nødvendige og således ikke krævede landzonetilladelse, når gyllen blev anvendt som gødning på ejendommens arealer.
Afgørelse om afslag på landzonetilladelse var ikke ugyldig
26. september 2016 Vestre Landsret har i en nyere ankedom taget stilling til, om Natur- og Miljøklagenævnet i en afgørelse, om afslag på landzonetilladelse, udøvede sit pligtmæssige skøn. Landsretten fandt ikke, at afgørelsen skulle tilsidesættes.
En servitut om fravigelse af gæsteprincippet var ugyldig
23. september 2016 Højesteret fastslår, at en servitut om fravigelse af gæsteprincippet var ugyldig. Byretten var nået til det modsatte resultat.
Kan ”efterfølgende omstændigheder” føre til ophævelse af en myndighedsafgørelse?
23. september 2016 Østre Landsret vurderede i ankedom af 27. juni 2016, at Natur- og Miljøklagenævnets afgørelse om et lovliggørelsespåbud vedrørende et vandløb ikke skulle ophæves, fordi vandløbet efterfølgende havde repareret sig selv.
Ny undersøgelse viser stor tilfredshed med kammeradvokatordning
16. september 2016 Moderniseringsstyrelsen har netop offentliggjort resultaterne af en tilfredshedsanalyse af kammeradvokatordningen udført af konsulentvirksomheden Rambøll. Ifølge analysen er indkøbere af juridiske ydelser i staten meget tilfredse med samarbejdet med Kammeradvokaten.
Underleverandørs it-ydelser til bank var momsfritaget
16. september 2016 Højesteret har fundet, at ydelser leveret af underleverandør til bank i forbindelse med løsning af visse it-opgaver i forbindelse med kunders tilbagebetaling af lån til banken, var momsfritaget.
Ny uddannelse som Data Protection Officer
15. september 2016 Persondataforordningen stiller krav om, at alle offentlige myndigheder og visse private virksomheder skal have en Data Protection Officer (”DPO”). I samarbejde med Implement Consulting Group udbyder Kammeradvokaten en ny toleddet DPO-uddannelse.
28-årsreglen i strid med EMRK
15. september 2016 Danmark er blevet dømt for diskrimination i strid med menneskerettighederne, fordi 28-årsreglen stillede danskfødte danske statsborgere bedre end danske statsborgere af anden etnisk herkomst, uden at der var en saglig begrundelse.
Tilsynet med aktindsigt i kommuner
15. september 2016 Statsforvaltningen fører tilsyn med kommunernes anvendelse af reglerne om aktindsigt i offentlighedsloven. I en netop offentliggjort artikel i Ugeskrift for Retsvæsen sætter ph.d. Kasper Ullerup Bach fokus på dette tilsyn.
Ny ombudsmandsudtalelse om offentligt ansattes ytringsfrihed
15. september 2016 Det var i strid med reglerne om offentligt ansattes ytringsfrihed, da Campus Bornholm afskedigede en ansat fra stillingen som gymnasielærer med henvisning til en e-mail om ledelsens økonomiske dispositioner, som den ansatte sendte til medlemmer af Folketingets Finansudvalg tilbage i december 2015.
Ombudsmanden udtaler sig om genoptagelse og omgørelse
15. september 2016 I en ny udtalelse forholder ombudsmanden sig principielt til spørgsmål om pligt til genoptagelse og omgørelse. En kommune var ikke kun forpligtet til at genoptage afgørelser om gensidig forsørgelsespligt af egen drift, men også forpligtet til at omgøre afgørelsernes virkningstidspunkt.
Mellem jura og teologi – homovielsers grundlovsmæssighed
15. september 2016 Østre Landsret har afsagt en principiel dom om, hvorvidt det var i strid med grundloven, da regeringen og folketinget i 2012 indførte muligheden for kirkelig vielse af homoseksuelle par.
Orientering om Udbudsret - Uge 35 - 36, 2016
15. september 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 35 - 36 er der offentliggjort to kendelser samt en dom fra EU-domstolen.
Lektiecafé udløste ikke undervisningstillæg
13. september 2016 En lektiecafé på en friskole udløste ikke undervisningstillæg til de medvirkende lærere, navnligt fordi aktiviteten ikke krævede forberedelse eller efterbehandling fra lærernes side.
Fire landsretsdomme om psykiske arbejdsskader
12. september 2016 Vestre Landsret har henover sommeren afsagt fire domme vedrørende psykiske skader inden for arbejdsskadesikringsområdet. Landsretten nåede i alle sagerne frem til, at der ikke var årsagssammenhæng.
Kammeradvokaten lancerer digitalt udbudssystem
12. september 2016 Kammeradvokaten stiller nu et komplet digitalt udbudssystem til rådighed for alle ordregivende myndigheder – uanset om Kammeradvokaten rådgiver dem om udbud eller ej.
Ligebehandlingsprincippet efter vikarloven tilsidesat
12. september 2016 Højesteret fastslår, at en vikar på flere punkter ikke havde haft ansættelsesvilkår, der mindst svarede til de fastansattes hos en brugervirksomhed.
To principielle domme om fraflytterbeskatning
9. september 2016 Østre Landsret har frifundet Skatteministeriet i to principielle sager om fraflytterbeskatning.
Nyt efterårsprogram for Kammerakademiet
8. september 2016 Kammeradvokaten har lanceret program for efterårssæsonen i Kammerakademiet. Vi har samlet en række faglige og netværksorienterede aktiviteter og tilbud, som har til formål at understøtte juridisk sparring, udvikling og uddannelse.
Orientering om Udbudsret - Uge 33 - 34, 2016
7. september 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 33 - 34 er der offentliggjort 2 kendelser samt Klagenævnet for Udbuds Årsberetning for 2015.
Er grillbetræk afgiftspligtige som ”presenninger”?
6. september 2016 Løse, faconformede grillbetræk faldt ifølge Højesteret ikke ind under varebetegnelsen ”presenninger” i pvc-afgiftsloven.
Lempelig bevisbyrde for fortsat beskæftigelse ved personskade
5. september 2016 Selvom skadelidtes arbejdsgiver indstillede driften, havde person med mangeårig fast tilknytning til arbejdsmarkedet en sådan udsigt til ny beskæftigelse, at han kunne kræve erstatning for tabt arbejdsfortjeneste.
Dong har misbrugt sin dominerende stilling
30. august 2016 Sø- og Handelsretten har i dag stadfæstet Konkurrenceankenævnets vurdering af, at Dong i 2005 og 2006 har misbrugt sin dominerende stilling på det vestdanske marked for fysisk el til at opkræve urimeligt høje priser.
Hvornår er der pligt for ordregiver til at offentliggøre sin evalueringsmetode?
29. august 2016 En ordregiver er efter det tidligere udbudsdirektiv eller efter retspraksis fra EU-Domstolen ikke forpligtet til at offentliggøre sin evalueringsmetode.
Konsortiesamarbejde i strid med konkurrencereglerne
29. august 2016 Konkurrenceankenævnet har fastslået, at indgåelse af et konsortiesamarbejde mellem LKF Vejmarkering A/S og Eurostar Danmark A/S var i strid med konkurrencereglerne, da der var tale om en aftale mellem konkurrenter, der havde til formål at begrænse konkurrencen.
Indkøb under tærskelværdierne – Step-by-Step
29. august 2016 Når tærskelværdierne bliver overskredet, er ordregiveren forpligtet til at udbyde kontrakten. Det betyder dog ikke, at indkøb under tærskelværdierne fritager ordregiver fra at overholde i udbudsloven. Også for disse kontrakter gælder der visse regler.
Kammeradvokatens nye Aarhus-base på plads
29. august 2016 Kammeradvokaten er nu klar til at åbne dørene for sit nye kontor i Aarhus. Fra 1. september vil firmaet servicere eksisterende og nye kunder i Jylland med base helt centralt på Åboulevarden i Aarhus Midtby.
Modregning i gaveomstødelseskrav over for nærtstående ikke muligt
26. august 2016 Vestre Landsret fastslår, at der ikke kan ske modregning i et gaveomstødelseskrav, når der er tale om krav, der måtte være opstået som følge af, at køberselskabet har betalt udgifter på vegne af sælgerselskabet ved siden af, hvad der følger af virksomhedsoverdragelsesaftalen.
Konkurskarantæne for fortsat drift efter håbløshedstidspunktet
25. august 2016 Østre Landsret har pålagt den tidligere ledelse i et selskab konkurskarantæne i to år, da ledelsen manglede afregning af skat mv. og havde fortsat driften ud over håbløshedstidspunktet.
Jurastuderende prøvede kræfter med livet i retssalen
23. august 2016 Årets sommerskole blev afsluttet med hovedforhandling i en fiktiv retssag ved Retten på Frederiksberg, hvor de studerende får et realistisk indtryk af, hvordan det er at arbejde som advokat.
Orientering om Udbudsret - Uge 31 - 32, 2016
22. august 2016 Orientering om alle nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 31 - 32 er der offentliggjort 3 kendelser.
Principiel højesteretsdom om modregning
19. august 2016 Højesteret giver Skatteministeriet medhold i, at SKAT kunne foretage modregning med momskrav over for konkursboer.
Konkurskarantæne pålagt en likvidator
17. august 2016 Sø- og Handelsretten har pålagt en likvidator konkurskarantæne i samlet ni år for hvervet som likvidator i tre selskaber.
Varsling af ferie i en fritstilingsperiode
17. august 2016 Kan en lønmodtager i en fritstillingssperiode anses for at have afholdt hovedferie, når hovedferien ikke kunne varsles og afvikles inden for ferieperioden?
Højesteretsdom om registreringsafgiftsloven
16. august 2016 Fradrag for ”forhandleravance” i eksportgodtgørelse af registreringsafgift ikke i strid med EU-retten.
Kurators erstatningsansvar for retssagsanlæg
15. august 2016 Kurator kan blive erstatningsansvarlig for at anlægge retssag, uden forinden at have sikret sig dækning til modpartens mulige sagsomkostninger.
Principiel sagsomkostningsdom fra Højesteret
8. august 2016 Højesteret ophævede omkostningerne for byretten i eneanpartshaverens sag, uanset at eneanpartshaveren var den vindende part.
Orientering om Udbudsret - Uge 27 - 30, 2016
8. august 2016 I uge 27 - 30 er der offentliggjort 4 kendelser og 3 domme fra EU-domstolen.
Principiel kendelse om arbejdsklausuler med kædeansvar
5. august 2016 Region Hovedstadens arbejdsklausuler med kædeansvar var i overensstemmelse med det EU-retlige proportionalitetsprincip.
Udelukkelse som følge af påstået væsentlig kontraktmisligholdelse
14. juli 2016 Klagenævnet for Udbud har i en ny kendelse udtalt sig om, hvornår ordregiver kan udelukke en virksomhed fra et udbud som følge af påstået væsentlig kontraktmisligholdelse.
Kan man medbringe dansk hjemmehjælp i udlandet?
12. juli 2016 Retten i Aalborg har stadfæstet Ankestyrelsens afgørelse om, at hjemmehjælp ikke kan medbringes under et midlertidigt ophold i andre EU-medlemsstater.
Folkemødet 2016 - i tilbageblik
8. juli 2016 Så kedelige er advokater tilsyneladende heller ikke. Vi kan nu se tilbage på fire propfyldte og involverende arrangementer, hvor vi satte fokus på en række aktuelle juridiske spørgsmål.
Europas første innovationspartnerskab
8. juli 2016 Kammeradvokaten bistår Markedsmodningsfonden, Albertslund Kommune, Esbjerg Kommune og Frederikssund Kommune med udbud af det foreløbigt første innovationpartnerskab i Europa.
Orientering om Udbudsret - Uge 25 - 26, 2016
8. juli 2016 I uge 25 - 26 er der offentliggjort tre kendelser og ét forslag til præjudiciel afgørelse ved EU domstolen.
13 medarbejdere blev forskelsbehandlet på grund af alder
6. juli 2016 Retten i Aarhus stadfæster Ligebehandlingsnævnets afgørelse i 13 sager vedrørende forskelsbehandling på grund af alder.
EU-domstolen tillader begrænsninger i velfærdsturisme
1. juli 2016 To skelsættende domme afsagt af Domstolens Store Afdeling handler om unionsborgeres adgang – eller rettere manglende adgang – til at modtage sociale ydelser under ophold i en anden medlemsstat.
Flytning af overenskomstansat indenfor det brede ansættelsesområde
1. juli 2016 Opmanden har fastslået, at Forsvarets Personeltjenestes beslutning om ændring af en overenskomstansats tjenestested fra Korsør til Ballerup ikke kunne sidestilles med en afskedigelse.
Kammeradvokaten med ved FinTech-konference
29. juni 2016 Den 27. og 28. juni afholdt EPA Emerging Payment Association konferencen: ”Pay360 – Digital Payments” om digitale betalingsløsninger og FinTech.
Studerende vinder pris i et nyt europæisk processpil
28. juni 2016 Et dansk hold studerende fra Aarhus Universitet har netop vundet prisen for ”best written statements” i Hugo Sinzheimer Moot Court Competition bistået af et vejlederteam fra Kammeradvokaten.
Dom i sag om banks opgørelse af lønsumsafgiftsgrundlaget efter den tidligere lønsumsafgiftsbekendtgørelse
27. juni 2016 SKAT havde hjemmel til at tilsidesætte en virksomheds omsætningsbaserede fordeling af lønsum, men Vestre Landsret fandt imidlertid, at SKATs skøn ikke var mere retvisende end bankens eget skøn.
Trafikstyrelsen frifundet for brud på lokalaftale
24. juni 2016 Tjenestemandsretten frifinder Moderniseringsstyrelsen og Trafikstyrelsen for brud på en lokalaftale om aflønning af tjenestemænd.
Orientering om Udbudsret - Uge 23 - 24, 2016
23. juni 2016 I uge 23 - 24 er der offentliggjort 3 kendelser.
Soldat fik ikke erstatning for psykiske gener
22. juni 2016 Højesteret var enig med Ankestyrelsen i, at erstatningen til en soldat ikke skulle forhøjes, da dennes psykiske gener ikke skyldtes uheldet.
Højesteret tiltræder, at patient mister erstatning
22. juni 2016 Højesteret har i en ny dom tiltrådt, at Ankenævnet for Patienterstatning kunne ophæve Patienterstatningens anerkendelse af en patientskade.
Forlig i retssag om "Advokaternes tag-selv-bord"
21. juni 2016 Kammeradvokaten har indgået forlig i retssag mod momsdirektør Søren Engers Petersen vedrørende hans udtalelser i DR’s udsendelsen "Advokaternes tag-selv-bord".
Principiel højesteretsdom om valutaterminsforretningers erhvervsmæssige tilknytning
21. juni 2016 Højesteret har afsagt dom i en principiel skattesag, der vedrører spørgsmålet om en valutaterminsforretnings erhvervsmæssige tilknytning efter bestemmelsen i kursgevinstlovens § 32.
Landsretsdom om begrebet toldunddragelse
20. juni 2016 Speditionsvirksomheds handlinger udgjorde toldunddragelse, idet SKAT var blevet frataget muligheden for at sikre toldtilsynet med varepartierne og gennemføre kontrolforanstaltninger.
Mød Kammeradvokaten på Folkemødet 2016
16. juni 2016 Kammeradvokaten medvirker igen i år på Folkemødet på Bornholm, hvor vi inviterer til paneldebatter om retssikkerhed, digitalisering samt det offentliges rolle i innovation - og så er der festlig quiz om demokrati.
Pensionsudbetalinger var ikke skattefri
14. juni 2016 Selvom en skatteyder ikke havde haft nogen skattemæssig fordel af bortseelsesretten for indbetalingerne til sin arbejdsgiveradministrerede pensionsordning, var de pensionsudbetalinger, der svarer til indbetalingerne, ikke skatte- og afgiftsfri efter pensionsbeskatningsloven.
Orientering om Udbudsret - Uge 21 - 22, 2016
10. juni 2016 I uge 21 - 22 er der offentliggjort 5 kendelser, samt 3 domme fra EU-domstolen.
Kammeradvokaten er med i 'Guld image 2016'
9. juni 2016 Berlingske Business' magasin har i undersøgelsen 'Guld image 2016' vurderet imaget hos de mest tonangivende virksomheder i Danmark. Kammeradvokaten er for første gang med blandt de 140 rangerede virksomheder.
Forlængelse af perioden for tabt arbejdsfortjeneste ved erhvervsevnetab
8. juni 2016 Højesteretsdom om administrative myndigheders fastsættelse af erhvervsevnetab og udstrækningen af perioden for tabt arbejdsfortjeneste.
Færøerne skal betale for anbringelse af filippinsk sømand
6. juni 2016 Højesteret har sat punktum i en årelang strid mellem Region Hovedstaden og Færøernes Landsstyre. Færøerne har pligt til at betale for en filippinsk sømands ophold på Sct. Hans Hospital.
Arbejdsgiver ikke ansvarlig for sækkevæddeløb
6. juni 2016 Arbejdsgiver var ikke selvstændigt ansvarlig for et sækkevæddeløb, som nogle medarbejdere havde arrangeret. Arrangementet var i arbejdsgiverens interesse, men arbejdsgiveren havde hverken kendskab til eller indflydelse på afholdelsen.
Principiel højesteretsdom om refusion til sandsugere
3. juni 2016 Sagen handlede om, hvorvidt nogle aktiviteter, som appellanten udførte for et rådgivende ingeniørfirma, udgjorde ”søtransportaktiviteter” i sømandsbeskatningslovens § 10, stk. 2’s forstand.
Udloddende selskab havde forsømt pligt til at indeholde udbytteskat
2. juni 2016 Et udloddende selskab havde ikke godtgjort, at et udloddet udbytte var modtaget af et udenlandsk moderselskab, som opfyldte kravene for, at udbyttet kunne fritages for udbytteskat.
Forslag til afgørelse fra generaladvokaten i dansk skattesag
2. juni 2016 Ifølge generaladvokaten er de danske skatteregler om ”tynd kapitalisering” ikke i strid med etableringsretten.
1. juni 2016 Danske virksomheder kan anvende serviceattester som dokumentation for, at virksomheden opfylder kravene til udelukkelse anført i ESPD’et. Men hvordan sikrer man sig som virksomhed eller ordregiver, at serviceattesten indeholder alle relevante oplysninger?
Principiel landsretsdom om momskompensationsordningen
1. juni 2016 Landsretten har fastslået, at statslig elevstøtte ikke skal medregnes som egenfinansiering ved opgørelse af efterskoles ret til momskompensation.
Kammeradvokaten ansætter partner til brancheområdet finans
1. juni 2016 Kammeradvokaten har ansat advokat Henrik Kure, der starter i firmaet den 1. juli 2016. Henrik er specialist i bank- og finansieringsret og skal stå i spidsen for opbygning af firmaets specialistteam inden for brancheområdet finans.
To principielle landsretsdomme om fradragsret for lønudgifter
1. juni 2016 Landsretten har fastslået, at der ikke er fradrag for lønudgifter, som angår udvidelse af virksomhedens hidtidige rammer. Landsretten fandt, at der var tale om en så væsentlig praksisændring, at skatteyderne havde haft en berettiget forventning om ikke at blive nægtet fradrag.
Udbud, erstatning og bevisbyrder…
31. maj 2016 Ordregiver skal kunne løfte bevisbyrden for, at man ville have opsagt kontrakten.
Adgang til shortlisting ved udbud med forhandling
31. maj 2016 Udbud med forhandling – er der adgang til shortlistning forud for første forhandlingsrunde?
Brug af ESPD og fremlæggelse af dokumentation
31. maj 2016 I medfør af udbudslovens § 151, stk. 1 og § 159, stk. 2, skal ordregiver forud for tildeling af kontrakt verificere oplysningerne afgivet i ESPD’en. Hvordan håndteres denne pligt, såfremt ordregiveren i medfør af udbudslovens § 151, stk. 2, har anmodet om en sådan dokumentation tidligere i udbudsprocessen?
Et juridisk unikum har 25 års jubilæum
30. maj 2016 Den 1. juni 2016 kan advokat, partner og specialist i EU- og statsret, Karsten Hagel-Sørensen fejre sit 25 års jubilæum hos Kammeradvokaten.
Offentliggørelse af evalueringsmodel under tilbudsloven
30. maj 2016 Gælder kravet om forudgående offentliggørelse af evalueringsmodel også under tilbudsloven?
EU-Domstolen giver den danske regering medhold i Højgaard-sagen
27. maj 2016 EU-Domstolens Store Afdeling har afsagt dom i den længe ventede MT Højgaard og Züblin sag, der er forelagt af Klagenævnet for Udbud.
Orientering om Udbudsret - Uge 19 - 20, 2016
27. maj 2016 I uge 19 og 20 er der offentliggjort 2 kendelser samt en dom fra Retten.
Intelligent offentlig efterspørgsel
26. maj 2016 Malene Roose Bagh og Annemette Thorgaard giver i artiklen 'Intelligent offentlig efterspørgsel' fra Danske Kommuner, nr. 16, 2016 et overblik over, hvordan en kommune kan indgå et innovationspartnerskab for at skabe nye langsigtede løsninger.
Østre Landsret fortolker gæsteprincippet i Cityringloven
25. maj 2016 Østre Landsret har i dom af 17. maj 2016 fastslået, at udgifterne til ledningsarbejder påhvilede ledningsejerne og ikke anlægsmyndigheden.
Ikke grundlag for yderligere erstatning på naboretligt grundlag
25. maj 2016 Østre Landsret afviser yderligere erstatning på naboretligt grundlag som følge af Vejdirektoratets etablering af en ny omfartsvej.
Tidligere engrosforretning kan ikke benyttes til detailhandel
25. maj 2016 Detailhandelsbutik med salg af senge mv. var ikke fortsat lovlig anvendelse af en forretning med engrossalg.
Nye EU-domme om habitatdirektivets anvendelsesområde
25. maj 2016 EU-Domstolen har i to domme udtalt sig om medlemsstaternes pligt til at træffe passende foranstaltninger for at undgå forringelse af Natura 2000 områder.
Grundejer var forpligtet til at retablere gravhøj
25. maj 2016 Østre Landsret fastslår, at et påbud om retablering af en gravhøj kunne rettes til ejeren af ejendommen, uanset at han var uden personlig skyld i beskadigelsen.
Værnengene var beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3 uanset fredningsafgørelse
23. maj 2016 Vestre Landsret har i en principiel dom af 11. maj 2016 tiltrådt Natur- og Miljøklagenævnets afgørelse om, at et engareal var omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, uanset det modsatte var lagt til grund i en fredningsafgørelse.
Kommune og Ankestyrelsen frifundet for tortgodtgørelse efter tvangsanbringelse
20. maj 2016 Kommune var erstatningsansvarlig for sen hjemsendelse efter tvangsmæssig undersøgelse, men ikke for tvangsanbringelse.
Fratrædelsesaftale indebar afkald på strafferetlig påtale
19. maj 2016 Landsretten har omgjort Retten i Aarhus’ dom i sagen om udlæsning af medarbejderes sms’er.Vestre Landsret udtalte i sagen, at en indgået fratrædelsesaftale indebar et afkald på alle krav, herunder også adgangen til strafferetlig påtale.
Vidtrækkende fortolkning af statsmiddelbegrebet i dom om Tysklands ”PSO”
18. maj 2016 I en dom vedr. Tysklands finansiering af vedvarende energi, åbner Retten op for, at midler, som alene flyder mellem private enheder, kan anses for statsmidler i henhold til TEUF art. 107, stk. 1
Energinet.dk køber DONG Gas Distribution A/S
12. maj 2016 Energinet.dk har indgået aftale med DONG Energy om køb af DONG Energys datterselskab, DONG Gas Distribution A/S. Kammeradvokaten bistod Energinet.dks ejer, Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet, med juridisk rådgivning.
Orientering om Udbudsret - Uge 17 - 18, 2016
12. maj 2016 I uge 17 og 18 er der offentliggjort 2 kendelser.
Digitalt udbudsværktøj: Ny funktion til Fristberegneren
10. maj 2016 Fristberegneren er et gratis værktøj, der ved hjælp af en række trin-for-trin-spørgsmål hurtigt giver dig svar på, hvilke minimumsfrister, der gælder i konkrete offentlige udbud
Ny dom: Handicappet havde ikke krav på deltidsstilling
6. maj 2016 Højesteret fastslår, at Forskelsbehandlingslovens tilpasningsforpligtelser ikke strakte sig til at opnomere antallet af medarbejdere i den konkrete sag.
Kammeradvokaten bistår med etablering af dansk vækstalliance
4. maj 2016 A.P. Møller Mærsk, Danske Bank og Lego går sammen i forening, der skal skabe bro til Silicon Valley. Foreningen er stiftet med bistand fra Kammeradvokaten.
Kammeradvokaten er blandt de mest attraktive arbejdsgivere
4. maj 2016 Flere jurastuderende end nogensinde vælger Kammeradvokaten som ideel arbejdsgiver.
Dagplejer blev ikke afskediget på grund af sønnens handicap
4. maj 2016 Højesteret fastslår, at opsigelse af en dagplejer var sket på grund af dennes langvarige fravær og ikke på grund af sønnens handicap. Opsigelsen var herefter hverken udtryk for direkte eller indirekte udtryk for forskelsbehandling i strid med forskelsbehandlingsloven.
IT Factory A/S under konkurs
29. april 2016 Der er indgået forlig mellem konkursboet og selskabets tidligere revisor.
Foreningers selvstændige søgsmålskompetence i sager mod offentlige myndigheder
28. april 2016 Hvornår kan en forening få selvstændig søgsmålskompetence i en sag mod en offentlig myndighed, selvom hverken foreningen selv, eller nogen foreningen er mandatar for, er part i sagen?
Orientering om Udbudsret - Uge 15 - 16, 2016
28. april 2016 I uge 15 og 16 er der offentliggjort 2 kendelser.
Kammeradvokaten løb for Folkekirkens Nødhjælp
26. april 2016 En gruppe seje løbere fra Kammeradvokaten deltog søndag i velgørenhedsløbet YOU RUN Copenhagen til støtte for Folkekirkens Nødhjælp.
EU-Domstolen udfordrer Højesterets opfattelse af retssikkerhed
21. april 2016 Sagen vedrører principielle spørgsmål om udstrækningen af forpligtelsen til direktivkonform fortolkning ved nationale domstole og udstrækningen af det generelle EU-retlige princip om forbud mod forskelsbehandling på baggrund af alder i tvister mellem private.
Orientering om Udbudsret - Uge 13 - 14, 2016
19. april 2016 I uge 13-14 er der offentliggjort én kendelse, samt to domme fra EU-domstolen.
Thorbjørn Sofsrud udtræder af interessentskabet
18. april 2016 Thorbjørn Sofsrud udtræder af Kammeradvokaten/Advokatfirmaet Poul Schmiths interessentskab pr. 1. september 2016.
Kammeradvokatens involvering i ”Kølendorf”-sagen
17. april 2016 Kammeradvokaten har på vegne af SKAT ført en sag om ledelsesansvar mod Peer Kølendorf, der var direktør, bestyrelsesmedlem og hovedaktionær i firmaet Comitel International A/S, som deltog i danmarkshistoriens største momskarrusel. Få styr på sagens fakta her.
14. april 2016 Skal kernerettighederne i unionsborgerskabet kunne afvejes over for hensynet til medlemsstaternes offentlige orden og sikkerhed?
Persondata: Fremover skal myndigheder udarbejde konsekvensanalyser
14. april 2016 Med den nye persondataforordning følger pligt til at udarbejde konsekvensanalyser. Det betyder, at myndigheder nu skal i gang med at identificere kritiske databehandlinger og herefter beskrive, hvilke foranstaltninger der sættes i værk for at mindske sikkerhedsbrister.
Kommanditisters fradragsret er begrænset til deres hæftelse
14. april 2016 Østre Landsret har i en ny dom givet Skatteministeriet ret i, at en kommanditists selvskyldnerkaution ikke kan indgå på fradragskontoen.
EU-U.S. Privacy Shield-ordning erstatter med al sandsynlighed Safe Harbor-ordningen
11. april 2016 EU-Kommissionen og USA nu nået til enighed om en ny ordning – kaldet EU-U.S. Privacy Shield – som fremadrettet skal danne grundlag for overførsler af personoplysninger fra EU til USA.
Kommuner må ikke uden videre medvirke til privat overvågning
11. april 2016 Ansatte i den kommunale hjemmepleje må ikke uden videre medvirke til pårørendes overvågning af ældre.
Principiel landsretsdom om kursgevinstbeskatning
11. april 2016 Vestre Landsret fastslår, at non recourse-vilkår ikke udelukker kursgevinstbeskatning ved frigørelse i henhold til hæftelsesbegrænsningen.
Menneskerettighederne kan få indflydelse på valgretten
8. april 2016 FN’s handicapkonvention og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention kan få betydning for det danske krav om, at man ikke må være umyndiggjort for at kunne stemme til Folketinget.
Afslag på aktindsigt i borgmesters telefonregning
8. april 2016 Ombudsmanden godkender kommunes afslag på aktindsigt i borgmesters telefonregning.
Kammeradvokaten åbner kontor i Aarhus
5. april 2016 Kammeradvokaten slår dørene op for et helt nyt kontor i Aarhus. Baggrunden er, at firmaet ønsker at udbygge sine relationer til eksisterende og potentielle jyske kunder.
Nyt medlem til Kammeradvokatens bestyrelse
3. april 2016 Advokat og partner hos Kammeradvokaten Stig Grønbæk Jensen indtræder pr. 1. april i firmaets bestyrelse.
Persondataforordningens 5 vigtigste nyskabelser
1. april 2016 Den nye persondataforordning, der blev vedtaget endeligt den 14. april 2016, indeholder en række nye og ændrede regler for behandling af personoplysninger. Læs om fem af de væsentligste nyskabelser her.
Ny principiel dom om lempelsesberegning
1. april 2016 Vestre Landsret fastslår, at man ikke kan foretage en ideel fordeling af en række blandede udgifter ved selskabers lempelsesberegning.
Orientering om Udbudsret - Uge 11 - 12, 2016
31. marts 2016 I uge 11 og 12 er der offentliggjort én kendelse.
Kammeradvokaten har afgivet beretning i disciplinær undersøgelse
31. marts 2016 Den disciplinære undersøgelse af Banedanmarks daværende direktør Jesper Hansen er nu tilendebragt.
Jura der gør en forskel: Advokat Kasper Mortensen fylder 50 år
29. marts 2016 Advokat og partner hos Kammeradvokaten Kasper Mortensen går altid efter den gode, smidige løsning på en tvist mellem to uenige parter.
Overimplementering i dansk ret – implementeringsrådets første anbefalinger
22. marts 2016 Implementeringsrådet har for nylig sendt sine første anbefalinger til regeringen. Anbefalingerne indeholder eksempler på, hvor mangeartet overimplementering kan være.
Ejendomsret kan ikke forældes
21. marts 2016 Konfiskationskrav var ikke forældet, da ejendomsret til bankindeståender overgik ved konfiskation.
Henstand var betinget af sikkerhedsstillelse
21. marts 2016 Henstand med skattekrav var betinget af sikkerhedsstillelse på ca. 196 mio. kr., idet der var nærliggende fare for, at skatten ikke ville blive betalt, såfremt der blev ydet henstand.
Virksomhedspantsætning var omstødelig
21. marts 2016 Virksomhedspantsætning til fordel for en bank var omstødelig efter konkurslovens § 74.
Tilskudsmidler var ikke udlægsfritaget
18. marts 2016 Aftalemæssigt øremærkede midler på en skyldners bankkonto tilhører skyldneren, når denne har fri og uhindret adgang til kontoen. Midlerne kan derfor gøres til genstand for udlæg efter retsplejeloven.
SKAT kunne foretage udlæg uden forudgående underretning
18. marts 2016 SKAT kan foretage udlæg uden forudgående underretning, hvis SKAT forgæves har forsøgt at fremsøge skyldner i Det Centrale Personregister.
Orientering om Udbudsret - Uge 9 - 10, 2016
18. marts 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - Uge 9 - 10, 2016.
Orientering om Udbudsret - Uge 5 - 8, 2016
17. marts 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - Uge 5 - 8, 2016
Orientering om Udbudsret - Uge 1 - 4, 2016
16. marts 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - Uge 1 - 4, 2016
Dom i den første sag om EF-voldgiftskonventionen
15. marts 2016 SKATs afgørelse kunne ikke påklages til anden administrativ myndighed, men skulle i stedet – som sket – indbringes for domstolene.
Landbetjente ikke berettigede til at opretholde tillæg
11. marts 2016 Rigspolitiet frifundet i principiel landsretssag om ophør af funktionstillæg efter landbetjentes overflytning til de lokale politistationer.
Højesteretskendelse om værdiansættelse af ejendomme
9. marts 2016 Højesteret fastslår i principiel kendelse, at hverken værdiansættelsescirkulæret nr. 185/1982 eller administrativ praksis giver et retskrav på, at fast ejendom i et dødsbo kan værdiansættes inden for 15 pct. af den offentlige ejendomsvurdering.
Skatteadvokat Sune Riisgaard fylder 4o år
8. marts 2016 Sune Riisgaard gør den komplicerede skatteret tilgængelig og forståelig.
Forsvaret frifundet for brud i Tjenestemandsretten
8. marts 2016 Tjenestemandsretten har fastslået, at stabschefen for ”Projekt Nyt Kampfly” under Forsvarsministeriets departement var ansat i en civil stilling – også selvom chefen havde en militær baggrund.
Bliv opdateret på persondataretten med e-learning
1. marts 2016 Moderniseringsstyrelsen har udviklet et nyt e-læringskursus om den gældende persondatalov. Kammeradvokatens eksperter på det persondataretlige område bistod – sammen med Datatilsynet – med juridisk rådgivning under udviklingen af kurset
Årsrapport om CSR-partnerskab med URK 2015
26. februar 2016 Ungdommens Røde Kors gør status for CSR-samarbejdet med Kammeradvokaten i 2015.
Kommune kunne indgå aftale med lodsejere i stedet for at ekspropriere
25. februar 2016 Folketingets Ombudsmand udtaler sig om myndigheders adgang til at indgå frivillige aftaler i stedet for at træffe afgørelse om ekspropriation.
Udfordringer med det fælleseuropæiske udbudsdokument
25. februar 2016 Ved udbudslovens ikrafttræden den 1. januar 2016 blev alle ordregivere forpligtet til at anvende det fælleseuropæiske udbudsdokument, ESPD. Det har medført en del udfordringer.
Udbudsdirektiverne: Status på implementering
25. februar 2016 EU’s tre udbudsdirektiver er nu implementeret i dansk ret, og de finder alle anvendelse på udbud iværksat efter den 1. januar 2016.
Nye og kommende bogudgivelser om udbudsloven
25. februar 2016 Efter udbudslovens ikrafttræden er der udgivet to nye bøger - og en tredje er på vej.
Fristberegneren - et gratis værktøj til at beregne frister i udbud
25. februar 2016 De fleste, der har arbejdet med udbudsret i praksis, har oplevet, at beregning af de direktivbestemte minimumsfrister kan give anledning til besvær. Kammeradvokaten har udviklet et online-værktøj, der kommer dette besvær til livs.
Ikke ekspropriationserstatning for øgede udgifter til ejendomsskat
24. februar 2016 Retten i Hillerød har afvist et krav om forhøjelse af ekspropriationserstatning. Lodsejer havde bl.a. fremsat krav om, at erstatningen skulle forhøjes, fordi ekspropriationsindgrebet havde ført til en væsentlig stigning i ejendomsskatterne.
MT Højgaard-sagen: Generaladvokaten fremsætter forslag til afgørelse
24. februar 2016 Forslaget fra Generaladvokaten anerkender, at der er undtagelser til kravet om juridisk identitet mellem ansøger og tilbudsgiver, og fører til overvejelser om, hvilke betragtninger man må gøre sig ved ændringer i tilbudsgiverens juridiske identitet.
Byggeri på naboejendom ikke i strid med lokalplan
24. februar 2016 Østre Landsret har afvist, at byggeri på en naboejendom var i strid med lokalplanen.
Nedlæggelse af vejbro var lovlig
24. februar 2016 Ekspropriationskommissionens beslutning om at nedlægge en vejbro var lovlig.
Guldmedaljer til nye fuldmægtige
22. februar 2016 Kammeradvokatens to nye fuldmægtige, Josefine Farver og Malene Sillesen Skøtt, fik torsdag d. 18. februar overrakt guldmedaljer for deres prisopgave.
Østre Landsret afviser sag om lærerkonflikten
18. februar 2016 Spørgsmålet om de fritstilledes læreres ret til løn under lockouten i 2013 skal ikke afgøres ved de almindelige domstole, men henhører under Arbejdsretten, fastslår Østre Landsret.
Nyt forårsprogram i Kammerakademiet
16. februar 2016 Kammeradvokaten har publiceret nyt program for Kammerakademiet foråret 2016. Aktiviteterne omfatter faglige arrangementer og netværk inden for en række juridiske områder.
Orientering om Udbudsret
15. februar 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - Uge 47 – 48, 2015.
Leverandørskifte var ikke virksomhedsoverdragelse
12. februar 2016 Hvis der ikke overdrages aktiver af betydning, er udgangspunktet stadig, at mindst halvdelen af medarbejderne skal overtages, for at virksomhedsoverdragelsesloven gælder. Det viser en ny dom fra Arbejdsretten.
Beskæftigelsesministeriet frifundet i sag om erstatningsansvar
9. februar 2016 Østre Landsret frifinder Beskæftigelsesministeriet i sag om erstatningsansvar for manglende implementering af arbejdstidsdirektivet.
Moderniseringsstyrelsen m.fl. frifindes i gruppesøgsmål
8. februar 2016 Østre Landsret frifinder Moderniseringsstyrelsen og 7 andre myndigheder i gruppesøgsmål. Tjenestemænds krav på efterbetaling af feriegodtgørelse var forældede.
Kammeradvokaten deltager i nyt processpil
3. februar 2016 Kammeradvokaten indgår samarbejde med Århus Universitet om nyt processpil om EU-ansættelsesret, hvor vi vil fungere som coaches/vejledere for studerende.
Arbejdsgiver kunne overvåge ansats internetbrug
3. februar 2016 Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har for nylig fastslået, at det ikke var i strid med mennneskerettighedskonventionen at opsige en medarbejder, fordi han sendte private e-mails i arbejdstiden.
Dansk regel om familiesammenføring uproportional
26. januar 2016 Generaladvokaten udtaler i sit forslag til afgørelse i Genc-sagen, at familiesammen&shyføringsreglen udgør en ”ny begrænsning” for en tyrkisk arbejdstagers udøvelse af sin fri bevægelighed.
Dom om forhøjelse af afgift på 18 ton slik købt i Sverige
22. januar 2016 SKAT har i de seneste år haft øget fokus på den stigende illegale import af afgiftspligtig slik– og chokolade, hvor der ikke betales afgiften af varerne.
Landsretten afviser at forelægge i sag om lov 409
22. januar 2016 Landsretten afviser at forelægge spørgsmål om arbejdstidsdirektivet for EU-Domstolen.
Principiel dom om realkreditinstitutters lønsumsafgift
13. januar 2016 Landsretten har i en ny dom fastslået, at et realkreditinstitut skal svare afgift af den lønsum, som medgår til pleje af en investeringsaktivitet, der bl.a. bestod af egenkapitalmidler.
Seminar og boglancering - 25. januar 2016
10. januar 2016 Dagen stod i udbudsrettens tegn, da Kammeradvokaten modtog mere end 300 gæster med faglig interesse for den nye udbudslov til seminar og boglancering i Den Sorte Diamant i København. Se video fra arrangementet.
Berigtigelse af "Advokaternes-tag-selv-bord"
7. januar 2016 Pressenævnet udtrykte i slutningen af december kritik af DR-udsendelsen "Advokaternes tag-selv-bord.
Interessante "jule-domme" fra EU-domstolene
7. januar 2016 Vanen tro har EU’s domstole i ugen op til juleferien afsagt en række interessante domme, som det er vanskeligt at finde tid til at læse i juletravlheden. Efter endt gennemlæsning har vi fundet 6, som vi synes er særligt værd at fremhæve.
Kriminalforsorgen ikke erstatningsansvarlig
6. januar 2016 Landsretten fastslår, at Direktoratet for Kriminalforsorgen ikke er erstatningsansvarlig for politianmeldelse af fængselsfunktionær.
Ny bog: Aktuel udbudsret II
5. januar 2016 Bogen "Aktuel udbudsret II" giver en række bud på lovens anvendelse i praksis , og udgør et vigtigt arbejdsredskab for alle, der beskæftiger sig med udbudsret.
Modtag seneste nyt om en række juridiske emner.
Du kan også finde og følge Kammeradvokaten på LinkedIn og Facebook
Styrk din faglige viden med juridiske input fra Kammeradvokaten. Vores videnssektion rummer bl.a. digitale værktøjer, faglige netværk og kursus- og uddannelsestilbud

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Elsam-sag kan ikke ankes til Højesteret | Horten
Den 25. oktober 2018 har Procesbevillingsnævnet afvist at give Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen tilladelse til at anke Vestre Landsrets dom af 24. maj 2018 til Højesteret. Landsretten nåede i dommen frem til, at konkurrencemyndighederne ikke med den fornødne sikkerhed havde bevist, at Elsam (i dag en del af Ørsted A/S) havde anvendt urimeligt høje priser.
Procesbevillingsnævnet har afvist at give Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen tilladelse til at få prøvet Elsam-sagen i Højesteret, og dermed om Elsams prisstrategier i 2005 og 2006 på den nordiske elbørs (Nord Pool) var misbrug af dominerende stilling i form af urimeligt høje priser.
Elsam-sagen har således været længe undervejs. Se nedenstående tidslinje:
Konkurrencerådet træffer afgørelse om, at Elsam i perioden 1. januar 2005 – 31. december 2006 har misbrugt en dominerende stilling på markedet for engrossalg af el vest for Storebælt ved at have opkrævet urimeligt høje priser.
Konkurrenceankenævnet stadfæster konkurrencerådets afgørelse for perioden 1. januar 2005 – 30. juni 2006 og ophæver samt hjemviser afgørelsen for perioden 2. halvår af 2006. Elsam indbringer kendelsen for Sø- og Handelsretten.
Erstatningssag: 1106 virksomheder og kommuner rejser med Energi Danmark, OK og Scanenergi i spidsen en erstatningssag mod Elsam ved Sø- og Handels-retten sideløbende med Elsam III. Erstatningssagen afventer en eventuel Højesteretsdom af Elsam III.
Sø- og Handelsretten stadfæster Konkurrenceankenævnets kendelse om, at Elsams prisstrategier på den nordiske elbørs, Nord Pool, medførte urimeligt høje priser. Elsam anmoder Højesteret om, at Sø- og Handelsrettens dom kan behandles ved Højesteret som 2. instans.
Højesteret afviser, at Sø- og Handelsrettens dom kan indbringes for Højesteret som 2. instans. Højesteret finder ikke, at sagens afgørelse vil have principiel karakter samt generel betydning for retsanvendelsen og -udviklingen eller i øvrigt vil indebære en væsentlig samfundsmæssig rækkevidde.
Elsam indbringer Sø- og Handelsrettens dom for Vestre Landsret.
Vestre Landsret ophæver Sø- og Handelsrettens dom, da konkurrencemyndig-hederne ikke med den fornødne sikkerhed har bevist, at Elsam har opkrævet urimeligt høje priser i perioden fra 1. januar 2005 til 30. juni 2006.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen anmoder Procesbevillingsnævnet om anketilladelse (3. instansbevilling) til Højesteret.
Procesbevillingsnævnet afviser 3. instansbehandling i Højesteret.
Sagen får dog ikke nødvendigvis sin ende her, idet 1106 virksomheder og kommuner sideløbende med sagen i 2008 nedlagde et erstatningssøgsmål ved Sø- og Handelsretten for overbetaling af el i perioden 1. januar 2005 til 30. juni 2006. Da Vestre Landsret alene har truffet afgørelse om, at det ikke er bevist, at Elsam har anvendt urimeligt høje priser, bliver spørgsmålet, om man i forbindelse med erstatningssøgsmålet vil forsøge at løfte bevisbyrden for, at Elsam har anvendt urimeligt høje priser.
Læs mere om Vestre Landsrets afgørelse.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skat.dk: Indeholdelsespligt - A-skat - befordringsgodtgørelse - forsømmelighed - A-kasse
10 Jan 2005 14:01
1. afdeling, 23/2002
Indeholdelsespligt, A-skat, befordringsgodtgørelse, forsømmelighed, A-kasse, hæftelse
En A-kasse, der havde udbetalt indeholdelsespligt i befordringsgodtgørelse til dens medlemmer uden at indeholde A-skat, havde ved flere lejligheder fået oplyst, at der skulle indeholdes A-skat. Højesteret anså den manglende indeholdelse for en klar forsømmelse, hvorfor kassen i medfør af kildeskattelovens § 69 var ansvarlig for de ikke indeholde A-skatter.
Højesteret fandt det godtgjort, at det krævede beløb ikke oversteg det beløb, som kassen skulle have indeholdt i skat ved udbetaling af befordringsgodtgørelserne.
Højesteret fandt videre, at skattemyndighederne ved opgørelsen havde taget tilstrækkelig højde for, at nogle af beløbsmodtagerne muligt havde medregnet kørselsgodtgørelse ved selvangivelsen og at kravets størrelse indebar, at det ikke får betydning, at modtagerne af godtgørelsen måtte have uudnyttede befordringsfradrag. På denne baggrund og under hensyn til det store antal beløbsmodtagere og de enkelte kravs beskedne størrelser kunne det ikke tillægges betydning, at myndighederne ikke på alle punkter havde fulgt den fremgangsmåde, der var beskrevet i det dagældende SD-cirkulære nr. 4 af 2. februar 1987 om opkrævning af ikke indeholdt A-skatter.
Videre var der ikke grundlag for at antage, at skattemyndighederne ved den fulgte fremgangsmåde havde afskåret A-kassen fra at gøre regres mod modtagerne.
Højesteret nedsatte Told- og Skattestyrelsens rentekrav. A-kassen indbetalte det ikke indeholdte A-skattebeløb i 1995 og havde fået tilbagebetalt i 1999.
Herefter fandt Højesteret, at der først var grundlag for krav om forrentning efter kildeskatteloven fra det tidspunkt, da Told- og Skat stævnede A-kassen.
A-skattevejledningen 2004 - 4 K.2.2
H1 Arbejdsløshedskasse
(advokat Peter Giersing)
Per Walsøe, Poul Søgsard, Jytte Scharling, Marianne Højgaard Pedersen og Jon Stokholm.
I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 16. afdeling den 29. november 2001.
Appellanten, H1 Arbejdsløshedskasse, har gentaget sine påstande.
Indstævnte, Skatteministeriet, Told- og Skattestyrelsen, har principalt påstået stadfæstelse og har gentaget sin subsidiære påstand.
Arbejdsløshedskassen har for Højesteret yderligere gjort gældende, at der ikke ved opgørelsen af skattemyndighedernes krav er taget højde for, at et stort antal beløbsmodtagere kunne have mulighed for befordringsfradrag.
Told- og Skattestyrelsen, der ikke har afvist, at nogle beløbsmodtagere kunne have krav på fradrag, har navnlig anført, at kravet er opgjort så lavt, at dette forhold ikke kan få betydning.
Til brug for Højesteret er der afgivet forklaringer af OK og JP
Af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at Told- og Skattestyrelsens principale påstand ikke er afvist, og at H1 Arbejdsløshedskasse har gjort sig skyldig i en klar forsømmelse og dermed er umiddelbart ansvarlig for ikke indeholdt A-skat, jf. kildeskattelovens § 69, stk. 1.
Højesteret finder det godtgjort, at det krævede beløb, 4.800.485 kr., ikke overstiger det beløb, som arbejdsløshedskassen skulle have indeholdt i skat ved udbetalingen af befordringsgodtgørelser. Højesteret finder endvidere, at skattemyndighederne ved opgørelsen i tilstrækkeligt omfang har taget højde for, at nogle af beløbsmodtagerne muligt har medregnet kørselsgodtgørelsen ved selvangivelsen, og kravets størrelse indebærer, at det ikke får betydning, at der måtte være uudnyttede befordringsfradrag. Det forhold, at skattemyndighederne ikke på alle punkter har fulgt den fremgangsmåde, der er beskrevet i det dagældende cirkulære nr. 4 af 2. februar 1987 om opkrævning af ikke indeholdte A-skatter efter kildeskattelovens § 68 og § 69, stk. 1, kan på denne baggrund og under hensyn til det store antal beløbsmodtagere og de enkelte kravs beskedne størrelse ikke tillægges betydning. Der er ikke grundlag for at antage, at skattemyndighederne ved den fulgte fremgangsmåde har afskåret arbejdsløshedskassen fra at gøre regres mod modtagerne af befordringstilskud. Det tiltrædes derfor, at Told- og Skattestyrelsen kan kræve det anførte beløb på 4.800.485 kr. betalt af arbejdsløshedskassen.
Det fremgår af sagen, at arbejdsløshedskassen betalte det ikke indeholdte A-skattebeløb den 20. juli 1995 og morarenten heraf den 12. september 1995. Højesteret finder, at der herefter først er grundlag for skattemyndighedernes krav om forrentning efter bestemmelsen i kildeskattelovens § 63 fra det tidspunkt, da skattemyndighederne, der foretog tilbagebetaling den 27. maj 1999, på ny rejste kravet ved sagsanlægget i slutningen af december 1999.
Da arbejdsløshedskassen som anført er ansvarlig for et beløb på 4.800.485 kr. for ikke indeholdt A-skat i 1994, skal arbejdsløshedskassen tilbagebetale en forholdsmæssig del af den rente, skattemyndighederne sammen med tilbagebetaling af det tidligere afregnede A-skattebeløb på 5.803.486 kr. udbetalte til kassen den 27. maj 1999. Højesteret fastsætter denne andel til 2.175.000 kr.
Told- og Skattestyrelsens krav tages herefter til følge i det anførte omfang.
H1 Arbejdsløshedskasse skal til Skatteministeriet, Told- og Skattestyrelsen, betale 6.975.485 kr. med tillæg af renter af 4.800.485 kr. med 1,3 % pr. påbegyndt måned fra den 1. januar 2000 til den 30. august 2001 og med 1,1 % pr. påbegyndt måned fra den 1. september 2001, eventuelt som senere ændret.
I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal H1 Arbejdsløshedskasse betale 500.000 kr. til Skatteministeriet, Told- og Skattestyrelsen.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Højesterets dom om gyldigheden af klausul om tilbagesalg af aktier
Højesteret har den 23. juni 2011 afsagt dom i en sag om en opsagt medarbejders forpligtelse til at tilbagesælge sine aktier i forbindelse med fratrædelsen.
I efteråret 2005 etablerede ejerne af MACH-koncernen et aktieprogram for medarbejderne herunder en specifik ordning for ledelsesgruppen. F, der var ansat i en lederstilling i det danske datterselskab MACH ApS, fik tilbud om at erhverve 878 stk. aktier (svarende til ca. 0,2 % af den samlede aktiekapital) i det luxemburgske moderselskab. Aktierne blev erhvervet for 8.780,00 € (svarende til ca. 65.000,00 DKK). Ejerskabet til aktierne blev i overensstemmelse med vilkårene for ordningen placeret i et til lejligheden oprettet selskab i Luxemburg, der fungerede som ejer og agent på vegne af alle de medarbejdere, der investerede i aktier under programmet. Der var i ca. 400 medarbejdere, der deltog i programmet.
F kunne ikke anmode om at få overført ejendomsretten til aktierne, men ville, under forudsætning af at ejerne af MACH-koncernen enten solgte eller noterede selskabet på børsen, få afregnet et beløb ved medsalg af aktierne, og det var forventningen, at ejerne af MACH-koncernen inden for en periode på 5-7 år ville gennemføre et salg eller en børsnotering af selskabet og derved søge at få afkast af investeringen. F kunne ikke selv disponere over aktierne herunder hverken ved salg eller pantsætning, ligesom der ikke ville blive udbetalt udbytte på aktierne. Det var agenten, der var part i den aktionæroverenskomst, der regulerede forholdet mellem aktionærerne i holdingselskabet, ligesom det var agenten, der havde fortegningsret ved udstedelse af nye aktier, og som kunne udøve stemmeret på aktierne på generalforsamling i selskabet.
I tilfælde af ansættelsesforholdets ophør var F – uanset årsagen – forpligtet til at afstå sine rettigheder til aktierne, idet sælgeren af aktierne havde ret (men ikke pligt) til at kræve aktierne tilbage fra agenten. Prisen for aktierne ved et sådant tilbagekøb afhang dels af, om F var en såkaldt ”good” eller ”bad leaver”, dels af hvor længe han havde ”ejet” aktierne.
F blev i december 2006 opsagt og blev under henvisning til tilbagekøbsklausulen anmodet om at afstå sine rettigheder til aktierne mod tilbagebetaling af den oprindelige købesum (uden tillæg af renter). Det afviste F og rejste efterfølgende krav om dels godtgørelse for usaglig afskedigelse, dels krav om ret til at beholde sine rettigheder knyttet til aktierne.
Ved landsrettens dom fik F tilkendt ca. 2 måneders løn i godtgørelse for usaglig afskedigelse i henhold til funktionærlovens § 2b. Denne del af sagen blev ikke anket til Højesteret. Landsretten fandt derimod, at F var bundet af tilbagesalgsklausulen.
Sagen drejede sig derfor for Højesteret alene om, hvorvidt klausulen om pligten til at afstå aktierne (eller de økonomiske rettigheder knyttet hertil) var i strid med dansk ret, herunder funktionærlovens § 17a, stk. 1, aktieoptionslovens § 5 eller aftalelovens § 36.
Sagen blev anlagt mod det danske datterselskab, som var F’s direkte arbejdsgiver. MACH ApS påstod sagen afvist, dels under henvisning til at selskabet ikke var rette pligtsubjekt (sagsøgte) for de rejste krav, dels at de nedlagte påstande (som blandet andet omfattede krav om udlevering af aktierne og anerkendelse af et erstatningsansvar, hvis denne forpligtelse ikke blev opfyldt) ikke var egnede til pådømmelse, samt at der var indgået aftale om anvendelse af luxemburgsk ret og værneting i Luxemburg.
Højesterets resultat og begrundelse
Højesteret fandt, at påstandene var egnede til påkendelse, og at kravet kunne rettes mod MACH ApS, idet tilbuddet om investering i aktierne var givet som led i ansættelsesforholdet. Dette er i tråd med Højesterets afgørelse i Intel-sagen (UfR2005.671H).
Endvidere fandt samtlige dommere, under henvisning til landsrettens begrundelse, at ordningen ikke var omfattet af hverken funktionærlovens § 17a eller aktieoptionsloven, hvorfor tilbagesalgsklausulen ikke kunne tilsidesættes efter disse bestemmelser.
Et flertal på 3 dommere fandt imidlertid, at tilbagesalgspligten var ugyldig efter aftalelovens § 36, og lagde herved vægt på følgende;
”Ved vurderingen af, om … (klausulen om) … tilbagesalgspligt helt eller delvis bør tilsidesættes i medfør af aftalelovens § 36, må der tages udgangspunkt i, at adgangen til at investere i aktierne og de rettigheder, som følger af investeringen, er opnået i kraft af ansættelsen i MACH ApS (MACH-koncernen). Der må endvidere lægges vægt på, at medarbejderne ved præsentationen af aktieinvesteringsprogrammet fik stillet i udsigt, at der var mulighed for at opnå en meget betydelig gevinst inden for en overskuelig årrække, og at det fra MACH-koncernens side blev tilkendegivet, at ordningen i første række var begrundet i et ønske om at fastholde medarbejderne. På denne baggrund finder vi, at det som udgangspunkt må anses for urimeligt at gøre tilbagesalgspligten gæ1dende i tilfælde, hvor ansættelsesforholdet bringes til ophør ved opsigelse fra MACH ApS' side, uden at det skyldes misligholdelse fra den ansattes side, jf. herved principperne i og hensynene bag aktieoptionslovens § 5.
I den foreliggende sag har landsretten lagt til grund, at opsigelsen af F var usaglig og ubegrundet, og at han derfor har krav på godtgørelse i medfør af funktionærlovens § 2 b. Dommen er ikke anket på dette punkt, og det må herefter lægges til grund, at F blev opsagt, uden at der forelå misligholdelse fra hans side. Herefter, og da der ikke er grundlag for at fravige det anførte udgangspunkt, finder vi, at en tilbagesalgspligt, som efter aftalegrundlaget påhviler F, bør tilsidesættes i medfør af aftalelovens § 36. Dette gælder, selv om det måtte kunne lægges til grund, at aktiernes markedsværdi også på opsigelsestidspunktet svarede til købsprisen på 10 euro pr. aktie.”
Flertallet tog derfor den subsidiære påstand til følge, således at MACH ApS skal anerkende, at F er berettiget til at bevare sine rettigheder til 878 stk. SMEIO-aktier, som om han fortsat var ansat hos MACH ApS.
Funktionærlovens § 17a, stk. 1
Højesteret har under henvisning til landsrettens begrundelse lagt til grund at medarbejderens deltagelse i ordningen ikke indebar erhvervelse af rettigheder (ydelser), der kunne anses for omfattet af funktionærlovens § 17a, stk. 1.
I landsrettens dom anføres det herom;
”Det er ikke for landsretten godtgjort eller sandsynliggjort, at købet ikke skete til markedsværdien. Aktietegningen (købet – SJ-laws fremhævelse) indeholdt derfor ikke i sig selv en økonomisk begunstigelse af medarbejderne, og aktiekøbet har derfor ikke haft karakter af en vederlæggelse af medarbejderne, der kan sidestilles med en ydelse, som er omfattet af funktionærlovens § 17a.
Begrundelsen for ikke at anvende funktionærlovens § 17a forekommer dog ikke overbevisende.
Højesteret har i sagerne om gratisaktier og favøraktier omfattet af ligningslovens § 7A (domme af 15. oktober 2010) lagt til grund, at favøraktier – som også kræver en investering ved medarbejderens deltagelse – er omfattet af funktionærlovens § 17a.
Her har Højesteret udtalt, at udlodning af gratis medarbejderaktier indebærer overførsel af en økonomisk værdi til medarbejderne som vederlag i ansættelsesforholdet, og at sådanne ydelser kan sidestilles med tantieme og gratiale i relation til funktionærlovens § 17a. Det forhold, at aktierne i løbet af en båndlæggelsesperiode kan miste deres værdi, kan ikke føre til en anden bedømmelse. Salg af favøraktier skal behandles på samme måde som udlodning af gratisaktier. Det forhold, at medarbejderen for at kunne oppebære værdien af favørelementet selv skal betale en købesum for aktierne, og i tilfælde af kursfald risikerer at miste denne investering, kan ikke medføre, at overførslen af den økonomiske værdi ikke anses som en ydelse omfattet af § 17a.
Det fremgår ikke af disse præmisser, hvorvidt det er en nødvendig forudsætning for anvendelse af funktionærlovens § 17a, at der sker umiddelbar overførelse af en konkret økonomisk værdi. Det fremgår således ikke, hvor stor denne i givet fald skal være (hverken absolut eller forholdsmæssigt sammenlignet med den investering medarbejderen foretager) eller hvornår den økonomiske værdi i givet fald skal kunne anses for overført til den ansatte. Hvis en ansat erhverver aktier som led i ansættelsesforholdet, og dette sker til markedskursen, og der er tale om en ikke ubetydelig investering af vedkommendes egne midler, kan det efter omstændighederne tale for at betragte forholdet som en egentlig investering, men hvis arbejdsgiveren udtrykkeligt tilkendegiver, at ordningen anvendes som led i en belønning af medarbejderne, må der alt andet lige være tale om løn. Det gælder navnlig, hvis arbejdsgiveren anvender aktierne som led i forhandlingen om lønnen, hvad enten det sker for at mindske den fremadrettede lønudvikling eller at erstatte en konkret tilsagt lønregulering. I disse situationer vil der, uanset om aktierne erhverves uden nogen umiddelbar overførelse af en økonomisk værdi, være tale om løn. Dette var netop tilfældet i denne sag, idet medarbejderen havde fået et konkret tilsagn om en lønstigning på kr. 10.000,00 pr. måned, som imidlertid under henvisning til tilbuddet om investering i aktierne ikke blev realiseret.
Når Højesteret ikke vil anvende funktionærlovens § 17a, stk. 1, er det set med lønmodtagerøjne trods alt glædeligt, at flertallet tilsidesætter tilbagesalgsklausulen efter aftalelovens § 36. Afgørelsen bekræfter de retningslinjer, der blev udstukket af Sø- og Handelsretten i Exicon-sagen (UfR2003.1064SH) om tilsidesættelse af en klausul om tilbagesalg af aktier ved opsigelse af en medarbejder.
To forhold påkalder sig opmærksomhed.
Det er for det første forholdsvist sjældent, at Højesteret finder belæg for at anvende aftalelovens § 36 som afsæt til at tilsidesætte vilkår i ansættelsesforhold. Ved fortolkningen af bestemmelsen springer det i øjnene, at Højesteret, som begrundelse for at tilsidesætte tilbagesalgspligten, har henvist til principperne i og hensynene bag aktieoptionslovens § 5, som fastslår udgangspunktet, om at medarbejderen ved en opsigelse fra arbejdsgiverens side bevarer retten til at udnytte tildelte optioner, som om vedkommende fortsat var ansat. Derved er der foretaget en afvejning af parternes interesser, som svarer til rammerne i aktieoptionsloven – altså siger man selv op, mister man alt andet lige sine rettigheder, og bliver man sagt op (uden at have givet rimelig anledning til opsigelsen) bevarer man sine rettigheder.
Hvis ordningen var omfattet af funktionærlovens § 17a, stk. 1, ville tilbagekøbsklausulen være ugyldig, uanset om funktionæren blev sagt op eller selv sagde op.
For det andet, må man, hvis man imidlertid nærlæser begrundelsen for anvendelse af § 36, undres over, hvorfor præmisserne ikke fører til, at ordningen måtte henføres til funktionærlovens § 17a. Flertallet har jo lagt vægt på, at ordningen blev etableret som led i ansættelsesforholdet, at medarbejderne ved indtrædelsen fik orientering om, at der var mulighed for at opnå en betydelig gevinst, og at formålet med ordningen var at fastholde medarbejderne.
Alle dommerne var som nævnt enige om, at ordningen ikke kunne anses for omfattet af aktieoptionsloven, idet medarbejderen ikke havde ret til senere erhvervelse af aktier. Det er derfor lidt vanskeligt at forstå følgende dissens;
”Det fremgår af forarbejderne til aktieoptionsloven, at man med loven ønskede at fastsætte klare regler for, hvad der skal gælde i den situation, hvor lønmodtageren forlader en virksomhed. Forslaget havde dermed til formål at ændre den retstilstand vedrørende aktieoptioner, der havde udviklet sig på baggrund af funktionærlovens § 17a og aftalelovens § 36. Man ønskede en regulering, så domstolene ikke skulle afgøre sagerne ud fra de mere generelle bestemmelser i aftalelovens § 36 og funktionær1ovens § 17a. Lovforslaget skulle afhjælpe den eksisterende retsusikkerhed og sikre, at ordninger om aktiekøberettigheder i ansættelsesforhold blev lettere at administrere.
På denne baggrund og i øvrigt af de grunde, der er anført af landsretten, finder vi, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte aftalen om tilbagesalg af aktierne i medfør af aftalelovens § 36, og vi stemmer derfor for at stadfæste dommen.”
Det er en tankevækkende fortolkning.
Når det på den ene side er slået fast, at aktieoptionsloven ikke finder anvendelse, er det på den anden side overraskende, at mindretallet vil anvende indførelsen af aktieoptionsloven som trædesten for, at aftalelovens § 36 ikke kan finde anvendelse for rettigheder, der ikke er omfattet af loven.
Det er ikke alene ulogisk, men er tillige forkert.
Hvis ordningen i øvrigt havde været omfattet af aktieoptionsloven, havde medarbejderen jo netop været berettiget til at beholde sine rettigheder, fordi han usagligt blev sagt op af arbejdsgiveren. Man må jo spørge sig selv om, hvorfor det skulle være rimeligt, at medarbejdere omfattet af ordninger uden for loven skulle være ringere beskyttet ved usaglig afskedigelse. Det har ikke været intentionen med indførelsen af aktieoptionsloven at ændre på beskyttelsen for ordninger, der falder uden for lovens anvendelsesområde, og derved indskrænke lønmodtagernes adgang til at påberåbe sig beskyttelse efter anden præceptiv lovgivning, herunder aftalelovens § 36.
Dommen kan findes på dette link
http://www.domstol.dk/hojesteret/nyheder/Afgorelser/Documents/317-2009.pdf
Spørgsmål om dommen kan rettes til advokat Arvid Andersen, på ara@sjlaw.dk

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Ingen godtgørelse for at måtte vente - Nyhed - Horten Advokatpartnerselskab
Det var ikke en krænkelse, som kunne berettige til godtgørelse, da en medarbejder først 8 måneder efter opsigelse fik godtgørelse efter funktionærlovens § 2a, fastslog Højesteret ved dom af 12. september 2014.
En tresårig medarbejder var blevet opsagt på grund af nedskæringer, og hendes offentlige arbejdsgiver afventede udbetaling af godtgørelsen i 8 måneder, blandt andet til efter Vestre Landsret havde afgjort, at medarbejdere ansat hos offentlige arbejdsgivere er berettiget til godtgørelse, såfremt de fortsætter på arbejdsmarkedet, uanset at de er berettiget til arbejdsmarkedspension.
Krænkelse af begrænset karakter
Højesteret fastslog, at den forsinkede udbetaling af fratrædelsesgodtgørelsen ud fra en almen betragtning måtte anses for en krænkelse af forholdsvis begrænset karakter. Under disse omstændigheder fandt Højesteret, at der ikke var grundlag for at pålægge arbejdsgiveren at betale godtgørelse til medarbejderen i medfør af § 7, stk. 1 i forskelsbehandlingsloven.
Opsagt var handicappet og i flexjob
Sagens hovedspørgsmål var, hvorvidt medarbejderen var blevet afskediget på grund af sit handicap i strid med forskelsbehandlingslovens § 2, jf. § 1. Arbejdstageren var ansat i flexjob på grund af en funktionsnedsættelse, der medførte, at hun ikke kunne foretage tunge løft, og hendes arbejdstid var nedsat til 16 timer om ugen.
Saglige formål til opsigelsen
Højesteret fandt imidlertid efter bevisførelsen, at medarbejderens fysiske styrke og fleksibilitet medførte, at hun ikke kunne varetage det tilbageværende job og lagde derfor til grund, at afskedigelsen af hende ikke kunne have været afværget ved foranstaltninger som nævnt i forskelsbehandlingslovens § 2a. Derfor var medarbejderen ikke udsat for direkte forskelsbehandling.
Højesteret vurderede herefter, at den forskelsbehandling, som medarbejderen var udsat for, var begrundet i et sagligt formål, nemlig hensynet til varetagelse af opgaveløsningen efter omstrukturering på arbejdspladsen, og afskedigelsen af hende derfor var et nødvendigt middel for at opnå dette formål. Hun var derfor heller ikke udsat for indirekte forskelsbehandling, og Højesteret frifandt dermed arbejdsgiveren.
Muligt at afskedige handicappede medarbejdere
Handicappede medarbejdere kan afskediges, hvis de – uanset tilpasninger – ikke er i stand til at udføre deres arbejdsopgaver. Det er endnu engang slået fast af Højesteret.
Højesteret har også gentaget, at det ikke berettiger til godtgørelse, når retstilstanden er uklar, og når arbejdsgivere betaler uden ugrundet ophold. Der kan imidlertid ikke være flere af denne type sager tilbage, da retstilstanden for offentlige arbejdsgivere siden Højesterets dom af 17. januar 2014 har været klar.


text:
Skat.dk: Ejendomsavance - pristalsregulering anskaffelsessum - ejendomme erhvervet før 19. maj 1993 - forbedringer - lovhjemmel
27 Mar 2009 11:52
17 Mar 2009 09:55
SKM2009.229.HR
2. afdeling, 108/2007
Ejendom, pristalsregulering, forbedring, anskaffelsessum
Skatteyderen - en sparekasse - havde erhvervet to byggegrunde i 1963/64 betinget bl.a. af, at sparekassen kunne få tilladelse til at bebygge i overensstemmelse med sit projekt. Bygningen blev først opført i 1968 med sparekassen som bygherre.
Sparekassen ønskede, at dens udgifter til opførelse af bygningen skulle pristalsreguleres, da den solgte ejendommen til et datterselskab.
Højesteret fastslog, at hverken ordlyden af den dagældende ejendomsavancebeskatningslovs § 4, stk. 3, 4. punktum (nu § 4, stk. 3, 3. punktum) eller lovmotiverne til ændringsloven fra 1993 gav grundlag for at indfortolke en adgang til at foretage pristalsregulering af anskaffelsessummen og/eller af vedligeholdelses- og forbedringsudgifter.
Højesteret fastslog videre, at den efterfølgende administrative praksis, hvorefter der kunne foretages pristalsregulering af anskaffelsessummen, som kom til udtryk bl.a. i TSS-cirkulære 2002-18, således ikke havde hjemmel I loven. Praksis var imidlertid blevet lovfæstet i ejendomsavancebeskatningslovens § 4 A.
Højesteret tiltrådte, at begrebet anskaffelsessum i ejendomsavancebeskatningsloven § 4 og § 4 A alene omfattede det vederlag, der blev betalt ved erhvervelsen af en fast ejendom.
Højesteret fastslog videre - under henvisning til landsrettens præmisser - at den uhjemlede praksis alene havde omfattet den faktiske anskaffelsessum og ikke afholdte vedligeholdelses- og forbedringsudgifter, hvortil udgift til opførelsen af ejendommen hørte.
Ligningsvejledningen 2009-1 E.J.2.2.2.1.1
H1 Sparekasse A/S
Poul Sørensen, Peter Blok, Jytte Scharling, Thomas Rørdam og Michael Rekling
I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 8. afdeling den 27. februar 2007.
Appellanten, H1 Sparekasse A/S, har gentaget sin påstand.
Indstævnte Skatteministeriet, har påstået stadfæstelse.
Højesteret begrundelse og resultat
Efter den tidligere affattelse af ejendomsavancebeskatningslovens § 4, stk. 3, 4. pkt. (nu § 4, stk. 3, 3. pkt.) kunne anskaffelsessummen for ejendomme, der er erhvervet før den 19. maj 1993, fastsattes som "den faktiske anskaffelsessum omregnet til kontantværdi eller stk. 2 og tillagt vedligeholdelses- og forbedringsudgifter afholdt inden den 1. januar 1993", hvis denne værdi var højere end værdien efter 1. og 2. pkt. Hverken ordlyden af bestemmelsen eller forarbejderne til ændringsloven fra 1993 gav grundlag for at indfortolke en adgang til at foretage pristalsregulering af anskaffelsessummen og/eller af vedligeholdelses- og forbedringsudgifter.
Den efterfølgende administrative praksis, hvorefter der kunne foretages pristalsregulering af anskaffelsessummen, og som bl.a. kom til udtryk i ligningsvejledningerne for årene 1999 til 2002 og i TSS-cirkulære 2002-18, havde således ikke hjemmel i loven. Denne praksis er imidlertid nu - med virkning for ejendomme, der er afstået i 1999 eller senere - blevet lovfæstet ved § 4 A, der blev indsat i loven ved lov nr. 458 af 9. juni 2004.
Højesteret tiltræder, at begrebet anskaffelsessum i ejendomsavancebeskatningslovens § 4 og § 4 A må forstås som alene sigtende til det vederlag, der er betalt ved erhvervelsen af en fast ejendom. Udgifter til opførelse af en bygning på en tidligere erhvervet ejendom må således i lovens forstand anses for forbedringsudgifter omfattet af § 5, stk. 2.
I sagsomkostninger for Højesteret skal H1 Sparekasse A/S betale 100.000 kr. til Skatteministeriet.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skat.dk: Skatteministeriets kommentar til SKM2009.333.HR - fradrag for udgifter til kost mv. og logi på tjenesterejse - ligningslovens rejsebegreb
29 Oct 2009 14:22
SKM2009.648.DEP
09-176343
Forskud, oplysningsskema, årsopgørelse, skattekort og regnskaber + Personlig indkomst + Virksomheder
fradrag, udgifter til kost og logi, tjenesterejse, afstand, transportmiddel, arbejdsgiverinstruktion, rejsebegreb
Skatteministeriet kommenterer SKM2009.333.HR. Ved dommen fik to lønmodtagere medhold i, at de var på rejse i ligningslovens forstand, og at de derfor kunne tage standardfradrag for udokumenterede rejseudgifter ved deres udsendelse til en række andre arbejdssteder end deres sædvanlige arbejdssteder, dvs. i forbindelse med såkaldte tjenesterejser. Dommen giver vigtige bidrag til fortolkningen af rejsebegrebet i LL § 9 A, stk. 1 - særligt vedrørende tjenesterejser
LBK nr. 176 af 11.03.2009
Dagældende Ligningsloven § 9, stk. 5
Nugældende Ligningsloven § 9 A, stk. 1
Ligningsvejledningen 2009-2 A.B.1.7.1
Ligningsvejledningen 2009-2 A.F.1.1.1
Ved dom af 5. maj 2009, jf. SKM2009.333.HR, tog Højesteret stilling til, om to ansatte hos Banedanmark var omfattet af rejsebegrebet i den dagældende ligningslovs § 9, stk. 5, der svarer til rejsebegrebet i den nugældende ligningslovs § 9 A, stk. 1, i forbindelse med en række tjenesterejser. Spørgsmålet var med andre ord, om Banedanmarks midlertidige udsendelse af de pågældende ansatte til andre arbejdssteder end deres sædvanlige arbejdssteder medførte, at de ikke havde mulighed for at overnatte på deres sædvanlige bopæle, således at de var berettigede til at foretage standardfradrag for udokumenterede rejseudgifter.
I bedømmelsen af, om det ikke var muligt for de to ansatte at overnatte på deres sædvanlige bopæle, indgår bl.a. en vurdering af afstanden mellem bopælen og det midlertidige arbejdssted samt den tid, det tager at befordre sig over denne afstand. Afgørende for denne vurdering er, om der skal tages udgangspunkt i den korteste transporttid med sædvanligt transportmiddel - i den konkrete sag transporttiden i bil, eller om det følger af det "tjenesterejsebegreb", der både indgår i den tidligere gældende ligningslovs § 9, stk. 5, 3. pkt., og i den nugældende ligningslovs § 9 A, stk. 1, jf. de specielle bemærkninger til sidstnævnte bestemmelse, at arbejdsgiveren kan bestemme, hvilket (andet) transportmiddel en ansat skal anvende.
Højesteret har allerede tidligere fastslået, at afstanden mellem et midlertidigt arbejdssted og den sædvanlige bopæl ved en såkaldt selvvalgt rejse skal bedømmes objektivt ud fra transporttiden i bil, jf. SKM2005.318.HR, men først ved denne dom af 5. maj 2009, jf. SKM2009.333.HR., har Højesteret haft lejlighed til at tage stilling til, om afstanden - herunder transporttiden - skal bedømmes på samme måde ved en tjenesterejse.
I dommen udtaler Højesteret sig endvidere generelt om korte afstande mellem et midlertidigt arbejdssted og den sædvanlige bopæl i relation til muligheden for at overnatte på bopælen.
Højesteret tager også stilling til betydningen af Finansministeriets tjenesterejseaftale og personaleadministrativ vejledning (PAV) i relation til ligningslovens tjenesterejsebegreb.
Dommen giver således vigtige fortolkningsbidrag til forståelsen af rejsebegrebet i ligningslovens § 9 A, stk. 1 - i særdeleshed af det heri indeholdte tjenesterejsebegreb.
II. Højesterets dom af 5. maj 2009, jf. SKM2009.333.HR
Sagen vedrørte to lønmodtagere, der boede i henholdsvis Fredericia og Hadsten. De pågældende lønmodtagere var ansat hos Banedanmark med fast arbejdssted i henholdsvis Fredericia og Århus. Lønmodtagerne var i perioder udsendt af Banedanmark til en række arbejdssteder forskellige steder i Danmark, og det blev lagt til grund i sagen, at der var tale om tjenesterejser. Den normale arbejdstid på disse tjenesterejser var fra kl. 7.00 til kl. 15.00 - dog til kl. 12.00 om fredagen. Arbejdets omfang på de midlertidige arbejdssteder var således ikke i sig selv til hinder for, at de to lønmodtagere kunne overnatte på deres bopæle.
Såfremt den daglige transporttid mellem de midlertidige arbejdssteder og bopælene blev bedømt ved kørsel i bil, varierede transporttiden fra 1 time og 18 minutter til 3 timer og 18 minutter, og de ansatte kunne herefter være hjemme i mere end 12 timer mellem de enkelte arbejdsperioder.
Højesterets flertal fandt det bevist, at de to lønmodtagere på tjenesterejserne overnattede henholdsvis i en skurvogn eller på hotel i nærheden af de midlertidige arbejdssteder. Det blev i den forbindelse lagt til grund, at overnatningen i skurvognen, der var indrettet som kontor, ikke var udtryk for, at Banedanmark havde stillet logi til rådighed for den pågældende lønmodtager. Det ansås endvidere for bevist, at de to lønmodtagere i al væsentlighed benyttede tog som transportmiddel mellem deres bopæle og de midlertidige arbejdssteder. Højesterets flertal lagde desuden til grund, at begge lønmodtagere havde fået frikort til tog af Banedanmark, og at Banedanmark forudsatte, at lønmodtagerne overnattede ved de midlertidige arbejdssteder.
Højesterets flertal tiltrådte indledningsvist Vestre Landsrettens afgørelse om, at det skatteretlige rejsebegreb i den dagældende ligningslovs § 9, stk. 5, som svarer til den nugældende ligningslovs § 9 A, stk. 1,
"..ikke skal forstås i overensstemmelse med de ansættelsesretlige regler, der fremgik af Finansministeriets tjenesterejseaftale og af personaleadministrativ vejledning (PAV), herunder den såkaldte "1-times regel"."
Herefter udtalte Højesterets flertal, at afgørelsen af, om en ansat under en tjenesterejse har mulighed for at overnatte på sin sædvanlige bopæl,
"skal træffes efter en konkret bedømmelse, hvor der ikke alene skal tages hensyn til afstanden og transporttiden, men også til den enkelte lønmodtagers samlede situation, herunder bl.a. arbejdsforholdene, arbejdstiden og arbejdsgiverens instruktioner til den ansatte,..."
I modsætning til Vestre Landsret i denne sag, jf. SKM2007.560.VLR, fandt Højesterets flertal endvidere,
"..at der ved vurderingen af afstanden og transporttiden ikke kan opstilles en generel regel om, at der skal lægges vægt på transporttiden i bil, hvis dette fører til den korteste transporttid."
I relation til den ene af de to lønmodtagere fastslog Højesterets flertal dog, at
"en afstand mellem den sædvanlige bopæl og et midlertidigt ansættelsessted kan være så kort, at dette i sig selv indebærer, at betingelsen om, at det ikke er muligt at overnatte på bopælen, ikke er opfyldt, medmindre der er behov for, at arbejdstageren overnatter på eller i nærheden af det midlertidige arbejdssted."
Som følge heraf anså flertallet ikke denne lønmodtager for berettiget til fradrag for rejseudgifter vedrørende to midlertidige arbejdssteder - henholdsvis i Viborg og i Silkeborg, hvorfra afstanden til bopælen var henholdsvis 51 km og 40 km.
For så vidt angik den pågældende lønmodtagers udsendelse til tre andre midlertidige arbejdssteder, hvorfra afstanden til bopælen var mellem 86 km og 105 km, fandt Højesterets flertal efter en konkret bedømmelse, hvor der navnlig blev lagt vægt på afstanden sammenholdt med togforbindelsen til arbejdsstederne i forhold til mødetidspunktet kl. 7, at lønmodtageren ikke havde haft mulighed for at overnatte på bopælen i forbindelse med udsendelsen til disse arbejdssteder.
Ved den konkrete bedømmelse af den anden lønmodtagers mulighed for at overnatte på sin bopæl ved udsendelse til fem midlertidige arbejdssteder lagde Højesterets flertal ligeledes navnlig vægt på afstanden fra bopælen til de fem arbejdssteder, der var på mellem 71 km og 118 km, sammenholdt med togforbindelsen hertil og mødetidspunktet på arbejdsstederne, kl. 7. På den baggrund fandt flertallet, at det ikke var muligt for denne lønmodtager at overnatte på sin bopæl ved udsendelsen til disse arbejdssteder.
III. Skatteministeriets kommentar til Højesteretsdommen af 5. maj 2009
Skatteministeriet finder, at følgende 4 punkter, der fremgår af Højesterets dom, har betydning for fortolkningen af rejsebegrebet i ligningslovens § 9 A, stk. 1:
Om rejsebegrebet kan anses for opfyldt på en tjenesterejse, skal bedømmes konkret ud fra lønmodtagerens samlede situation på rejsen.
Ved vurdering af afstand og transporttid på en tjenesterejse kan der ikke generelt lægges vægt på transporttid i bil, hvis dette fører til den korteste transporttid.
Ved vurderingen af afstand og transporttid på en tjenesterejse kan det ikke kræves, at arbejdsgiverens eventuelle instruktion om benyttelse af bestemt transportmiddel skal være arbejdsmæssigt begrundet.
Generel særregel om vurdering af afstand og transporttid ved korte afstande mellem midlertidigt arbejdssted og bopæl.
Ad 1. Om rejsebegrebet kan anses for opfyldt på en tjenesterejse, skal bedømmes konkret ud fra lønmodtagerens samlede situation på rejsen.
I definitionen af rejsebegrebets to rejsetyper indgår en betingelse om, at det ikke er muligt for lønmodtageren at overnatte på sin bopæl.
Ved selvvalgte rejser er det afstanden mellem det midlertidige arbejdssted og bopælen, der skal medføre, at det ikke er muligt for lønmodtageren at overnatte på sin bopæl. Om dette er tilfældet afgøres efter praksis ud fra en objektiv vurdering af, om lønmodtageren ved hjælp af det hurtigste, almindelige befordringsmiddel - normalt bil, vil kunne tilbagelægge strækningen mellem sin sædvanlige bopæl og det midlertidige arbejdssted indenfor et tidsrum, der muliggør, at lønmodtageren kan nå at overnatte på bopælen, jf. SKM2005.318.HR. Hertil kommer en konkret vurdering af lønmodtagerens arbejdsforhold og arbejdstid, jf. SKM2005.492.ØLR.
Ved tjenesterejser er det derimod udsendelsen til det midlertidige arbejdssted, der skal medføre, at lønmodtageren ikke har mulighed for at overnatte på sin bopæl. Derfor er det efter hidtidig praksis både en objektiv vurdering af afstanden mellem det midlertidige arbejdssted og bopælen målt efter transporttiden i det hurtigste, sædvanlige transportmiddel - på samme måde som ved selvvalgte rejse - sammenholdt med en konkret vurdering af arbejdstid og arbejdsforhold og arbejdsgiverens arbejdsmæssigt begrundede instruktioner til den ansatte, der skal indgå i bedømmelsen af, om den ansatte har mulighed for at overnatte hjemme, jf. Ligningsvejledningen 2009-2, Almindelig del, afsnit A.B.1.7.1.
Højesterets dom bekræfter, at der i relation til tjenesterejsebegrebet skal foretages en helhedsvurdering, hvor der ikke alene lægges vægt på afstanden og transporttiden mellem den sædvanlige bopæl og det midlertidige arbejdssted, men også tages hensyn til arbejdstagerens konkrete arbejdsforhold og arbejdstider, jf. Ligningsvejledningen 2009-2, Almindelig del, afsnit A.B.1.7.1.
Ad 2. Ved vurdering af afstand og transporttid på en tjenesterejse kan der ikke generelt lægges vægt på transporttid i bil, hvis dette er hurtigst.
Hidtil har det kun været i relation til selvvalgte rejser, at domstolene har haft anledning til at tage stilling til, om der skal foretages en objektiv vurdering af afstanden og transporttiden mellem bopælen og det midlertidige arbejdssted, det vil sige uafhængigt af lønmodtagerens valg af transportmiddel, jf. ovennævnte SKM2005.318.HR.
Nu har Højesteret imidlertid fastslået, at der ikke ved tjenesterejser skal foretages en tilsvarende objektiv vurdering af afstanden og transporttiden mellem bopælen og det midlertidige arbejdssted.
Højesterets flertal statuerede således, at der ved vurderingen af afstanden og transporttiden ved tjenesterejser ikke kan opstilles en generel regel om, at der skal lægges vægt på transporttiden i bil, hvis dette fører til den korteste transporttid.
Hermed har Højesterets flertal underkendt skattemyndighedernes praksis, hvorefter der også i relation til tjenesterejser foretages en objektiv vurdering af transporttiden mellem et midlertidigt arbejdssted og bopælen ved benyttelse af det hurtigste, sædvanlige transportmiddel - som oftest bil, jf. ovenfor i Ad. 1. og Ligningsvejledningen 2009-2, Almindelig del, afsnit A.B.1.7.1.
Ad 3. Ved vurderingen af afstand og transporttid på en tjenesterejse kan det ikke kræves, at arbejdsgiverens eventuelle instruktion om benyttelse af bestemt transportmiddel skal være arbejdsmæssigt begrundet.
Det fremgår også af Højesteretsdommen, at arbejdsgiverens generelle instruktion til de ansatte om benyttelse af tog samt arbejdsgiverens betaling af udgiften hertil, er indgået i Højesterets flertals vurdering af afstanden og transporttiden. Det fremgår endvidere, at de ansatte faktisk benyttede tog som transportmiddel mellem deres bopæle og de midlertidige arbejdssteder.
På baggrund heraf må det derfor antages, at skattemyndighederne ikke længere kan lægge vægt på, om arbejdsgiverens instruktion til den ansatte for så vidt angår valg af transportmiddel er konkret, arbejdsmæssigt begrundet, således som det er anført i Ligningsvejledningen 2009-2, afsnit A.B.1.7.1, jf. ovenfor i Ad. 1.
Som følge af Højesterets dom, må det nu anses for tilstrækkeligt, at arbejdsgiverens instruktion til den ansatte - for så vidt angår valg af transportmiddel i forbindelse med en tjenesterejse - består i en generel tilkendegivelse om, hvilket transportmiddel den ansatte skal benytte på tjenesterejser, samt at arbejdsgiveren også betaler udgiften hertil. Det må endvidere forudsættes, at den ansatte rent faktisk har fulgt denne instruktion fra arbejdsgiveren.
Ad 4. Generel særregel om vurdering af afstand og transporttid ved korte afstande mellem midlertidigt arbejdssted og bopæl.
I dommen slår Højesterets flertal endvidere fast, at afstanden mellem den sædvanlige bopæl og et midlertidigt ansættelsessted kan være så kort, at dette forhold i sig selv indebærer, at betingelsen om, at det ikke er muligt at overnatte på bopælen, ikke er opfyldt.
Heraf følger, at der i sådanne situationer skal foretages en objektiv vurdering af lønmodtagerens mulighed for at overnatte på bopælen, og at den ansattes arbejdsforhold, arbejdstid og arbejdsgiverens instruktioner således ikke kan tillægges vægt. Konkret fandt Højesterets flertal, at en afstand på henholdsvis 51 km og 40 km ikke var tilstrækkelig til at lønmodtageren kunne anses for at være på rejse i ligningslovens forstand.
Kun hvis det kan bevises, at der er behov for, at arbejdstageren overnatter på eller i nærheden af det midlertidige arbejdssted på trods af den korte afstand, skal vurderingen af afstand og transporttid ikke foretages rent objektivt.
Da Højesterets udtalelse om vurderingen af afstand og transporttid ved korte afstande er af generel karakter, må den antages også at gælde afstandsvurderingen ved selvvalgte rejser.
IV. Skatteministeriets konklusioner om konsekvenserne af Højesteretsdommen
Som ovenfor nævnt under afsnit III, Ad. 2. tilsidesætter Højesterets dom den hidtidige administrative praksis, hvorefter der ved tjenesterejser skal lægges vægt på transporttiden i bil, hvis dette fører til den korteste transporttid mellem bopælen og et midlertidigt arbejdssted.
Endvidere kan skattemyndighederne ikke længere lægge vægt på, hvorvidt arbejdsgiverens eventuelle instruktion om hvilket transportmiddel, der skal anvendes på tjenesterejsen, må anses for konkret, arbejdsmæssigt begrundet, jf. ovenfor under afsnit III, Ad. 3. og Ligningsvejledningen 2009-2, Almindelig del, afsnit A.B.1.7.1.
SKAT vil på den baggrund udarbejde et styresignal om genoptagelse.