text:
Skat.dk: Kulbrinteskat - beskatning af kursgevinster og renteindtægter
14 Apr 2015 12:34
SKM2015.245.HR
2. afdeling, 102/2013
"Ring-fence"
Sagen angik, om en kulbrinteskattepligtigt selskabs kursgevinster og -tab samt renteindtægter og -udgifter skulle undergives almindelig selskabsbeskatning eller undergives en særlig højere beskatning efter kulbrinteskatteloven.
Skatteministeriet havde anket Østre Landsrets dom i sagen (SKM2013.279.ØLR).
Højesteret gav ministeriet medhold i, at både selskabets kursgevinster- og tab i indkomstårene 2002-2006 - skulle medtages i kulbrinteindkomsten. Højesteret henviste til, at henvisningen i kulbrinteskattelovens § 4 til skattelovgivningens almindelige regler indebar, at sådanne gevinster og tab skulle medregnes i kulbrinteindkomsten på grundlag af en opgørelse i overensstemmelse med kursgevinstlovens regler om lagerprincippet. Højesteret ændrede derfor landsrettens dom på dette punkt.
I forhold til renter stadfæstede Højesteret landsrettens dom for indkomstårene 2004-2006. Indkomstårene 2002 og 2003 var ikke anket af ministeriet for så vidt angår renter. Højesteret henviste til, at selskabet ikke havde pligt til at nedbringe det rentebærende lån ved at indsætte selskabets indtægter på lånet. Det forhold, at selskabet havde indsat disse indtægter på nogle indlånskonti gav ikke tilstrækkeligt grundlag til, at lånet og dermed renteudgifterne ikke i det hele vedrørte kulbrinteindkomsten. Derfor fandt Højesteret, at renteudgiften var fradragsberettiget i kulbrinteindkomsten, mens renteindtægterne på indlånskontiene alene skulle beskattes som almindelig selskabsindkomst.
Kulbrinteskatteloven § 4 (dagældende)
Kulbrinteskatteloven § 12
Kulbrinteskatteloven § 20 B
Det har ikke været praktisk muligt at foretage en effektiv anonymisering af den samlede domstekst. For at undgå overtrædelse af bestemmelserne om tavshedspligt, har SKAT valgt at udelade afsnittet "Supplerende sagsfremstilling".
Jytte Scharling, Marianne Højgaard Pedersen, Thomas Rørdam, Poul Dahl Jensen og Kurt Rasmussen
I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 22. afdeling den 22. marts 2013.
Appellanten, Skatteministeriet, har over for indstævnte, H1, nedlagt følgende påstande:
Frifindelse, dog således at ministeriet skal anerkende,
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 genoptages og nedsættes med henholdsvis 3.769.950 kr. i 2002 og 7.692.401 kr. i 2003, og at H1s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med ovennævnte beløb, samt
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 A nedsættes med 1.755.000 kr. i 2005, og at H1s anden indkomst i dette år som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med de tilsvarende ovennævnte beløb.
Subsidiært (nr. 1):
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 A nedsættes med 27.629.345 kr. i 2004, 143.017.037 kr. i 2005 og 231.294.397 kr. i 2006, og at H1s anden indkomst i disse år som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med de tilsvarende ovennævnte beløb.
Subsidiært (nr. 2):
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 i 2002 og 2003 genoptages og nedsættes med 488.667.050 kr. i 2002 og 634.533.047 kr. i 2003, og at H1s anden indkomst som konsekvens heraf tilsvarende genoptages og forhøjes med disse beløb, samt
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 A nedsættes med 278.812.500 kr. i 2004, 323.257.447 kr. i 2005 og 412.131.100 kr. i 2006, idet nettorenteindtægter på 1.755.000 kr. i 2005 og visse kursgevinster for disse indkomstår ikke skal medregnes, og at H1s anden indkomst som konsekvens heraf tilsvarende genoptages og forhøjes med disse beløb.
H1 skal samtidig anerkende,
at H1 ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og henholdsvis 3 og 3 A i årene 2002-2006 alene kan fradrage kurstab opgjort efter et realisationsprincip, og
at H1s kulbrinteindkomst som følge heraf for de enkelte indkomstår skal forhøjes med forskellen på kurstab opgjort efter lagerprincippet og kurstab opgjort efter realisations-princippet, og at selskabets anden indkomst tilsvarende skal nedsættes med denne forskel.
Sagen hjemvises med henblik på den beløbsmæssige opgørelse af kulbrinteindkomsten og anden indkomst for så vidt angår årene 2002-2006.
Subsidiært (nr. 3):
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 A nedsættes med 306.441.845 kr. i 2004, 464.519.484 kr. i 2005 og 643.425.497 kr. i 2006, og at H1s anden indkomst som konsekvens heraf tilsvarende genoptages og forhøjes med disse beløb.
at H1 ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten efter kulbrinteskattelovens kapitel 2, 3 og 3 A i årene 2002-2006 alene kan fradrage kurstab opgjort efter realisationsprincippet, og
at H1s kulbrinteindkomst som følge heraf for de enkelte indkomstår skal forhøjes med forskellen på kurstab opgjort efter lagerprincippet og kurstab opgjort efter realisationsprincippet, og at selskabets anden indkomst tilsvarende skal nedsættes med denne forskel.
Subsidiært (nr. 4):
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 genoptages og nedsættes med henholdsvis 488.667.050 kr. i 2002 og 634.533.047 kr. i 2003, og at H1s anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med ovennævnte beløb, samt
at opgørelsen i 2004, 2005 og 2006 af H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 A og H1s anden indkomst hjemvises til fornyet behandling.
Subsidiært (nr. 5):
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 A nedsættes med 278.812.500 kr. i 2004, 323.257.447 kr. i 2005, og 412.131.100 kr. i 2006, idet nettorenteindtægter på 1.755.000 kr. i 2005 og visse kursgevinster for disse indkomstår ikke skal medregnes, og at H1s anden indkomst i disse år som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med de tilsvarende ovennævnte beløb.
H1 har påstået stadfæstelse.
H1 har subsidiært og sideordnet påstået afvisning af Skatteministeriets subsidiære påstand 2, 3. og 4. led, påstand 3, 3. og 4. led, samt påstand 4, 2. led.
Skatteministeriet har anført, at nummereringen af de alternative subsidiære påstande ikke bygger direkte på en prioritering, men at ministeriets synspunkter vedrørende valutakursreguleringer har været udgangspunktet for nummereringen. Påstandene tager højde for de mulige udfald, sagen efter ministeriets opfattelse kan få, hvis der hverken gives ministeriet medhold i den principale påstand eller sker stadfæstelse af den indankede dom.
Endvidere har Skatteministeriet anført, at den principale påstand er udtryk for, at ministeriet får medhold i sine principale synspunkter for Højesteret om kursreguleringer og om renter. De subsidiære påstande er udtryk for, at ministeriet får delvist medhold: I påstand 1 får ministeriet alene medhold i sit principale synspunkt om kursreguleringer. I påstand 2 får ministeriet medhold i sit subsidiære synspunkt om kursreguleringer og i sit synspunkt om renter. I påstand 3 får ministeriet alene medhold i sit subsidiære synspunkt om kursreguleringer. I påstand 4 får ministeriet medhold i sit mere subsidiære synspunkt om kursreguleringer og i sit synspunkt om renter. I påstand 5 får ministeriet alene medhold i sit synspunkt om renter.
Skatteministeriet har for Højesteret ikke nedlagt påstand om frifindelse, da det anerkendes, at ministeriets primære begrundelse for landsretten, nemlig at både renteindtægter og -udgifter og kursgevinster og -tab generelt skal medregnes ved opgørelsen af kulbrinteskatteindkom-sten, ikke har helt tilstrækkelig støtte i kulbrinteskattelovens ordlyd og andre retskilder. Forståelsen af kulbrinteskattelovens bestemmelser er usikker både med hensyn til beskatning og med hensyn til fradrag.
Med hensyn til kursreguleringer er det ministeriets principale synspunkt, at H1s anvendelse af lagerprincippet ved opgørelsen af selskabets valutakursreguleringer i kulbrinteindkomsten - som en logisk nødvendighed - fører til, at valutakursgevinster på samme fordringer og gæld (opgjort efter lagerprincippet) ligesom tab også er kulbrinteskatterelevante, jf. herved også kursgevinstlovens bærende princip om symmetrisk behandling af kursgevinst/-tab på samme fordring/gæld. Dette gælder i hvert fald, hvor der som i sagen her er tale om, at H1 selv har valgt at opgøre og fradrage sådanne valutakurstab efter lagerprincippet, og hvor H1s beslutning har haft spejlvendte virkninger for så vidt angår H1s koncerninterne tilgodehavender. Ministeriets principale synspunkt om kursreguleringer ligger til grund for den principale påstand og den subsidiære påstand 1.
Det er ministeriets subsidiære synspunkt om kursreguleringer, at valget af lagerprincippet i al fald medfører, at H1 ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten i indkomstårene 2002-2006 kun kan fratrække valutakurstab i kulbrinteindkomsten opgjort efter et realisationsprincip. En anvendelse af lagerprincippet forudsætter logisk, at der også sker beskatning af kursgevinster på de pågældende fordringer/gældsposter. Det er derfor en nødvendig konsekvens af H1s standpunkt om, at valutakursgevinster ikke kan medregnes i kulbrinteindkomsten, at der heller ikke kan foretages fradrag for ikke realiserede kurstab efter lagerprincippet. Ministeriets subsidiære synspunkt om kursreguleringer ligger til grund for de subsidiære påstande 2 og 3.
Ministeriet har mere subsidiært anført, at den måde, hvorpå H1 med virkning fra december 2003 indrettede sig, indebærer, at der inden for kulbrinteindkomsten er sket en vilkårlig indkomstpåvirkning, som ikke skal anerkendes i skattemæssig henseende. Valutakurstab på lånet på ... mio. USD (herefter "...-lånet") kan derfor ikke fratrækkes ved opgørelsen af selskabets kulbrinteindkomst. Disse synspunkter ligger til grund for den subsidiære påstand 4. Det svarer til det, som ministeriet har anført nedenfor i relation til renter.
Med hensyn til renter har ministeriet i første række anført, at renteudgifterne til ...-lånet i indkomstårene 2004-2006 ikke kun medgik til finansieringen af selskabets indvindingsvirksomhed, men derimod til selskabets opbyggelse af betydelige likvide midler på rentebærende konti, der holdes uden for indvindingsvirksomhed og dermed kulbrintebeskatning. Under sådanne omstændigheder bør en sædvanlig fortolkning af, hvad der er medgået til finansiering af indvindingsvirksomheden, føre til, at der skal anlægges en nettoindkomstbetragtning ved opgørelsen af de i øvrigt fradragsberettigede renteudgifter, jf. kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, 3. pkt. I anden række har ministeriet anført, at H1 i 2004-2006 bevidst og i strid med tidligere års forretningsmæssigt begrundede adfærd undlod at eliminere sin gæld. I stedet oparbejdede H1 overskydende likviditet af betydelig størrelse og placerede disse midler koncerninternt på rentebærende konti. Henset til forskellene i rentesatsen på henholdsvis gæld (høj) og indlån (lav) indebar låneomlægningen et økonomisk tab (om end den tilsvarende gevinst forblev i koncernen, som følge af at såvel ...-lånet som indlånskontiene var koncerninterne). Disse omstændigheder må også føre til, at selskabets fradragsberettigede renteudgifter skal opgøres efter et nettoindkomstprincip. H1s - efter ministeriets opfattelse helt bevidste - udnyttelse af de strukturforskelle, der skyldes en differentieret beskatning af forskellige indkomstformer, har ikke været tilsigtet af lovgiver og er hverken i overensstemmelse med lovens formål eller de hensyn, der ligger bag reglerne. Denne vilkårlige indkomstpåvirkning skal derfor ikke anerkendes i skattemæssig henseende.
Nettoindkomstbetragtningen ved opgørelsen af fradragsberettigede renteudgifter fører til, at H1 kun har fradrag i kulbrinteindkomsten for selskabets nettorenteudgifter i indkomstårene 2004 og 2006. Samtidig anerkendes det, at selskabets nettorenteindtægter i indkomståret 2005 (1.755.000 kr.) ikke skal indgå i kulbrinteindkomsten. Ministeriets synspunkt om renter ligger til grund for den principale påstand og de subsidiære påstande 2 og 4.
H1s beslutning om at udnytte hele trækningsrammen på ...-lånet ultimo 2003 var ikke begrundet i forhold hos skattemyndighederne. I H1s tidligere rentefradragssag havde skattemyndighederne anført, at der ikke var nogen forretningsmæssig begrundelse for ...-lånet, og at H1 - med så betydelige likvide midler - kunne have været lånet foruden. H1s ændrede finansieringsstruktur ultimo 2003 løste ikke det problem, som skattemyndighederne påpegede i afgørelsen af 29. januar 2004 vedrørende fradrag for renteudgifter på ...-lånet for indkomstårene 2000-2002.
For så vidt angår H1s afvisningspåstande har Skatteministeriet anført, at ministeriet ikke har afgivet en bindende proceserklæring som påstået af H1. Der er heller ikke i øvrigt grundlag for at afskære nogen del af ministeriets subsidiære påstande om valutakursregulering, jf. retsplejelovens §§ 383 og 384. En skatteansættelse på baggrund af påstandene vil ikke være ugyldig efter fristreglerne i skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27.
H1 har anført, at der i 2002-2006 ikke var hjemmel til at medregne valutakursgevinster og renteindtægter ved opgørelsen af kulbrinteindkomst. Kulbrinteskattelovens § 4, stk. 1 og 2, indeholder en udtømmende opregning af de indtægter, der skal beskattes som kulbrinteindkomst. Denne opregning omfattede i 2002-2006 ikke valutakursgevinster og renteindtægter. At § 4, stk. 1 og 2, ikke omfattede finansielle indtægter har støtte i lovens ordlyd, formål og forarbejder. Endvidere er det i embedsmandsrapporter fra 1992 og 2001 blevet påpeget, at der ikke var hjemmel til at kulbrintebeskatte finansielle indtægter. En hjemmel til at medregne valutakursgevinster og renteindtægter ved opgørelsen af kulbrinteindkomst blev først etableret ved lov nr. 1277 af 16. december 2009.
Anvendelse af lagerprincippet kan ikke skabe hjemmel til at medregne valutakursgevinster i kulbrinteindkomsten eller til at begrænse størrelsen af de valutakurstab, der kan fradrages. Lagerprincippet har kun betydning for, hvordan gevinster og tab opgøres. Kursgevinstloven er ikke på en sådan måde gennemsyret af et symmetriprincip, at der er grundlag for at fravige udtrykkelige beskatnings- og fradragshjemler i kulbrinteskatteloven alene med henvisning hertil.
H1s renteindtægter kan ikke kulbrintebeskattes under henvisning til, at der skulle være sket en vilkårlig indkomstpåvirkning. ...-lånet vedrørte H1s indvindingsvirksomhed. Der gælder ikke et krav om, at selskaber skal anvende frie midler til at nedbringe gæld.
H1 adskilte ...-lånet fra likvide midler som konsekvens af den tidligere rentefradragssag vedrørende 2000-2002, hvor det oprindeligt var skattemyndighedernes opfattelse, at anvendelsen af ...-lånet som kassekredit udgjorde en hindring for rentefradrag. Ifølge skattemyndighederne var det ikke muligt at verificere, at ...-lånet var anvendt til investeringer, idet dette ville kræve, at pengestrømmene kunne adskilles. H1 foretog adskillelsen for dermed at sikre fremtidige rentefradrag.
Til støtte for sine afvisningspåstande har H1 anført, at ministeriets subsidiære påstande nr. 2, 3 og 4 indeholder nye påstande angående nægtelse af fradrag for valutakurstab. For landsretten afgav Skatteministeriet en bindende proceserklæring om, at ministeriet ikke bestrider, at renteudgifter og valutakurstab kan fradrages ved indkomstopgørelsen i det omfang, de vedrører indvindingsvirksomhed. De nye påstande bør afvises, da de er uforenelige med den bindende proceserklæring og i øvrigt udgør nova omfattet af retsplejelovens §§ 383 og 384. Endvidere vil en skatteansættelse på baggrund af de nye påstande være ugyldig, da påstandene er fremsat efter udløbet af ansættelsesfristerne i skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27.
Udeladt - jf. redaktionelle noter [red.SKAT]
Sagen angår opgørelsen af H1s kulbrinteindkomst for 2002-2006 efter kulbrinteskatteloven for så vidt angår valutakursgevinster og -tab samt renteindtægter og -udgifter.
Kulbrinteskatteloven indeholder regler om beskatning af indtægter ved indvinding af kulbrinter og sondrer mellem kulbrinteindkomst og anden indkomst. I lovens § 4, stk. 1 og 2, angives, hvilke indtægter der skal medregnes i kulbrinteindkomsten. Indtil 2009 var finansielle indtægter med direkte tilknytning til kulbrintevirksomhed ikke nævnt i § 4, stk. 1 og 2. Efter § 4, stk. 4, 1. pkt., skal kulbrinteindkomsten opgøres efter skattelovgivningens almindelige regler. § 4, stk. 4, 3. pkt., bestemmer, at der ved opgørelsen af kulbrinteindkomsten kun kan fratrækkes udgifter i det omfang, de vedrører indtægter som nævnt i stk. 1 og 2. I forarbejderne er det anført, at renter af lån kun kan fratrækkes i det omfang, lånene er medgået til finansiering af indvindingsvirksomheden.
Valutakursgevinster og -tab
Det følger som anført af kulbrinteskatteloven, at kulbrinteindkomsten opgøres efter skattelovgivningens almindelige regler. Det medfører bl.a., at der for så vidt angår opgørelse af valutakursgevinster og -tab må tages udgangspunkt i kursgevinstloven. Denne lov bygger på et princip om, at gevinster og tab på fordringer og gæld som udgangspunkt skal beskattes symmetrisk.
Efter kursgevinstloven skal gevinster og tab opgøres enten efter et realisationsprincip eller efter et lagerprincip. Efter realisationsprincippet medregnes gevinst og tab på fordringer og gæld i det indkomstår, hvor gevinsten eller tabet realiseres. Efter lagerprincippet opgøres gevinst og tab derimod i alle de indkomstår, hvor et låneforhold består, og opgørelsen sker ved, at der foretages en beregning af forskellen mellem kursværdien af fordringen eller gælden ved indkomstårets udløb og kursværdien ved indkomstårets begyndelse. Der gælder særlige regler for det tilfælde, at et låneforhold etableres eller ophører i løbet af et indkomstår.
I betænkning nr. 1050/1985 er det anført s. 48, at det, hvis lagerprincippet anvendes, er påkrævet, at ikke kun tab, men også gevinster medregnes ved indkomstopgørelsen, da der i modsat fald vil kunne forekomme tilfælde, hvor en skattepligtig opnår fradrag for et tab, selv om den skattepligtige i realiteten ikke har lidt et tab.
H1 har valgt at anvende lagerprincippet. En anvendelse af reglerne herom i kursgevinstloven fører til, at alle kursudsving - såvel tab som gevinster - skal medregnes, jf. den dagældende kursgevinstlovs § 25, stk. 2, og § 33. Højesteret finder, at henvisningen i kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, 1. pkt., herefter indebærer, at H1s valutakursgevinster og -tab med hensyn til gæld og fordringer vedrørende indvindingsvirksomheden skal medregnes i kulbrinteindkomsten på grundlag af en opgørelse i overensstemmelse med kursgevinstlovens regler om lagerprincippet.
I forarbejderne til ændringen af kulbrinteskatteloven i 2009 er det da også anført, at man siden kulbrinteskattelovens indførelse i praksis har medregnet kursgevinster i kulbrinteindkomsten, jf. Folketingstidende 2009-10, tillæg A, lovforslag nr. L 21, s. 4, hvor der bl.a. henvises til skatteministerens svar vedrørende kulbrinteskatteloven gengivet i TfS 1991.208. I Højesterets dom af 18. december 1992 (UfR 1993.143) er det tilsvarende forudsat, at ikke kun kurstab, men også kursgevinster på samme lån skal medregnes i kulbrinteindkomsten.
Højesteret finder herefter, at både H1s valutakursgevinster og H1s valutakurstab på gæld og fordringer vedrørende kulbrintevirksomheden skal medregnes ved opgørelsen af selskabets kulbrinteindkomst i indkomstårene 2002-2006.
For Højesteret angår tvisten for så vidt angår renter, om H1 for indkomstårene 2004-2006 ved opgørelsen af fradraget i kulbrinteindkomsten for renteudgifter på ...-lånet skal modregne med renteindtægter fra selskabets indlånskonti, således at det kun er nettorenteudgiften, der kan fradrages (Skatteministeriets standpunkt), eller om renteudgifterne på ...-lånet fuldt ud kan fradrages i kulbrinteindkomsten, mens renteindtægterne på indlånskontiene alene beskattes som almindelig selskabsindkomst (H1s standpunkt).
Skatteministeriet har ikke anket landsrettens dom for så vidt angår størrelsen af de renteudgifter, som ansættelsen af H1s kulbrinteindkomst for indkomstårene 2002 og 2003 ifølge dommen skal nedsættes med, svarende til at renteindtægterne på selskabets indlånskonti (henholdsvis ca. 3,7 mio. kr. og ca. 7,7 mio. kr.) ikke skal fratrækkes i renteudgifterne. Skatteministeriet har herved for indkomstårene 2002 og 2003 anerkendt, at ...-lånet må anses som medgået til finansiering af H1s indvindingsvirksomhed, og at H1 kan fradrage bruttorenteudgiften på ...-lånet i kulbrinteindkomsten uden at skulle modregne med renteindtægterne fra indlånskontiene. Det indebærer, at disse renteindtægter alene beskattes som almindelig selskabsindkomst.
Ved udgangen af 2003 udnyttede H1 lånerammen på ...-lånet fuldt ud og ophørte med at anvende lånet som kassekredit. Indtægter blev således ikke længere anvendt til at nedbringe gælden på ...-lånet, men blev i stedet indsat på indlånskonti. Parterne er enige om, at dette isoleret set medførte, at H1s renteudgifter på ...-lånet blev højere, og at denne forøgelse af renteudgifterne ikke fuldt ud blev opvejet af en tilsvarende forøgelse af renteindtægterne på indlånskontiene.
Skatteministeriet har i første række gjort gældende, at ...-lånet i indkomstårene 2004-2006 ikke medgik til finansiering af H1s indvindingsvirksomhed, men derimod til opbyggelse af betydelige likvide midler på rentebærende indlånskonti. Der bør derfor med udgangspunkt i kulbrinteskattelovens § 4, stk. 4, 3. pkt., anlægges en "nettoindkomstbetragtning" ved opgørelsen af de fradragsberettigede udgifter, således at H1 i de tre indkomstår alene har fradrag i kulbrinteindkomsten for selskabets nettorenteudgifter.
Som anført foran har Skatteministeriet for så vidt angår indkomstårene 2002 og 2003 anerkendt, at H1 kunne fradrage bruttorenteudgiften på ...-lånet uden at skulle modregne med renteindtægterne fra indlånskontiene, og at renteudgifterne i disse år således fuldt ud kunne henføres til indvindingsvirksomheden. Det fremgår, at der siden den 18. december 2003 hverken er blevet sat beløb ind på eller trukket penge ud fra kontoen, og lånet på ... mio. USD har således stået urørt i indkomstårene 2004-2006. Højesteret finder, at det forhold, at H1 fra ultimo 2003 ikke længere satte indtægter ind på kontoen for ...-lånet, ikke kan føre til, at ...-lånet har mistet den tilknytning til H1s indvindingsvirksomhed, som Skatteministeriet har anerkendt frem til og med indkomståret 2003. H1 havde ikke pligt til at benytte indtægter fra f.eks. salg af olie og gas til at nedbringe gælden og dermed renteudgiften på ...- lånet, og indsættelsen af indtægterne på indlånskonti i stedet giver ikke tilstrækkeligt grundlag for Skatteministeriets synspunkt om, at ...-lånet og dermed renteudgifterne i indkomstårene 2004-2006 ikke i det hele vedrørte kulbrintevirksomheden.
Skatteministeriet har i anden række gjort gældende, at H1 med virkning fra december 2003 har indrettet sig på en sådan måde, at der inden for kulbrinteindkomsten er sket en vilkårlig indkomstpåvirkning, som ikke skal anerkendes i skattemæssig henseende. De af H1 i 2004-2006 selvangivne renteudgifter kan derfor kun fratrækkes i det omfang, de ikke modsvares af renteindtægter.
Som anført ophørte H1 fra december 2003 med at nedbringe gælden på ...-lånet med indtægter fra f.eks. salg af olie og gas, idet H1 i stedet indsatte indtægterne på rentebærende indlånskonti. På daværende tidspunkt var det skattemyndighedernes opfattelse, at der ikke var nogen forretningsmæssig begrundelse for at optage lån til finansiering af H1s aktiviteter, da selskabet i væsentlig grad var selvfinansierende, og H1 blev ved afgørelse af 29. januar 2004 nægtet fradrag for renteudgifterne på ...-lånet. Højesteret lægger i overensstemmelse med JMs erklæring af 8. oktober 2014 til grund, at H1s ændrede adfærd havde baggrund i denne afgørelse, og at selskabet ved at adskille pengestrømmene fra driften og ...-lånet ønskede at undgå, at der fremover ville kunne rejses tvivl om, at renteudgifterne på lånet kunne fradrages i kulbrinteindkomsten.
Ved kulbrinteskattelovens tilblivelse i 1982 var lovgiver opmærksom på, at indbyrdes afhængige selskaber gennem lånetransaktioner ville kunne opretholde en kunstig høj fremmedfinansiering og derigennem nedbringe indkomstgrundlaget for kulbrinteskatten, jf. Folketingstidende 1981-82, tillæg A, lovforslag nr. L 38, sp. 754. Regeringen tilkendegav i tilknytning hertil, at den i de kommende år nøje ville følge udviklingen i selskabernes anvendelse af fremmed finansiering og indvirkningen heraf på indkomsten ved kulbrinteindvinding.
På den baggrund finder Højesteret, at der ikke i synspunkter om vilkårlig indkomstpåvirkning er tilstrækkeligt grundlag for at opgøre de renteudgifter på ...-lånet, der kan fradrages i kulbrinteindkomsten, på en anden måde i indkomstårene 2004-2006 end i 2002-2003.
Som følge af det anførte tiltræder Højesteret landsrettens afgørelse for så vidt angår renterne.
Højesteret tager Skatteministeriets subsidiære påstand 1 til følge. Højesteret har herefter ikke anledning til at tage stilling til H1s afvisningspåstande.
Efter sagens karakter og udfald skal ingen af parterne betale sagsomkostninger til den anden part for landsret eller Højesteret.
Skatteministeriet frifindes, dog således at ministeriet skal anerkende,
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 genoptages og nedsættes med henholdsvis 3.769.950 kr. i 2002 og 7.692.401 kr. i 2003, og at selskabets anden indkomst som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med ovennævnte beløb, samt
at H1s kulbrinteindkomst efter kulbrinteskattelovens kapitel 2 og 3 A nedsættes med 27.629.345 kr. i 2004, 143.017.037 kr. i 2005 og 231.294.397 kr. i 2006, og at selskabets anden indkomst i disse år som konsekvens heraf genoptages og forhøjes med de tilsvarende ovennævnte beløb.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Transport / shipping – Danwatch https://danwatch.dk undersøgende journalistik Mon, 22 Oct 2018 14:44:39 +0000 da-DK hourly 1 https://wordpress.org/?v=4.9.8 https://danwatch.dk/dw-content/uploads/2017/09/cropped-Danwatch_fav-450x450.gif Transport / shipping – Danwatch https://danwatch.dk 32 32 Afsløring: Mærsk har solgt olieskib til skrot-handler https://danwatch.dk/afsloering-maersk-har-solgt-olieskib-skrot-handler/ https://danwatch.dk/afsloering-maersk-har-solgt-olieskib-skrot-handler/#respond Sat, 28 Oct 2017 17:00:57 +0000 https://danwatch.dk/?p=19690
Danwatch og Politiken har fået oplysninger, som dokumenterer, at Mærsk hele tiden har vidst, at oliefartøjet North Sea Producer faktisk blev solgt til det amerikanske selskab GMS, som er verdens største videreformidler af skibe til skrot. Mærsk bekræfter oplysningerne.
Artiklen er lavet i samarbejde med John Hansen, graverchef på Politiken.
”Det får jo hurtigt Mærsk til at se lidt utroværdig ud, når man først ikke vil fortælle, hvem køber er, og det så viser sig at købers manager – som er den, der reelt har de kontraktretlige forpligtelser mod Mærsk – er et selskab, der primært lever af at skrotte skibe”, siger jurist med speciale i shipping, Kristina Siig.
Det er ulovligt at sende farligt affald til et ikke-OECD land som Bangladesh ifølge Basel-konventionen. Derfor vil det være et brud på loven, hvis Mærsk og den brasilianske partner Odebrecht vidste, at olieskibet North Sea Producer skulle ende netop der.
Af samme grund indledte de britiske myndigheder sidste år en undersøgelse af, om der var sket noget ulovligt. Både britiske og danske myndigheder har spurgt Mærsk, hvem køberen af Producer er, men har ikke kunnet få svar.
Britiske myndigheder får nu besked
Ifølge miljøministeriet har Mærsk bekræftet oplysningerne fra Danwatch og Politiken overfor ministeren, og de nye informationer har minister Esben Lunde Larsen (V) ikke kendt til før nu.
“Mærsk har ikke tidligere oplyst til Miljøstyrelsen, hvem der købte skibet North Sea Producer, og derfor er det nyt for Miljøstyrelsen, at den formelle køber skulle være et tomt selskab registreret på St. Kitts & Newis, og at GMS’s selskab i Dubai reelt var ansvarlig for kontrakten. Miljøstyrelsen har derfor kontaktet Mærsk, som har bekræftet oplysningerne”, siger Esben Lunde Larsen i en mail til Danwatch og Politiken.
De britiske myndigheder henvendte sig til Esben Lunde Larsen sidste år med en forespørgsel, om han kunne få Mærsk til at oplyse køberen – men uden held. Derfor skal de britiske myndigheder hurtigst muligt have besked.
“Jeg har allerede en god dialog med min britiske kollega, og jeg har bedt Miljøstyrelsen om at skrive til briterne, så vi er helt sikre på, at de britiske myndigheder har alle tilgængelige oplysninger i sagen, når de skal vurdere skyldsspørgsmålet”, siger Esben Lunde Larsen.
Miljøminister Esben Lunde Larsen vil ikke politianmelde Mærsk. Han henviser til, at det er en sag for de britiske myndigheder.
“Oplysningerne ændrer ikke på, at det er en sag for de britiske myndigheder, da NSP (North Sea Producer, red.) lå i britisk havn, da kontrakten blev underskrevet, og afsejlede fra en britisk havn, da det blev fragtet til ophugning”, siger ministeren.
Jurist: Vi kan ikke vide, om det var lovligt
Omdrejningspunktet for, om der er sket noget ulovligt er, om Mærsk vidste, at skibet skulle skrottes og hvornår beslutningen om at skrotte skibet, blev truffet. Og hvis den nye ejer besluttede det helt selv, så er det afgørende for lovligheden, om det skete i europæisk farvand eller ej. Det er nemlig ulovligt at beslutte i europæisk farvand.
”Mærsk var klar over, at de solgte til GMS, der specialiserer sig i indkøb af udtjente skibe til direkte skrotning. Om det er uforsigtigt eller bare naivt er nok en smagssag. Måske lidt af begge dele?”, siger jurist med speciale i shipping Kristina Siig.
Skibet havde ikke været i drift i otte måneder fra august 2015 til maj 2016, men blot ligget stille ved byen Middlesbrough i Storbritannien, da det blev solgt til skuffeselskabet Conquistador Shipping Corporation, der i denne sag bliver administreret af GMS, der primært skrotter skibe.
Trods indicierne på, at skibet reelt var skrot, da det blev fragtet med slæbebåd fra Middlesbrough til Bangladesh via Namibia på en kostelig rejse, kan man ikke sige det med sikkerhed, ifølge Kristina Siig.
“Til ethvert andet skib ville jeg sige, at indikationerne klart viser, at skibet var klar til skrotning. Men lige præcis med denne type fartøj er det ikke sikkert. Groft sagt: Så længe der ikke var hul i bunden, ville man kunne smide et anker og bruge den som olielager,“ siger Kristina Siig.
Sagen for højesteret i Bangladesh
Det er ikke kun de britiske myndigheder, som stiller spørgsmål ved lovligheden af salget af Producer. I øjeblikket er Højesteret i Bangladesh ved at afgøre, om importen af skibet var lovlig ud fra Bangladeshisk lov og international lov.
Foreningen for miljøadvokater i Bangladesh (BELA) mener nemlig, at både import og eksport var ulovlig. En inspektionsrapport fra myndighederne i Bangladesh viser, at der var ulovlige mængder af naturlig forekomst af radioaktivt materiale i nogle af rørene på skibet.
Dommen forventes at blive afgjort inden for kort tid.
Mærsk vil ikke svare på vores spørgsmål om, hvorfor de ikke ville fortælle danske og britiske myndigheder om, hvem den reelle køber var.
De ønsker heller ikke at kommentere, hvordan det kan være korrekt at hævde, at North Sea Producer ikke blev solgt til skrot, men med henblik på fortsat drift i forbindelse med olieudvinding i Nigeria, når køberen var verdens førende formidler af skibe til skrot, GMS.
Data fra den slæbebåd, der slæbte skibet fra Storbritannien til Bangladesh viser, at skibet aldrig ankom til Nigeria, men derimod blev sejlet direkte forbi og smed anker i Namibia, hvor det lå i to dage. Efterfølgende blev det sejlet videre til Mauritius, hvor det lå i fire dage for til sidst at blive sejlet til Bangladesh, hvor det lige nu ligger på et strandværft og afventer sin dom.
Mærsk: Vi har lært af denne erfaring
Mærsk står fast på, at skibet ikke blev solgt til skrot, og “hverken joint venturet eller A.P. Moller – Maersk som delejer i joint venturet kan gøre noget for at ændre de nuværende ejeres handlinger”, skriver Mærsk i en mail.
Selskabet har tidligere lagt sig fladt ned og undskyldt for, at de ikke havde sikret sig kontraktuelt mod, at skibet endte på et strandværft i Bangladesh, hvor arbejderne huggede skibet op uden sikkerhedsudstyr, kun iført klipklappere, shorts og skjorte.
“Men vi har lært af denne erfaring og har derfor styrket vores interne procedurer for at sikre, at vi sælger vores egne skibe på vilkår, der ikke giver køberne økonomisk incitament til at sende vores skibe til uansvarlig ophug. Derudover har vi ophørt alt samarbejde med køberen”, skriver Mærsks kommunikationsrådgiver Helene Aagaard i en mail.
Tidslinje: Producer
Producer er en flydende olieplatform, der siden 1984 har sejlet med olie i Nordsøen og været ejet og opereret af Mærsk under skiftende virksomhedskonstruktioner.
Skibet blev oprindeligt bygget som et tankskib ved navn Dagmar Maersk d. 22. september 1983 på Lindøværftet i Odense.
I 1997 ændrer skibet navn til North Sea Producer og funktion til en såkaldt FPSO (Floating Production, Storage and Offloading), som er en flydende olieplatform. Det operative ansvar overgår i den forbindelse til et joint venture-selskab kaldet North Sea Production Company Limited, som ejes 50 procent af Mærsk og 50 procent af selskabet Odebrecht.
North Sea Production Company Limited sælger North Sea Producer i april 2016 til Conquistador Shipping Corporation, der administreres af GMS – verdens største forhandler af skibe til skrot.
I August 2016 bliver skibet solgt til skrot til Janata Steel-værftet i Bangladesh for næsten 45 millioner kroner af GMS. I forbindelse med salget, skifter skibet navn til Producer.
Skibet sælges som et ‘dødt fartøj’ og trækkes af en bugserbåd fra England til Bangladesh, hvor det nu afventer skrotning.
Myndigheder i Bangladesh har stoppet skrotningen ad flere omgange, mens de har undersøgt skibet for farlige kemikalier og radioaktivt materiale.
Sagen kører i Højesteret i Bangladesh lige nu, som skal tage stilling til om importen var lovlig.
]]> https://danwatch.dk/afsloering-maersk-har-solgt-olieskib-skrot-handler/feed/ 0 Anders Samuelsen vil sætte børnearbejde på dagsordenen under Ghana-besøg https://danwatch.dk/anders-samuelsen-saette-boernearbejde-paa-dagsordenen-ghana-besoeg/ https://danwatch.dk/anders-samuelsen-saette-boernearbejde-paa-dagsordenen-ghana-besoeg/#respond Fri, 20 Oct 2017 13:09:50 +0000 https://danwatch.dk/?p=19214
Børnearbejde er udbredt i det vestafrikanske land Ghana, hvor hver fjerde barn i alderen 5-14 år arbejder. Særligt i landbrugssektoren er børnearbejde udbredt – og det er blandt andet her, danske investeringer skal fremmes.
Arla og chokoladefabrikanten Toms er sammen med andre top firmaer som Mærsk, Novo Nordisk og Vestas, i delegationen som udenrigsminister Anders Samuelsen (LA) og dronning Margrethe står i spidsen for.
Tre danske satsningsområder i Ghana:
Den maritime sektor, infrastruktur og jernbaner
Statsbesøget finder sted den 23. til 24. november. Og foruden dronning Margrethe og Anders Samuelsen er miljø-og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) samt en lang række virksomheder rejst til det vestafrikanske land.
Børnearbejde i landbruget
Tal fra Verdensbankens levekårsundersøgelse, der blev gennemført i Ghana i 2013, viser at hvert fjerde ghanesiske barn arbejder, og at fattigdom stadig er udbredt. Det er til trods for at det vestafrikanske land ofte fremhæves som en økonomisk og politisk succes-historie, med høj økonomisk vækst og et solidt demokrati.
I en udtalelse til Danwatch skriver udenrigsministeriet, at den danske regering vil diskutere problemet med de ghanesiske kollegaer, men at de samtidig mener, at de danske virksomheder, der deltager i besøget, har en solid praksis for socialt ansvarlige investeringer:
Statsbesøget sker under sloganet ‘From Aid to Trade’
Her er der fokus på udenlandske investeringer og handelssamarbejde med Ghana.
Den danske bistand til Ghana skal udfases inden 2020.
“Vores indtryk er generelt, at mange af de danske virksomheder, der pt. udviser interesse i at investere i Ghana er store virksomheder, der arbejder ud fra en udførlig CSR-politik, når de etablerer sig på markedet. Ser vi over feltet af danske virksomheder, der allerede er etableret i Ghana, har ambassaden ikke kendskab til virksomheder, der ikke arbejder med respekt for disse rettigheder”, skriver ministeriet.
Udenrigsministeriet understreger også, at de ikke har kendskab til danske virksomheder, der direkte eller indirekte benytter sig af børnearbejde. De oplyser desuden, at udenrigsminister Anders Samuelsen vil diskutere problematikken med Ghanas udenrigsminister, Shirley Ayorkor Botchwey.
“I udenrigsministerens samtale med den ghanesiske udenrigsminister vil de generelle udfordringer med at sikre ordentlige arbejdsvilkår i den private sektor blive nævnt, og udenrigsministeren vil fremhæve de danske virksomheders forpligtelse til at sikre, at der ikke bruges børnearbejde”, skriver ministeriet til Danwatch.
Efterlyser arbejdspladser
Et formål med besøget er at bidrage til økonomisk udvikling. Det sker under sloganet “From aid to trade”, og som led i at den danske Danida-bistand til Ghana helt skal udfases inden 2020. Ghana-eksperter mener at investeringer kan være vigtige for at udrydde fattigdom og skabe udvikling i landet, men advarer mod investeringer, der kun kommer danske virksomheder til gavn, uden at skabe lokal værdi og arbejdspladser.
“Jeg mener, at udenlandske investeringer er vigtige for at skabe udvikling, men det afhænger af, hvilken type investering det er”, forklarer Lindsay Whitfield, som er lektor på Roskilde Universitet, og leder for Center for Afrikansk Økonomi.
Ifølge Lindsay Whitfield er det afgørende, at investeringerne skaber lokal værdi, for eksempel ved at øge den lokale produktion.
“Hvis investeringerne kun bidrager til at bringe råstoffer ud af landet til forarbejdning andre steder, så hjælper det ikke den ghanesiske økonomi ret meget, selvom det måske gavner danske virksomheder”, forklarer hun.
Også Robert Hinson, som er professor ved University of Ghana og ekspert i multinational forretningsvirksomhed og socialt ansvarlige investeringer, efterspørger lokal forarbejdning af råvarer. Blandt andet indenfor kakaoproduktion, som er en af Ghanas store eksportvarer.
“Det bedste for Ghana vil være, hvis man kan opfordre til, at kakao bearbejdes her. For lige nu ser man, at næsten al den kakao der dyrkes bliver eksporteret, bortset fra nogle få firmaer som holder til i Ghana. Og folk her er interesserede i arbejdspladser”, siger Robert Hinson.
Mineindustriens negative fodaftryk
Også danske virksomheder der leverer udstyr til mineindustrien, særligt i form af spildevandshåndtering, deltager i erhvervsfremstødet.
Mineindustrien i Ghana har været under massiv kritik, både for brug af børnearbejde men også for miljøødelæggelser og sundhedsskadelige arbejdsforhold. Industrien har bidraget til, at 60 procent af alle vandressourcer i Ghana i dag er forurenede. Det fastslår Ghanas Water Resources Commission, ifølge Ghana Press.
James Baba Abugre, forsker ved University of Ghana Business School, påpeger, at mineindustrien er upopulær blandt befolkningen. Han mener ikke, at industrien kommer lokalsamfundene til gode:
“Hvis du ser på udvindingsindustrierne, som olie og minedrift efter guld og mangan, så forsvinder de ud af landet, så snart de er hevet op af Ghanas jord. Der indbetales skat til regeringen, men det betyder ikke, at de bruger pengene i lokalsamfundene, og minesamfundene er fattigere end de havde behøvet at være”, konstaterer James Baba Abugre.
]]> https://danwatch.dk/anders-samuelsen-saette-boernearbejde-paa-dagsordenen-ghana-besoeg/feed/ 0 Danmark får FN-kritik for dobbeltmoral i håndteringen af farligt affald https://danwatch.dk/danmark-faar-fn-kritik-dobbeltmoral-haandteringen-farligt-affald/ https://danwatch.dk/danmark-faar-fn-kritik-dobbeltmoral-haandteringen-farligt-affald/#respond Wed, 18 Oct 2017 14:13:37 +0000 https://danwatch.dk/?p=19057
FN’s specialrapportør Baskut Tuncak er netop hjemvendt efter 10 dage i Danmark og Grønland. Her mødtes han med repræsentanter for regeringen, ngo’er, medier og virksomheder for at se nærmere på, hvordan farligt affald bliver håndteret i Danmark, og af danske aktører i udlandet.
FN's special rapportør
FN’s special rapportører er uafhængige eksperter i menneskerettigheder. De fungerer som fakta-findere for Sekretariatet for FN’s højkommissær for menneskerettigheder (OHCHR). De arbejder frivilligt og ulønnet.
Baskut Tuncak blev udnævnt som special rapporteur i 2014.
Mens der er stor ros til regeringen og danske virksomheder for at beskytte mennesker og miljø mod farligt og giftigt affald i Danmark, så bliver den danske indsats uden for Danmarks grænser kritiseret. Baskut Tuncak peger på det “dobbeltmoralske” i, at der er forskel på, hvad virksomheder får tilladelse til at gøre i Danmark og i udlandet.
“Danmark må udvide sin “bedste-i-klassen”-praksis for beskyttelse af menneskerettigheder i forbindelse med giftigt affald i Danmark, til sine forretninger i udlandet,” skriver Baskut Tuncak i sin beretning, og fremhæver Frankrig for sine indsatser.
Skibsophug og pesticider
Især to områder bør få særlig opmærksomhed, ifølge Baskut Tuncak. Den ene er danske virksomheders produktion af pesticider, der produceres i Danmark – men som er forbudt at anvende i EU – og eksporteres til lande med lempeligere lovgivning.
Det andet kritikpunkt er Mærsks skibsophugning i Indien og Bangladesh, som Danwatch i samarbejde med Politiken og TV2 afdækkede i 2016.
I 1997 ændrer skibet navn til North Sea Producer og funktion til en såkaldt FPSO (Floating Production, Storage and Offloading), som er en flydende olieplatform.
Det operative ansvar overgår i den forbindelse til et joint venture-selskab kaldet North Sea Production Company Limited, som ejes 50 procent af Mærsk og 50 procent af selskabet Odebrecht.
North Sea Production Company Limited sælger North Sea Producer i april 2016.
I August 2016 bliver skibet solgt til skrot til Janata Steel-værftet i Bangladesh for næsten 45 millioner kroner af GMS, som er verdens største mellemhandler af skibe til skrot. I forbindelse med salget, skifter skibet navn til Producer.
Skibet sælges som et ‘dødt fartøj’ og trækkes af en bugserbåd fra England til Bangladesh til skrotning.
Kilder: www.solarshipping.net, http://shipandbunker.com/news/features/risk-management/69872
“Den seneste skandale vedrørende skibsophugningen af ‘North Sea Producer’ i Chittagong er endnu et beklageligt eksempel på kroniske mangel på åbenhed i shipping industrien til fuldt ud at acceptere dets ansvar”, siger Baskut Tuncak.
Hvad er dine og FN’s anbefalinger i denne sag?
“Mit synspunkt er, at Maersk og Odebrecht må tage alle nødvendige skridt for at afhjælpe det seriøse problem, de har skabt. Det er uetisk at gemme sig bag deres joint venture – andre virksomheder der er involveret i sådanne menneskerettighedssager har taget ansvar, ikke gemt sig bag et firma-slør,” siger Baskut Tuncak og fortsætter:
“De må sikre, at fartøjet bliver hugget op på en måde, der er sikker både for miljø og mennesker. De må rette op på enhver forurening, og kompensere enhver som er påvirket med en undskyldning. Det er afgørende, at Danmark og andre EU medlemslande må sikre, at smuthuller i EU lovgivningen, der muliggør dette bliver lukket.”
Hvad bør myndigheder og virksomheder gøre i lignende situationer?
“Maersk og andre parter har nægtet at fortælle mig hvad der faktisk skete i den konkrete sag. Men, ud fra min forståelse, så burde de ikke have solgt skibet til et skrot-firma ud fra det falske påskud, at skibet fortsat skulle operere i Afrika.“
Er dette en unik situation, eller er det “business as usual” i skibsophug-industrien?
“Desværre er jeg bange for, at det er det sidste. Det er beklageligt, at Maersk er gået tilbage på sine forpligtelser til ikke at bruge beaching-metoden, og det er skuffende, at EU’s regulativer for skibs-genbrug og Hong Kong konventionen ikke sikrede, at disse handlinger var fortidens synder.”
Kritik af manglende tilsyn i Indien
På sit besøg i Danmark var Baskut Tuncak også på besøg hos netop Mærsk, hvor de drøftede forsvarlig skibsophugning. Han bemærker, at selskabet forsøger at løfte standarden for skibsophugning på nogle få værfter i Indien. Men han peger på flere alvorlige problematikker i den forbindelse.
“Fraværet af uafhængig monitorering af miljø-data, og undgåelsen af mere sikre alternative faciliteter i Europa og andre steder, var dybt problematiske”.
“Det virker fuldstændig uacceptabelt, at disse værfter ikke kan blive gransket af uafhængige organisationer”, konkluderer Baskut Tuncak.
Danwatch har kontaktet Mærsk for at få en kommentar til kritikken, men kommunikationsmedarbejderen ville ikke forholde sig til kritikken. I stedet skriver hun, at der er sket stor positiv udvikling på de skibsværfter i Indien, hvor Mærsk-skibene bliver ophugget.
“Nogle af de vigtigste forbedringer har substantielt reduceret kontakten med tidevands-zonen, kompatible boliger til alle arbejdere, kontrakter, minimumsløn, og 200 procent betaling for overbejde samt fuldt ud godkendt sikkerhedsudstyr og intens sikkerhedstræning,” skriver Conception Boo Arias fra kommunikationsafdelingen hos Maersk.
Danwatch afdækkede sidste år, at forholdene på værftet i Indien, hvor de to skibe Wyoming og Georgia blev hugget op af arbejdere, som hverken havde kontrakter eller tilstrækkeligt sikkerhedsudstyr. Dansk ekspert i arbejdsforhold på skibsværfter, Hasse Mortensen, var chokeret over forholdene og udtalte dengang:
Danwatch har ikke besøgt værftet efterfølgende og kan ikke dokumentere noget om de nuværende tilstande. Læs hele 2016-undersøgelsen om Mærsk og det livsfarlige affald i Indien.
]]> https://danwatch.dk/danmark-faar-fn-kritik-dobbeltmoral-haandteringen-farligt-affald/feed/ 0 Højesteret standser ophugning af Mærsk-skib med radioaktivitet https://danwatch.dk/hoejesteret-standser-ophugning-maersk-skib-radioaktivitet/ https://danwatch.dk/hoejesteret-standser-ophugning-maersk-skib-radioaktivitet/#respond Wed, 13 Sep 2017 19:25:14 +0000 http://danwatch.dk/?p=17219
Højesteret i Bangladesh venter stadig på svar om, hvor meget radioaktivt materiale, der er fundet i olieskibet Producer. Derfor har miljøadvokater fra Bangladesh indstillet, at ophugningen standses, indtil der kommer svar.
Højesteret har besluttet ved en høring d. 29. august, at ophugningen standses indtil d. 5. oktober. Den dato er der frist for de bangladeshiske miljømyndigheder at indlevere inspektionsrapporten, som angiver mængderne af radioaktivt materiale, til retten. Det skriver flere medier i Bangladesh.
Ophugning trods radioaktivitet
Efter miljømyndighederne inspicerede skibet i juni 2017 og fandt ulovlige mængder radioaktivt materiale, var ophugningen tilsyneladende gået i gang igen. Kilder melder om, at de radioaktive rør nu er fjernet. Men det er endnu uklart, om det er sandt, og i så fald om det er sket forsvarligt i forhold til miljøet og arbejdernes sikkerhed.
Læs: Radioaktivitet fundet i tidligere Mærsk-skib
Danwatch afslørede i samarbejde med Politiken og TV2 i 2016, at Mærsk skibet Producer var sendt til ophugning ved et primitivt værft på Chittagongstranden i Bangladesh – stik imod selskabets tidligere udsagn.
På Chittagong ligger, hvad der kaldes “verdens værste værfter”, fordi der ikke var faciliteter til at håndtere giftige kemikalier eller radioaktivt materiale, og der blev ikke udleveret beskyttelsesudstyr til arbejderne, som ofte arbejdede i klipklappere og shorts.
Det er ikke første gang, at myndighederne sætter bremsen i over for ophugningen af det store olie-fartøj. Læs om hele forløbet om Mærsks hovedpine i Bangladesh her.
I november 2016 fik ophugningen ikke lov at fortsætte, før myndighederne havde undersøgt, om skibets tanke og kilometervis af rørsystemer indeholdt stoffer, som er farlige for miljøet og de arbejdere, som uden forsvarligt sikkerhedsudstyr var i gang med at skille skibet ad på daværende tidspunkt. Dette er nu gjort, men Højesteret har forlangt nærmere indsigt i inspektionens resultater.
Ifølge avisen The Daily Star har miljømyndighederne undersøgt 11 steder på skibet og fundet forhøjet radioaktivt materiale et af de steder. Foreningen for miljøadvokater i Bangladesh (BELA) skriver i en meddelelse til Højesteretten, at “der kan ske ulykker, hvis det giftige skib bliver skrottet,” ifølge The Daily Star.
Fjerde samråd i Danmark
I Danmark følger politikerne på Christiansborg nøje med i udviklingen af den specifikke sag og i den generelle udvikling af danske rederiers ansvarlige skrotning.
D. 6. september 2017 blev der afholdt det fjerde samråd i sagen om det tidligere Mærsk-skib, som endte i Bangladesh til ophugning på stærkt kritisable strand-værfter. Her fastholdte oppositionen et pres på miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V).
Ministeren indvilligede i at fremsende korrespondance med de britiske myndigheder om Mærsk-skibet North Sea Producer og at tage et møde med danske rederier for at minde dem om deres forpligtelser.
Læs: Miljøminister giver opposition indsigt i korrespondance
]]> https://danwatch.dk/hoejesteret-standser-ophugning-maersk-skib-radioaktivitet/feed/ 0 Miljøminister giver opposition indsigt i korrespondance https://danwatch.dk/miljoeminister-giver-opposition-indsigt-korrespondance/ https://danwatch.dk/miljoeminister-giver-opposition-indsigt-korrespondance/#respond Wed, 06 Sep 2017 09:39:56 +0000 http://danwatch.dk/?p=9639
Lad os holde fast i, hvad det handler om: Vores gamle skrot, som er et stort problem for miljøet og de mennesker, som håndterer det.
]]> https://danwatch.dk/miljoeminister-giver-opposition-indsigt-korrespondance/feed/ 0 Nyt samråd om tidligere Mærsk-skib på baggrund af ulovlig radioaktivitet https://danwatch.dk/nyt-samraad-tidligere-maersk-skib-paa-baggrund-ulovlig-radioaktivitet/ https://danwatch.dk/nyt-samraad-tidligere-maersk-skib-paa-baggrund-ulovlig-radioaktivitet/#respond Wed, 21 Jun 2017 08:07:01 +0000 http://danwatch.dk/?p=9501
Regeringen er for tredje gang blevet kaldt i samråd i sagen om det tidligere Mærsk-skib ‘North Sea Producer’ der blev sendt til skibsophugning i Bangladesh under horrible forhold. Dette er resultatet af Danwatchs nylige afsløringer om, at der er fundet ulovlige mængder radioaktivitet på olie-fartøjet.
Det er Christian Juhl medlem af udenrigsudvalget for Enhedslisten, der har indkaldt Erhvervsminister Brian Mikkelsen (K) og Udenrigsminister Anders Samuelsen (LA) til endnu et samråd i sagen.
Miljøminister Esben Lunde Larsen har ellers to gange tidligere været i samråd i miljø- og fødevareudvalget for at redegøre for danske rederiers ophugning af skibe under dårlige miljø- og arbejdsforhold i Bangladesh og Indien.
Fra vugge til grav i skibsbygningen
“Når man kan pege på, at der er radioaktivitet er det jo ret alvorligt“ udtaler Christian Juhl til Danwatch.
Derfor vil Christian Juhl til samrådet gerne have svar på, hvad der fremadrettet generelt kan gøres for, at danske rederier ikke ophugger skibe under horrible forhold, som tilfældet er i Bangladesh:
Samrådspørgsmål stillet af Christian Juhl
1) Hvad har ministrene foretaget sig over for danske redere siden besvarelsen af samrådsspørgsmål B (URU, 2016/17) den 22. november 2016?
2) Mener ministrene, at ophugningen foregår under forsvarlige arbejdsforhold?
3) Hvilke konsekvenser mener ministrene, at det skal have for danske rederier, hvis de lader skibe ophugge i strid med internationale konventioner?
4) Hvad vil ministeren gøre for, at Hong Kong Konventionen overholdes, når danske skibe ophugges uden for Danmarks grænser, og at lignende forhold ikke gentager sig.
Link til samrådsspørgsmålene
“Er det muligt, at man kunne ophugge andre steder, hvor man systematisk går ind og tager vare på hele forløbet, så man stiller krav til bygningen af skibe med at gøre dem lette at ophugge og genbruge? “, udtaler Christian Juhl.
Han mener, den nuværende praksis for at ophugge skibe er gammeldags:
“De krav stiller vi til biler, maskiner og hårde hvidevarer stiller vi ikke til skibe. Det er helt gammeldags at sige, at når det skib bygges, har man ikke tænkt én tanke på, hvordan det ophugges. Så kigger man ud i verden og siger, hvor kan vi gøre det billigst?,” siger Christian Juhl.
Hong-Kong konventionen skal strammes op
Miljøminister Esben Lunde Larsen udtalte ved sidste samråd i marts 2017, at regeringen accepterer den udskældte beaching metode til skibsophug.
Hong Konventionen, Danmark for nyligt er tiltrådt, som dog ikke er ratificeret, tillader beaching. Ved beaching sejles containerskibe med høj fart op på en strand, hvorefter de skrottes delvist manuelt på stranden. Det betyder, at den ofte giftige bundmaling skrabes af og skylles ud i havet. FN’s særlige rapportør for farligt affald har tidligere udtalt til Danwatch, at beaching ikke er muligt at gøre bæredygtigt for miljøet.
Oppositionen var ved sidste samråd stærkt uenig med Miljøminister Esben Lunde Larsen i den holdning. Og Christian Juhl mener, at Hong Kong konventionen kun udgør en “basis beskyttelse” for arbejderne, derfor vil han til det nye samråd gerne have svar på, hvad de to ministre vil gøre for at forbedre Hong Kong konventionen.
“Kan man stramme reglerne op? Hong Kong konventionen er jo et kompromis som sagtens kunne gøres stærkere. Man kunne forestille at nogle lande går i spidsen for Hong Kong konventionen. Og gør den bedre?,” afslutter Christian Juhl til Danwatch.
Sagen om det tidligere Mærsk-skib ‘ North Sea Producer’ har rullet siden oktober 2016, hvor Danwatch dokumenterede sammen med TV2 og Politiken at Mærsk skibe blev ophugget under dårlige arbejds- og miljøforhold.
Samrådet forventes at komme lige efter sommerferien.
Topbillede: Christian Juhl fra Enhedslisten / Foto: Mark Knudsen
]]> https://danwatch.dk/nyt-samraad-tidligere-maersk-skib-paa-baggrund-ulovlig-radioaktivitet/feed/ 0 Radioaktivitet fundet i tidligere Mærsk-skib https://danwatch.dk/radioaktivitet-fundet-tidligere-maersk-skib/ https://danwatch.dk/radioaktivitet-fundet-tidligere-maersk-skib/#respond Tue, 13 Jun 2017 07:10:31 +0000 http://danwatch.dk/?p=9473
Det tidligere Mærsk-fartøj ‘North Sea Producer’ indeholder radioaktivt materiale, som overstiger grænsen for den tilladte mængde, oplyser miljømyndighederne i Bangladesh til Danwatch.I oktober 2016 dokumenterede Danwatch, Politiken og TV2 i undersøgelsen ‘Mærsk og det farlige affald i Bangladesh’ at skibet North Sea Producer, var sendt til skrot af den køber, som Mærsk havde solgt skibet til, på et strand-værft i Chittagong, berygtet for usædvanligt dårlige arbejdsvilkår og miljøforurening.
]]> https://danwatch.dk/radioaktivitet-fundet-tidligere-maersk-skib/feed/ 0 Miljøminister i Mærsk-sag: “Jeg er et tillidsmenneske” https://danwatch.dk/miljoeminister-maersk-sag-jeg-tillidsmenneske/ https://danwatch.dk/miljoeminister-maersk-sag-jeg-tillidsmenneske/#respond Fri, 03 Mar 2017 14:34:16 +0000 http://danwatch.dk/?p=9159
Regeringen tror på tillid, ikke regulering. Det forklarer miljøminister Esben Lunde Larsen i samråd indkaldt af en samlet opposition med tidligere transportminister Pia Olsen Dyhr (SF) og tidligere miljøminister Ida Auken (R) i spidsen. De vil have svar i sagen om Mærsk, der sender skibe til ophug på nogle af verdens værste værfter i Indien og Bangladesh. Men Esben Lunde Larsen har ikke det store behov for vished, forklarer han.I oktober 2016 afslørede Danwatch sammen med Politiken og TV2, at to Mærsk-skibe blev ophugget på et værft i Indien, der på trods at være godkendt i henhold til Hong Kong-konvention for forsvarlig skibsophugning ikke levede op til konventionens eller Mærsks standarder for forsvarligt skibsophug.
Danwatch dokumenterede i 2016 at Mærsks skibe var endt til ophugning på strande i Bangladesh og Indien, hvor forholdene er farlige for miljøet og ophugnings arbejderne.
Aktionærforeningenhvor nogle af de største pensionsselskaber er med, var efterfølgende ude og kritisere Mærsk.
Oppositionen indkaldte herefter ministeren til samråd i december. Men fik ikke fyldestgørende svar og indkaldte derefter ministeren til endnu et samråd der blev afholdt i går.
Det var en samlet opposition bestående af: Pia Olsen Dyhr (SF), Christian Rabjerg Madsen (S), Maria Reumert Gjerding (EL), Christian Poll (ALT) og Ida Auken (RV) der havde indkaldt til gårdsdagens samråd.
Danwatch dokumenterede, hvordan de to Mærsk skibe nu blev ophugget under farlige forhold for arbejderne. Samtidig afslørede Danwatch, at et Mærsk olieskib blev sendt til ophug i Bangladesh, hvor forholdene er ekstremt farlige.
Mærsk har i mange år taget afstand fra skibsværfterne i Bangladesh, netop fordi at forholdene her er så barske.
Sagen fik stor opmærksomhed i danske medier og ruller videre i Folketinget, hvor Miljøminister Esben Lunde Larsen dog ved gårsdagens samråd gjorde det klart, at han ikke ønsker at foretage sig yderligere i sagen.
“Jeg håber, at de ansvarlige skibsreddere helt af sig selv vil vælge anlæg, der ophugger på forsvarlig vis,” forklarer han om regerings afventende position.
Oppositionen utilfreds
Det er uacceptabelt for SF’s formand Pia Olsen Dyhr, der opfordrer Miljøministeren til at være mere proaktiv i sagen om Mærsks farlige skibsophugning.
“Jeg er oprigtig bekymret efter samrådet. Jeg mener stadig, at en politianmeldelse af Mærsk er en god ide. Så ville vi få kulegravet den her sag. I stedet for, at der er så mange usikkerheder, hvor vi må afvente hvad briterne gør, og hvad den danske regering gør,” siger hun til Danwatch og henviser til, at hun tidligere har anbefalet politianmeldelse.
Også Enhedslistens Maria Reumert Gjerding opfordrer Miljøministeren til at spille en mere aktiv rolle:
“Jeg undrer mig over, hvorfor ministeren ikke er en lille smule mere proaktiv i denne sag. Vi kan og bør spille en vigtig rolle i forhold til at sikre, at internationale regler og love bliver overholdt. Der skal være en respekt omkring det, og rederierne skal vide, at det har konsekvenser, og at de bliver efterforsket, hvis det ser suspekt ud,” siger hun.
Vil eftersende dokumenter til britiske myndigheder
Efter pres fra Pia Olsen Dyhr indvilligede Miljøministeren i at tage kontakt til de britiske myndigheder og videregive oplysninger om Mærsks skib, North Sea Producer, der blevet købt af en Cash Buyer, med det formål at ophugge skibet.
Men han vil ikke gøre mere for aktivt for at assistere den britiske undersøgelse.
Jeg er grundlæggende et tillidsmenneske, der har tillid til, at der bliver handlet korrekt indtil, der måtte blive bevist noget andet. Derfor har jeg sådan set ikke behov for at få vished.
Miljøminister Esben Lunde Larsen
Stadig forvirring om beachingBeaching var igen et centralt emne under samrådet. Beaching er når containerskibe med høj fart sejles op på en strand, hvorefter de skrottes delvist manuelt på stranden. Det betyder, at den ofte giftige bundmaling skrabes af og skylles ud i havet. FN’s særlige rapportør for farligt affald har tidligere udtalt til Danwatch, at beaching ikke er muligt at gøre bæredygtigt for miljøet.På samrådet tilkendegav miljøministeren, at beaching er i orden, så længe det følger Europa-Kommissionens anbefalinger:“Regeringen er ikke tilhænger af beaching. Vi er tilhængere af, hvorvidt der er ordentlige forhold omkring beaching. Ifølge Kommissionens vejledning kan beaching bruges, når skroget er intakt,” forklarede miljøministeren.
Det er ikke godt nok for Ida Auken (R), der gerne så, at miljøministeren tager helt afstand fra beaching-metoden.
EU-liste på trapperne
Ida Auken (R) pressede på for at få ministeren til at komme med forslag til, hvordan man kan få rederierne til at bruge værfter med ordentlige forhold. Men Miljøministeren ville ikke gøre mere internationalt for at forbedre forholdene på værfterne, så længe den europæiske liste for godkendte værfter ikke er færdig.
“Jeg tror, vi får en mere praktisk anvendelig debat, når vi først har set hvilke værfter, der bliver godkendt her i løbet af foråret, og senest til sommer på den europæiske liste. Jeg synes, at man har lavet et fintmasket net i forhold til de krav skibsophugs forordningen stiller,” sagde han til samrådet og erklærede, at den danske regering vil følge EU-Kommissionens anbefalinger.
Der er 17 værfter, der har ansøgt om at blive optaget på den nye europæiske liste i 2017. Den europæiske liste tillader stadig beaching, men stiller dog krav til værfterne.
Samlet set er Pia Olsen Dyhr ikke tilfreds med miljøministerens håndtering af sagen. Derfor overvejer hun og resten af oppositionen nu, hvordan de vil fortsætte.
“Der er kommet en del spørgsmål til EU-Kommissionen, blandt andet fra Margrete Auken (medlem af Europa-Parlamentet for SF, red.). Dem vil jeg selvfølgelig afvente svar på, fordi det er oplagt at høre Kommissionens syn før vi går videre,” siger hun til Danwatch.
Coverbillede: Shafiur Rahman
]]> https://danwatch.dk/miljoeminister-maersk-sag-jeg-tillidsmenneske/feed/ 0 Miljøministeren kaldt til endnu et samråd om Mærsk-sagen https://danwatch.dk/miljoeministeren-kaldt-endnu-samraad-maersk-sagen/ https://danwatch.dk/miljoeministeren-kaldt-endnu-samraad-maersk-sagen/#respond Sun, 25 Dec 2016 15:15:52 +0000 http://danwatch.dk/?p=10223
Det stod i går klart, at miljøministeren, Esben Lunde Larsen, ikke ser grund til, at undersøge Mærsk nærmere i sagen om de tre Mærsk-skibe, der lige nu skrottes på strande i Indien og Bangladesh under stærkt kritisable forhold, og hvor der i det ene tilfælde kan være tale om ulovlig eksport af farligt affald.
Det redegjorde Esben Lunde Larsen for i går ved et åbent samråd. Oppositionspartierne mente dog ikke at der, efter to timers samråd, var fuld afklaring i sagen. Derfor indkalder de ministeren til nyt samråd.Gårsdagens samråd sker på baggrund af Danwatchs undersøgelse, Mærsk og Det Livsfarlige Affald, der afslørede livsfarlige arbejdsforhold for de arbejdere, der lige nu skrotter tre Mærsk-skibe på strande i Indien og Bangladesh.
Undersøgelsen blev udgivet sammen med TV2 og Politiken i oktober, hvorefter SF opfordrede miljøministeren til at politianmelde Mærsk og undersøge, om der var tale om ulovlig eksport af farligt affald til Bangladesh.
Intet grundlag for politianmeldelse
Miljøministeren finder ikke grundlag for en dansk politianmeldelse af Mærsk, men påpeger, at der kan være tale om ulovlig eksport af farligt affald i sagen om olieskibet North Sea Producer, der blev trukket til skrot fra Storbritannien til Chittagong-stranden i Bangladesh. Ophugning af North Sea Producerer er midlertidigt indstillet, da Miljømyndighederne i Bangladesh efter Danwatchs afsløringer blev bekendt med, at Mærsk-skibet ikke var blevet miljøgodkendt før, det blev sejlet op på stranden. Miljømyndigheder er nu i gang med at undersøge, om skibet er renset eller om det indeholder farlige stoffer og radioaktivitet, som forekommer i olieskibe. Miljømyndighederne oplyser til Danwatch, at de forventer at afslutte undersøgelsen inden årets afslutning.
Miljøstyrelsen vurderer dog, at ansvaret ikke ligger hos Mærsk, men hos køberen af skibet, der sendte det til skrot på et værft i Bangladesh. North Sea Producer blev købt af Janata Steel-værftet i Chittagong, der hverken lever op til Hong Kong konventionen eller til Mærsks egne standarder for forsvarligt ophug.
På baggrund af mistanken om mulig ulovlig eksport af farligt affald har miljøministeren taget kontakt til sin britiske kollega: “Og bedt hende om at være opmærksom på sagen”, oplyser miljøministeren. Det blev dog fastslået under samrådet, at regeringen vil ikke gå yderligere ind i sagen.
Regeringen har ingen holdning til beaching
Beaching var et centralt emne under samrådet. Kort fortalt handler beaching om, at de kolossale containerskibe med høj fart sejles op på en strand, hvorefter de skrottes delvist manuelt. Undervejs skrabes bundmaling af, der i det store og hele skylles ud i havet. FNs særlige rapportør for farligt affald har til Danwatch sagt, at beaching ikke er muligt at gøre bæredygtigt for miljøet.
Alligevel vil miljøministeren hverken anbefale eller fraråde danske rederier at anvende beaching. Derimod bakker ministeren op om EU-forordning for skibsophugning og Hong Kong konventionen for forsvarlig skibsophug, der af eksperter kritiseres for at være for vag.
Under samrådet blev ministeren gentagne gange bedt om at oplyse, hvad hanville gøre for at forhindre, at danske skibe bliver ophugget på strande i stedet for i tørdok, hvor arbejdsmiljø og håndtering af farligt affald kan sikres.
Ministeren blev også bedt om at forklare den danske holdning til EU-regler for skibsophugning, som stiller strengere krav til skibsophugning end den endnu ikke-ratificerede Hong Kong konvention. EU-forordningen vil gøre det sværere for værfter, der anvender den såkaldte beaching-metode at komme med på EU’s liste over værfter, som europæiske rederier vil blive krævet at anvende.
Afventede kritik
Allerede før Danwatchs afsløringer om Mærsks nye strategi om at sende skibe til skrot på Alang i Indien, forberedte Rederiforening miljøministeren på, at der ville komme kritik af, at Mærsk nu vælger at bruge værfter, der anvender beaching. Det afslørede et brev, som Politiken fik aktindsigt i oktober.
I brevet skriver Rederiforeningens direktør, Anne H. Steffensens, til miljøministeren, at Rederiforeningen forventer, “at dette vil afstedkomme en del kritik fra NGO’er osv., der vil stille spørgsmål ved (…) det etiske ved at indgå i et ophugningsprojekt på Alang”.
Rederiforeningen forsikrede samtidig ministeren om, at Mærsk ikke overtræder loven, og “at Rederiforeningen også mener, at det fuldt ud er etisk forsvarligt (…). Jeg håber at du – i fald du skulle blive spurgt af pressen eller andre – vil støtte op om denne linje”.
Miljøministeren ønskede ikke at udtale sig om det interne brev. Senere udtalte han til Politiken, og det gentog han igen under samrådet i går, at han ikke forholder sig til Mærsks metoder, men at regerings holdning er, at “skibe skal ophugges under forsvarlige forhold, så de ikke udgør en unødvendig fare for menneskers sundhed, sikkerhed og miljøet”.
Pia Olsen Dyhr, SF, der havde stillet ministeren 18 spørgsmål forud for samråd, siger til Danwatch:
“Man må sige at ministeren har svaret på en del spørgsmål, men jeg synes, at det, der står tilbage, er at finde ud af, hvorvidt regeringen vil bakke op om EU’s liste over, hvilke værfter, man må bruge indenfor EU. Det er ret væsentligt at få svar på om regeringen støtter beaching eller ikke støtter beaching”, siger Pia Olsen Dyhr til Danwatch og tilføjer:
“I SF mener vi, at regering burde opfordre Mærsk og Rederiforeningen, til at tage afstand fra beaching”.
Den socialdemokratiske miljøordfører, Christian Rabjerg Madsen, mangler ligeledes afklaring fra ministeren:
“De svar, vi har fået, gør os ikke klogere på, om ministeren vil kæmpe miljøets sag i forhold til, hvilke regler danske og andre europæiske rederier skal handle efter, når de ophugger skibe. Vi er skuffede over, at Esben Lunde Larsen som miljøminister ikke er mere optaget af at ophugningen af skibe sker på den mest miljørigtige måde. Man skulle synes, at det var ministerens meget klare prioritering, men det synes jeg ikke er afspejlet i den måde, han har håndteret denne sag”.
]]> https://danwatch.dk/miljoeministeren-kaldt-endnu-samraad-maersk-sagen/feed/ 0 Mærsks hovedpine i Bangladesh https://danwatch.dk/maersks-hovedpine-bangladesh/ https://danwatch.dk/maersks-hovedpine-bangladesh/#respond Sun, 13 Nov 2016 14:48:57 +0000 http://danwatch.dk/?p=10192
Chris Bates fik en overraskelse, da han steg om bord på det kæmpestore, ramponerede og rustne skib, som otte måneder tidligere var slæbt ind til havnekajen i den nordengelske by Middlesbrough: Skibet havde ingen gyldige papirer.Skibe, der sejler rundt på verdenshavene, skal blandt andet have certifikater, der fortæller, om skibet risikerer at forurene med olie eller kemikalier.
Denne artikel er skrevet af John Hansen, graverchef ved Dagbladet Politiken. Artiklen er blevet til på baggrund af et tæt research-samarbejde mellem John Hansen og Norma J. Martinez fra Danwatch.
Artiklen er en del af undersøgelsen Mærsk og det livsfarlige affald i Bangladesh. Undersøgelsen er udgivet i samarbejde med Dagbladet Politiken og TV 2.
Artiklen er bragt i Politiken d. 13.11.2016.
Skibet i Middlesbrough havde ingen af de krævede certifikater, noterede Chris Bates i sin rapport om inspektionen. “Missing” skrev han ud for hver af de krævede dokumenter.
Han var sendt ud af de britiske marinemyndigheder for at undersøge skibet, som bar navnet ’Producer’. Det havde få dage forinden haft et andet navn, og haft Mærsk som medejer.
Beskeden om de manglende papirer blev sendt om på den anden side af kloden til to små vestindiske øer, St. Kitts and Nevis, fordi ’Producer’ bar den lille østats flag. Det var op til myndighederne der at sørge for at udstede nye certifikater til skibet.
Papirerne blev hurtigt ordnet. Men vi kan nu afsløre, at det foregik på en måde, som rejser tvivl om Mærsks forklaring om ansvaret for, at ’Producer’ fire måneder senere havnede på en strand i Bangladesh for at blive hugget op under uforsvarlige forhold.
Helen Lait arbejder for de britiske søfartsmyndigheder, Maritime and Coastguard Agency. Hun forklarer, hvad der skete efter kontrollen af ’Producer’:
“Fartøjet var lagt op og skulle ud på en sidste rejse for at blive skrottet”, forklarer hun.
Derfor blev der fra St. Kitts and Nevis blot udstedt det ene certifikat, som var nødvendigt for at ’Producer’ lovligt kunne blive slæbt til sin sidste destination, et ophugningsværft et ukendt sted i verden, oplyser Helen Lait.
Oplysningen om at skibet ikke havde brug for papirer til andet end en sidste slæbetur, rammer tilsyneladende en pæl igennem Mærsks forklaringer om, hvordan det gik til, at ‘Producer’, stik imod Mærsks officielle politik, dukkede op på stranden i Bangladesh. Her har myndighederne nu grebet ind mod skrotningen, som var indledt uden lovpligtige undersøgelser af eventuelle farlige kemikalier om bord.
Samtidig undersøger det britiske miljøministerium, om Mærsk og en brasiliansk partner forbrød sig mod EU-regler om farligt affald ved at sende et skib med farlige stoffer til skrotning i Bangladesh.
Siden Politiken, Danwatch og TV2 Nyhederne den 16. oktober afslørede, at det tidligere Mærsk-skib bliver skrottet i Bangladesh, har Mærsk forklaret noget helt andet: ‘North Sea Producer’ blev solgt til fortsat drift.
Mærsk har beklaget, at det endte anderledes (“det er vi meget, meget kede af”). Og Mærsk havde efter eget udsagn sikret sig ekstra grundigt: Skibet blev solgt med den udtrykkelige klausul, at hvis ’Producer’ alligevel skulle skrottes, forpligtede køberen sig til, at det skulle ske efter minimumsregler fastsat i den såkaldte Hong Kong Konvention. Det udelukker skrotning i Bangladesh, hvor ingen værfter lever op til konventionen.
Mærsk står alene
Forklaringen er givet til medierne og senest i et svar til Miljøstyrelsen. Svaret skal bruges til den redegørelse om sagen, som miljøminister Esben Lunde Larsen (V) bad om efter afsløringen af, at ’Producer’ var ved at blive hugget op i Bangladesh. Redegørelsen skal drøftes i Folketingets miljøudvalg i december.
Der ser ud til at være flere problemer med Mærsks forklaring: Mærsk står tilsyneladende alene med opfattelsen af, at ‘Producer’ ikke blev sendt ud på sin sidste rejse mod skrotning, da det forlod England.
De nye oplysninger afslører også, hvem der gemmer sig bag det stråmandsfirma, som Mærsk handlede med, nemlig verdens største formidler af skibe til skrot.
]]> https://danwatch.dk/maersks-hovedpine-bangladesh/feed/ 0 Myndigheder stopper skrotning af Mærsk-skib https://danwatch.dk/myndigheder-stopper-skrotning-maersk-skib/ https://danwatch.dk/myndigheder-stopper-skrotning-maersk-skib/#respond Sat, 12 Nov 2016 14:34:35 +0000 http://danwatch.dk/?p=10180
Miljømyndighederne i Bangladesh har standset skrotningen af det tidligere Mærsk-fartøj ’Producer’.Ophugningen får ikke lov at fortsætte, før myndighederne har undersøgt, om skibets tanke og kilometervis af rørsystemer rummer stoffer, som er farlige for miljøet og de arbejdere, som uden forsvarligt sikkerhedsudstyr var i gang med at skille skibet ad, oplyser Masud Karim, direktør i miljøministeriet i Bangladesh.
Artiklen er skrevet af John Hansen, graverchef ved Dagbladet Politiken. Artiklen er blevet til på baggrund af et tæt research-samarbejde mellem John Hansen og Norma J. Martinez fra Danwatch.
Artiklen er en del af undersøgelsen Mærsk og det livsfarlige affald i Bangladesh, som er er udgivet i samarbejde med Dagbladet Politiken og TV 2.
Det selskab, som Mærsk og en partner solgte fartøjet til, har tilsyneladende givet forkerte oplysninger til myndighederne i Bangladesh ved at erklære, at ’Producer’ er fri for farlige stoffer.
Før salget fik Mærsk lavet en rapport til køberen, som fortæller, at der stadig er farlige stoffer i skibet. Men rapporten er ikke fulgt med skibet til Bangladesh.
’Producer’ har de seneste 18 år ligget fast ved et oliefelt i Nordsøen som en flydende installation, hvor olien fra undergrunden blev bearbejdet og oplagret. Der blev brugt tonsvis af kemikalier om bord, og olien kan have bragt naturligt forekommende radioaktive stoffer, primært uran, med op fra undergrunden.
Det oplyser David Ulfbeck, chefkonsulent i Sundhedsstyrelsen, Strålebeskyttelse. Han understreger, at han ikke har kendskab til forholdene på ’Producer’, men udtaler sig generelt på baggrund af viden om forekomsten af radioaktivt materiale på boreplatforme.
Solgte til største skrotformidler
På det primitive værft på Chittagongstranden i Bangladesh, hvor ’Producer’ blev bragt til ophugning, er der ingen faciliteter til at håndtere giftige kemikalier eller radioaktivt materiale, og der udleveres ikke beskyttelsesudstyr til arbejderne, som ofte møder i klipklapper og shorts.
Mærsk og en partner solgte ’Producer’ i april i år til et anonymt selskab. Politiken og Danwatch kan afsløre, at bag det anonyme selskab står verdens største formidler af skibe til skrotning, som samtidig er den største leverandør af ophugningsmodne fartøjer til de primitive værfter på stranden i Bangladesh.
Alligevel siger Mærsk, at ’Producer’ blev solgt til fortsat drift. Og Mærsk siger også, at en klausul i købekontrakten skulle sikre, at hvis fartøjet alligevel skulle skrottes, så var køberen forpligtet til at gøre det under forsvarlige forhold. Hvilket betyder, at Bangladesh burde være udelukket som skrotplads. Ifølge Mærsk rummer kontrakten fortrolighedsbestemmelser som forhindrer Mærsk i at dokumentere oplysningerne.
Køberen, det amerikanske selskab GMS, har ikke svaret på spørgsmål fra Politiken og Danwatch.
I en skriftlig kommentar til den nye miljøsag om skibet i Bangladesh fremhæver Mærsk, at man forsøgte at standse ophugningen, da det blev opdaget, at det skulle ske “under kritisable forhold i Chittagong. Vi finder det glædeligt, hvis myndighederne i Bangladesh med deres undersøgelse kan bidrage til en ophugning af North Sea Producer (skibets navn da Mærsk ejede det, red.) til internationale acceptable standarder«.
Mærsk oplyser samtidig, at man har »afbrudt alle kommercielle bånd med køber og dennes selskaber«.
For Mærsk kommer ’Producer’-sagen ubelejligt, fordi den er dukket op samtidig med at Mærsk forsøger at overbevise om, at rederigiganten opretholder høje standarder om forsvarlig ophugning af skibe, samtidig med at Mærsk er begyndt at sende sine skibe til skrotning på udvalgte værfter på åben strand i Indien. En praksis Mærsk indtil i år har taget skarpt afstand fra.
Samtidig med balladen i Bangladesh bekræfter miljømyndighederne i Storbritannien uden at ville uddybe det, at de undersøger, om salget af det tidligere Mærsk–skib, som lå i havn i England, da Mærsk solgte det, var en overtrædelse af EU-regler om eksport af farligt affald. Det kan være tilfældet, hvis Mærsk i virkeligheden vidste, at ’Producer’ skulle slæbes direkte til skrotning. Det siger Mærsk nej til, men nye oplysninger rejser tvivl om Mærsks hidtidige forklaring.
Mærsk afviser at kende til den britiske undersøgelse.
»Skulle vi blive kontaktet af det britiske miljøministerium, vil vi selvfølgelig være behjælpelig i det omfang det er muligt«, lyder det i en skriftlig kommentar.
Læs mere om Danwatch og Politikens nye afsløringer i sagen her.
]]> https://danwatch.dk/myndigheder-stopper-skrotning-maersk-skib/feed/ 0 Dansk Aktionærforening kritiserer Mærsk for skibsophug på farlige værfter https://danwatch.dk/dansk-aktionaerforening-kritiserer-maersk-skibsophug-paa-farlige-vaerfter/ https://danwatch.dk/dansk-aktionaerforening-kritiserer-maersk-skibsophug-paa-farlige-vaerfter/#respond Tue, 18 Oct 2016 13:24:41 +0000 http://danwatch.dk/?p=10162
De seneste dages afsløringer af, at Mærsk har fået ophugget skibe på livsfarlige og miljøskadelige værfter i Indien og Bangladesh får nu også skarp kritik af Dansk Aktionærforening, som er en non-profit organisation for private investorer.“Der er ingen tvivl om, at det er en dybt alvorlig sag. Mærsk står jo som en kronjuvel i danske aktier. Og rigtigt mange privatpersoner har Mærsk i deres aktieportefølje”, siger Niels Mengel, bestyrelsesformand i Dansk Aktionærforening.
Danwatch afslørede søndag og mandag i samarbejde med Politiken og TV 2, at Mærsk i 2014 pressede en tysk skibsejer til at sende 14 skibe til livsfarlige værfter i Bangladesh og Indien, alt imens selskabet brystede sig af at være frontløber på bæredygtighed. Ophugningen af skibene sker under vilkår, som er stærkt kritisable og i direkte modstrid med koncernens officielle politik.
Mærsk erkender, at de ikke burde have indgået aftalen og topchef, finansdirektør og medlem af Mærsks øverste ledelse Trond Westlie udtaler, at Mærsk har opført sig forkert.
“På denne aftale ser vi klart, at vores påvirkning er gået i den forkerte retning, og at den type påvirkning er uheldig. Det er noget, som vi helst ikke bør gøre”, siger Trond Westlie.
Niels Mengel “undrer sig meget” over, hvordan det kunne gå så galt.
“Mærsk har altid pralet med at være bæredygtige, og det sidder i rygmarven hos investorer, at Mærsk har styr på sine ting. Alarmklokkerne burde have ringet langt tidligere. Derfor giver det ridser i lakken, at de ikke har levet op til deres egne standarder”, siger Niels Mengel.
Foreningen har 13.000 kernemedlemmer og servicerer 20.000 personer, oplyser Niels Mengel. Ifølge Niels Mengel er det sandsynligt, at de danske privatinvestorer vil stille spørgsmål til disse sager til Mærsks generalforsamling senere på året.
“Det er mit indtryk, at vores medlemmer gør meget for at investere etisk korrekt, og en generalforsamling er et oplagt sted at tage etiske problemer op.”
Niels Mengel håber på, sagen giver anledning til Mærsk eftergår alle rutiner. Han roser dog selskabet for håndteringen af sagen i medierne, og kalder den “helt som den skal være”.
“CFO har været ude at beklage. De har sat en masse i gang for at sikre, det ikke sker igen, og det har jeg absolut tillid til.”
Stor-aktionærer i Mærsk vil have klar besked
Kritikken fra Dansk Aktionærforening er den seneste i en rækken af kritik fra investorer og politikere.
Mandag kom det frem, at de to største danske aktionærer i Mærsk, pensionsforvalterne ATP og PFA, vil bede ledelsen i Mærsk om en redegørelse for, hvorfor skibene er endt til ophugning på stærkt kritisable værfter i Indien og Bangladesh. Det skriver Politiken.
»Det reagerer vi på. Det er nye oplysninger, og meget alvorlige oplysninger«, siger Claus Wiinblad, vicedirektør i ATP med ansvar for danske aktier til Politiken.
Henrik Nøhr Poulsen, investeringsdirektør hos PFA, siger:
»Vi vil skaffe os et bedre overblik over hvad der er op og ned i sagen. Jeg hæfter mig ved, at Mærsk selv anerkender, at der er begået fejl. Derfor vil vi tage en dialog med Mærsk om hvad de konkret har tænkt sig at gøre for at undgå at fejlene gentager sig«.
Også Nordea, som ifølge Bloomberg ejer aktier i selskabet for over 800 millioner kroner rejser kritik af Mærsk, skriver Business.dk. Nordea har “intensiveret dialogen”, men vil ikke sætte investeringer i Mærsk-aktier på hold.
“Et selskab af den størrelse, indsigt og værdier kan gøre det meget, meget bedre”, skriver Sasja Beslik, chef for ansvarlige investeringer i Nordea Asset Management, på twitter.
Miljø -og energiminister Esben Lunde Larsen gik mandag ind i sagen, og har nu bedt Miljøstyrelsen tage kontakt til Mærsk for at skaffe de oplysninger, som styrelsen skal bruge til en redegørelse til ministeren.
Afsløringerne fik SF’s formand, Pia Olsen Dyhr, til at kræve, at ministeren politianmelder Mærsk. Det afviser ministeren at tage stilling til på nuværende tidspunkt.
»Jeg ønsker at få fuld klarhed om sagen. Det giver ikke mening at udtale sig om hverken skyld, ansvar eller muligt grundlag for politianmeldelse, før vi har en redegørelse for sagen«, skriver Esben Lunde Larsen i en mail til Ritzau.
Også Socialdemokratiets miljøordfører Christian Rabjerg Madsen vil have kastet lys på sagen, og de røde partier har indkaldt ministeren til samråd om ophugningen på de kontroversielle værfter.
Mærsk vil ændre praksis
Afdækningen udløser beklagelser fra flere topchefer i Mærsk og som direkte konsekvens vil koncernen ændre praksis.
Mandag kunne Danwatchs mediepartner Politiken bringe en beklagelse fra Michael Pram Rasmussen, bestyrelsesformand i A.P. Møller – Mærsk.
“Mærsk har i de sidste 7 år haft en politik, der sikrer ansvarlig ophugning af vores egne skibe, mens vi har ventet på en global aftale”.
“Vi er aktivt gået ind og arbejder direkte med værfter i Alang i Indien for at forbedre forholdene der og for at påvirke industrien. Derfor er det selvfølgelig skuffende, at vi til trods for disse initiativer ser eksempler på, at vi har skubbet i modsat retning af vores egen politik. Vi vil fremadrettet sikre, at der er et meget stærkt incitament i vore salgskontrakter til. at ophugning sker ansvarligt”, siger Michael Pram Rasmussen.
Afdækningen får nu Mærsk til at ændre sin praksis. Mærsk vil fremover selv tage ansvaret for at skrotte sine udtjente skibe for at sikre, at ophugningen sker efter Mærsks egne standarder.
Mærsks chef for bæredygtighed Annette Stube har også forklaret, at Mærsk fremover vil helgardere sine konktrakter med en passus, som skal sørger for, at dem der overtager skibet – uanset hvad de siger, de skal bruge det til – ikke kan tage det op på en strand.
]]> https://danwatch.dk/dansk-aktionaerforening-kritiserer-maersk-skibsophug-paa-farlige-vaerfter/feed/ 0

matches: højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Elmer Advokater | Ren psykisk skade kan også være ”legemsbeskadigelse” og give ret til erstatning på en ulykkesforsikring. Det har Højesteret afgjort - Elmer Advokater
nyheder	Elmer Advokater Nyheder Usorteret Ren psykisk skade kan også være ”legemsbeskadigelse” og give ret til erstatning på en ulykkesforsikring. Det har Højesteret afgjort	Ren psykisk skade kan også være ”legemsbeskadigelse” og give ret til erstatning på en ulykkesforsikring. Det har Højesteret afgjort	Resume:
Højesteret har i en dom afsagt den 22. marts 2010 helt principielt behandlet spørgsmålet, om begrebet ”legemsbeskadigelse”, der ofte anvendelse i definitionen af et erstatningsberettigende ulykkestilfælde, udelukker, at der kan være dækning/ret til erstatning for en selvstændig psykisk skade, der er opstået uden samtidig fysisk skade.
Det fandt Højesteret ikke udelukket, når den ”forsikrede personligt … har været udsat for en sådan trussel om eller fare for at blive påført en fysisk skade, at den psykiske skade må anses for påregnelig.”
Højesteret anså samtidig – lige så interessant – at det samlede erhvervsevnetab (der gav ret til erstatning) var en følge af den første (fysiske skade med psykiske følger), selvom de fulde følger først viste sig efter den senere episode, hvor den pågældende ”alene” var udsat for trusler.
En lærer blev under arbejde med adfærdsvanskelige børn udsat for et voldeligt overfald i november 1999, og senere i september 2000, da han var vendt tilbage på arbejdet på fuld tid, for alvorlige trusler om gentagelse af volden. Læreren blev sygemeldt og senere tilkendt mellemste førtidspension svarende til et erhvervsevnetab på omkring 2/3.
Den omhandlede forsikring dækkede for et erhvervsevnetab på mindst 50% opstået som følge af et ulykkestilfælde, der var defineret som ”legemsbeskadigelse, der rammer den forsikrede ufrivilligt, som følge af en pludselig udefra kommende påvirkning”. Selskabet afviste, at overfaldet i 1999 havde medført et erhvervsevnetab på mindst 50%, bl.a. fordi læreren genoptog arbejdet i fuldt omfang, fordi det verbale overfald i 2000 i væsentlig grad medvirkede til det samlede erhvervsevnetab, og fordi der ikke var dækning for følgerne efter dette, da det ikke var et dækningsberettiget ulykkestilfælde.
Ankenævnet for Forsikring havde givet læreren medhold i, at det samlede erhvervsevnetab var en følge af overfaldet i 1999. Retslægerådet udtalte under sagen, at den varige psykiske tilstand var udviklet på baggrund af en posttraumatisk belastningsreaktion, uden at Rådet kunne angive med hvilken vægt, de to begivenheder indgik. Rådet udtalte endvidere, at den omstændighed, at læreren havde genoptaget arbejdet inden de verbale trusler ikke udelukkede, at han havde pådraget sig ”traumerelateret symptomatologi som følge af overfaldet”, hvilket for Højesteret blev yderligere uddybet ved en udtalelse om, at læreren allerede efter det voldelige overfald havde symptomer på traumatisk belastningsreaktion i form af depressive symptomer, søvnproblemer, koncentrationsvanskeligheder og angstanfald.
Begrundelse for resultatet:
Højesteret anfører, at forsikringsaftaleloven ikke indeholder nogen definition af, hvad der skal forstås ved et ulykkestilfælde, og derfor må den ”almindelige” opfattelse på forsikringsmarkedet være gældende. Ordet ”legemsbeskadigelse” taler for at anse dækningen for begrænset til tilfælde af fysisk skade, men det har ikke været til hinder for inden for ”snævre rammer” at anse selvstændige psykiske skader for omfattet af ulykkesforsikringsdækningen på samme måde som inden for den almindelige erstatningsret. Det kræves, at den psykiske skade opstår under omstændigheder, der normalt karakteriserer et ulykkestilfælde, og at den psykiske skade er påregnelig i forhold til den trussel om eller fare for at blive påført fysisk skade, den pågældende har været udsat for.
Højesteret lægger herefter til grund, at de verbale trusler i 2000 lå inden for rammerne af lærerens arbejde, og han tidligere havde været i stand til at klare sådanne trusler. Herefter fandt Højesteret, at lærerens psykiske skade i det hele måtte anses for en følge af overfaldet i 1999.
Der er ingen tvivl om, at dommen har ganske stor principiel betydning for alle forsikringsaftaler, der indeholder krav om ”legemsbeskadigelse” for at en skade anses for dækket af en ulykkesforsikring. Man skal dog være opmærksom på, at Højesteret nøje reserverer muligheden for at få dækket selvstændig psykisk skade til tilfælde, hvor det er personen selv, der udsættes for trusler om eller fare for at blive påført fysisk skade, og det skal være under omstændigheder, der gør, at den psykiske skade er en påregnelig følge. Alle tre betingelser skal være opfyldt for at få dækning.
Anden del af dommen er som anført ovenfor nok så interessant. Højesteret anvender her en gammel traditionel erstatningsretlig grundsætning om at tænke den erstatningsbærende begivenhed væk; nemlig her det voldelige overfald og så vurdere, om den efterfølgende begivenhed (de verbale trusler) ville have medført samme forløb (skade), som den der faktisk opstod. Det vurderer Højesteret ikke ville have været tilfældet, så selvom de verbale trusler utvivlsomt medvirkede og nok var udløsende faktor for arbejdsophøret, har de netop kun haft betydning, fordi læreren allerede havde været udsat for det voldelige overfald med psykiske eftervirkninger. Denne måde at løse årsagsproblemer i særligt personskadesager vil være anvendelig i mange sager med flere medvirkende årsager til en skade.
Spørgsmål om dommen kan rettes til advokat Karsten Høj, idet bemærkes, at sagen ikke blev ført af en advokat fra Elmer & Partnere.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Bedømmelser af autoværkstedet Sand BilCentrum ApS - Autobutler.dk
Læs mere Salg af biler
Syn/omsyn/synstjek , Opel Agila 2008
Kobling , VW 1.6 TDI 2010
Hej Bilal, vi fra Sand BilCentrum takker for din fine bedømmelse & håber at se dig igen. Det betyder en stor del at modtage disse bedømmelser. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre. HUSK, spørgsmål er du/i altid velkommen til at ringe.
Tandrem/kæde , Toyota Avensis 2002
Hej Michael, vi fra Sand BilCentrum takker for din fine bedømmelse & håber at se dig igen. Det betyder en stor del at modtage disse bedømmelser. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre. HUSK, spørgsmål er du/i altid velkommen til at ringe.
Aircondition , Mitsubishi Colt 2009
Rigtig fin service 👍
Hej John, vi fra Sand BilCentrum takker for din fine bedømmelse & håber at se dig igen. Det betyder en stor del at modtage disse bedømmelser. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre. HUSK, spørgsmål er du/i altid velkommen til at ringe.
Andre opgaver , Land Rover Range Rover 2011
Ford Fiesta 2013
God, venlig service. Alt som aftalt
Hej Thomas, vi fra Sand BilCentrum takker for din fine bedømmelse & håber at se dig igen. Det betyder en stor del at modtage disse bedømmelser. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre. HUSK, spørgsmål er du/i altid velkommen til at ringe.
Dæk , Opel Astra 2016
Synes at selvom jeg kom med dæk og de ikke kunne bruges til min bil, har jeg virkelig fået en god og ærlig behandling, som gør at jeg godt vil bruge stedet igen. Der var ingen begrænsninger i forhold til at aflevere bilen dagen før. Klart et værksted der kan anbefales.
Hej Kasper, vi fra Sand BilCentrum takker for din fine bedømmelse & håber at se dig igen. Det betyder en stor del at modtage disse bedømmelser. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre. HUSK, spørgsmål er du/i altid velkommen til at ringe.
Service , Mercedes Sprinter 213 2013
OK arbejde til aftalt pris. Værkstedet havde bilen hele dagen, hvilket man godt kunne have oplyst.
Opdager dagen efter bilen bremser skævt, det kunne man let have opdaget ved
en prøvekørsel. Derfor 4 stjerner. Sand BilCentrum ApS
Hej Søren, vi fra Sand BilCentrum takker for din fine bedømmelse & håber at se dig igen. Det betyder en stor del at modtage disse bedømmelser. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre. HUSK, spørgsmål er du/i altid velkommen til at ringe.
Aircondition , Skoda Fabia 2012
Hej Trine, vi fra Sand BilCentrum takker for din fine bedømmelse & håber at se dig igen. Det betyder en stor del at modtage disse bedømmelser. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre. HUSK, spørgsmål er du/i altid velkommen til at ringe.
Hjulskift og skift til vinterdæk , Skoda Fabia 2009
Hej Niels, vi fra Sand BilCentrum takker for din fine bedømmelse & håber at se dig igen. Det betyder en stor del at modtage disse bedømmelser. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre. HUSK, spørgsmål er du/i altid velkommen til at ringe.
Forrige 1 2 3 4 5 6 7 8 9 … 89 90 Næste
Hvis du som kunde er interesseret i at købe en bil, skal du blot sige til.
Det kan være en vi har stående i rækken eller noget bestemt du søger, så prøver vi at finde den helt rette bil til dig.
HUSK, at køber du bil hos Sand BilCentrum får du den ALTID leveret med fuld tank.
Her kan du se vores almindelige lejevilkår.
1*Brugerbetingelser*.
Vi gør lejer opmærksom på, at ved indgåelse af denne lejekontrakt handler man lejen hos Sand BilCentrum ApS og forsikringen af IF Skadeforsikring A/S. Såfremt lejer kan dokumentere, at lejer er dækket af egen forsikring (f.eks. ved kreditkort eller lignende), skal dette oplyses personalet ved afhentning af bil.
Lejeperioden strækker sig fra tidsrummet 09.00 – 08.00 næste dag. Bilen kan godt afleveres udenfor butikkens åbningstider dog for eget ansvar. Undladelse af at aflevere køretøjet til aftalt tid og sted falder ind under straffelovens § 293 (tyveri af køretøjet).
Ved udlandskørsel er der 100 fri km pr. døgn uanset biltypen, og der betales kr. 3,00 pr. ekstra kørt kilometer.
Hvis bilen bliver kørt til udlandet uden udlandsforsikring, betales der et overvågningsgebyr på 500,- udover, at forsikringen bliver opkrævet.
Bilen må kun føres af lejeren og medlejere, som er påført lejekontrakten med kørekorts data.
Alle køretøjer er inddelt i bilgrupper. En reservation kan kun bekræftes inden for de viste grupper – enkelte tilbud omfatter kun udvalgte bilgrupper. De nævnte bilmodeller er kun eksempler på bilens størrelse, motortype og udstyr. Der er således forskellige modeller inden for hver bilgruppe.
Ved udlejning til firma skal fremvises CVR-bevis
Brændstofmåleren er på fuld tank ved lejens start og skal også være dette ved returnering. Hvis en advarselslampe lyser, skal personalet have besked om dette med det samme.
Lejer fylder selv brændstoftanken op på bilen.
Lejer er informeret om, at køretøjet skal udskiftes på forespørgsel fra udlejer. Dette giver ikke ret til kompensation for ulejlighed samt ekstra kørte kilometer. Idet lejer modtager en forespørgsel fra udlejer, skal køretøjet udskiftes indenfor 7 dage eller efter nærmere aftale. Såfremt denne frist overskrides, pålægges et gebyr svarende til DKK 250 pr. dag, inkl. moms, eller udlejers omkostning i forbindelse med udeblivelsen foruden lejen indtil aflevering.
I tilfælde af motorstop eller andre tekniske problemer kontaktes udlejer på tel: +45 51 877 778. Uden for åbningstid vil telefonsvareren modtagen en besked som besvares kort efter vores åbningstid.
2*Misligholdelse*.
1.	Til person- eller godstransport mod betaling, hverken direkte eller indirekte medmindre lejer har de nødvendige tilladelser.
2.	Udenfor asfalteret vej.
3.	Til nogen form for motorsportsarrangementer, kørekursus eller testkørsel.
4.	Til kørsel med gods, der medfører lugtgener eller usædvanligt slid.
5.	Til transport af hunde eller andre husdyr.
6.	Af personer som er påvirket af spiritus, narkotika eller medicin.
I tilfælde af lejers misligholdelse af nærværende lejekontrakt kan udlejer udøve sædvanlige misligholdelsesbeføjelser efter dansk rets almindelige regler herom, herunder hæve kontrakten, foretage modregning og kræve erstatning, jf. litra 7.
Ved aflevering i ikke rengjort stand eller med mangelfuld optankning opkræves et gebyr på minimum kr. 350. Gebyret fratrækkes i det indbetalte depositum.
Udlejer har ret til eventuelt med fogedrettens og politiets hjælp – at foranledige tilbagetagelse af køretøjet ved konstateret misbrug i lejeperioden.
3*Betalingsbetingelser*.
Forudbetaling af lejebeløb og depositum finder senest sted ved køretøjets afhentning. Betaling sker kontant eller med Dankort.
Lejer giver ved underskrift udlejer ret til at debitere lejers debet-/kreditkort for misligholdelse jf. litra 2 og i forhold hvor lejer har fået p-bøder eller afleveret bilen retur i ikke rengjort stand. Kvittering sendes til oplyste adresse.
4*Forsikringsforhold*.
1.	Uden forsinkelse at underrette udlejer om enhver opstået skade.
2.	Skaffe navne og adresser på alle implicerede parter samt på eventuelle vidner.
3.	Undlade at anerkende ansvar eller skyld.
4.	Undlade at forlade køretøjet uden at der er truffet tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger.
5.	Underrette politiet omgående såfremt en anden parts skyld skal fastslås, eller hvis der er tale om personskade.
6.	Udfylde og aflevere skadesanmeldelse omgående på udlejers forespørgsel.
Såfremt tredjemand har været fører af bilen gælder INGEN forsikringsdækning i skadestilfælde og lejer og evt. medlejere hæfter solidarisk.
Ved ulykke er lejer forpligtet til at kontakte udlejer omgående på tel: 0045 51 877 778.
Hvis gældende færdselsregler ikke er overholdt, opkræves den maksimale selvrisiko uanset evt. tegnede forsikringer.
Ved misligholdelse af billejeaftalen herunder ulovlig erhvervskørsel, ikke-anmeldte skader, kørsel uden gyldig billejeaftale osv. vil dette medføre at evt. ekstra forsikring bortfalder under billejeperioden.
5*Selvrisiko*.
Lejer og evt. medlejere hæfter solidarisk for selvrisikoen på 6.000 kr. for enhver skade på det lejede. Beløbet kr. 6.000 indbetales straks på kontoret. Modregning af det indbetalte vil ske, så snart skadens omfang er opgjort af forsikringsselskabet.
Dette gælder hvad enten skaden kan tilregnes lejer og eller medlejere eller tredjemand. Hæftelsen omfatter enhver anden aktivering af selvrisikoen, f.eks. skade på andre køretøjer/trafikanter, tyveri, anden overlast m.v.
6*Depositum*.
Hvis depositum skal tilbagebetales via konto skal dette oplyses ved afhentning af bil i butikken, eller skriftligt på mail efterfølgende.
Udlejer er endvidere berettiget til at foretage modregning i det indbetalte depositum i forbindelse med beskadigelser, opkrævning af gebyrer m.v., jf. i øvrigt litra 2 og 3.
7*Erstatning*.
Lejer er ansvarlig for skader m.v. efter almindelige erstatningsretlige regler, jf. Færdsels- og Erstatningsansvarsloven. I forholdet mellem lejer og udlejer har udlejer tilbageholdsret i det indbetalte depositum samt ret til at hæve selvrisikoen på 6.000 kr. på lejers kreditkort indtil en endelig ansvarsplacering er fastlagt, jf. især Færdselslovens §§ 104 og 108. Lejer er endvidere ansvarlig for udlejers avance- og driftstab, herunder afsavnserstatning. Udlejer er ikke ansvarlig for evt. tab, som lejer måtte få som følge af nedbrud eller forsinkelser opstået pga. stop.
8*Lovgrundlag og lovvalg*.
9*Betaling*.
Der kan betales kontant eller med betalingskort i butikken.
Kære kunder, vi holder ferielukket fra & med Fredag d. 24-06-2016 & åbner igen d. 04-07-2016 kl. 08.00.
Gør som 338.170 andre bilejere og få tilbud fra 3 værksteder. Nemt og hurtigt.
Gør som 338.170 bilejere og få tilbud fra 3 værksteder og sammenlign.

matches:
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine
in fine