text:
Posts by husenadvokater | Husen Advokater
Forfatterarkiv: husenadvokater
26. februar 2019 by husenadvokater
Tre af Husen Advokaters erfarne specialister deltager igen i år ved verdens største ejendoms- og investormesse, MIPIM i Cannes.
Husens Advokater yder rådgivning om og bistår med transaktioner vedrørende fast ejendom samt projekt- og konceptudvikling af fast ejendom til en lang række inden- og udenlandske institutionelle investorer, fonde samt private ejendomsselskaber m.fl.
Kontakt os for en mødeaftale på MIPIM – vi ser frem til at møde jer i Cannes.
16. januar 2019 by husenadvokater
Højesteret har den 18. december 2018 afsagt en dom om, at en udlejer ikke ved aftale om pristalsregulering af lejen havde givet afkald på at kræve lejeregulering til markedsleje
En lejekontrakt fra 1966 vedrørende et butikslejemål var indgået med 10 års uopsigelighed for udlejer, hvorefter lejeren havde ret til at fortsætte lejemålet i tre 5-årige perioder. Efter udløbet af hver periode kunne udlejer kræve lejen forhøjet, som ved uenighed mellem parterne skulle fastsættes ved voldgift under hensyntagen til ejendommens driftsomkostninger, den almindelige udvikling i butikslejen og gennemførte forbedringer.
I 1980 indgik parterne et tillæg, hvorefter kontraktens bestemmelse om lejeregulering ved voldgift udgik og erstattedes af en bestemmelse om pristalsregulering af lejen. Lejemålet fortsatte herefter i 5-årige perioder, idet udlejer hvert 5. år kunne kræve lejeforhøjelse med 40 % af den procentvise stigning i detailpristallet.
Tvisten angik spørgsmålet om, hvorvidt udlejer havde givet afkald på lejeregulering til markedslejen efter erhvervslejeloven.
Højesteret fandt, at ændringen af aftalen i 1980 ikke i sig selv udgjorde tilstrækkeligt grundlag for at antage, at udlejer samtidig gav afkald på at kræve lejeforhøjelse efter de dagældende regler i lejelovgivningen om det lejedes værdi, nu markedsleje. Der forelå heller ikke andre omstændigheder, som – sammen med den aftalte ændring – gav grundlag for at fastslå, at et sådant afkald var led i parternes aftale.
Højesterets dom kan læses ved at trykke her.
Husen Advokater ved partner, advokat (H) Kristian Paaschburg repræsenterede udlejer, Ejendomsselskabet Ryesgade Komanditaktieselskab under sagen.
18. december 2018 by husenadvokater
Højesteret udtaler sig om, hvornår en udlejer, som sælger en ejendom, lider et tab som følge af lejers manglende istandsættelse
Højesteret har den 16. november 2018 afsagt en dom om, hvorvidt en udlejer, som havde solgt en ejendom, havde lidt et tab som følge af lejerens manglende istandsættelse af et erhvervslejemål
BC Ejendomme A/S udlejede en ejendom til Nordea Bank Danmark A/S. Ved en købsaftale, der blev underskrevet i december 2013, solgte BC Ejendomme ejendommen til overtagelse ultimo marts 2015. Det var en betingelse for køber, at Nordea Bank var fraflyttet på overtagelsesdagen, og ejendommen skulle overtages i den stand, som den var på tidspunktet for købsaftalens underskrift. BC Ejendomme skulle sørge for, at ”alle forhold med lejer er udlignet senest pr. overtagelsesdagen”. I begyndelsen af 2015 fraflyttede Nordea Bank lejemålet. Efter lejekontrakten skulle Nordea Bank aflevere lejemålet i samme stand som ved overleveringen. Parterne var enige om, at Nordea Bank ikke opfyldte denne forpligtelse.
Som følge af Nordea Banks manglende istandsættelse rejste BC Ejendomme krav mod Nordea Bank om betaling af ca. 1,8 mio. kr.
Højesteret fastslog, at BC Ejendomme ikke havde lidt et tab som følge af den manglende istandsættelse. Højesteret henviste bl.a. til, at ejendommen – da Nordea Bank fraflyttede lejemålet – allerede var videresolgt til en fast pris, uden at køber havde krav på istandsættelse, og en istandsættelse ville derfor ikke have haft nogen værdi for BC Ejendomme.
Husen Advokater ved partner, advokat (H) Kristian Paaschburg repræsenterede Nordea Bank Danmark A/S under sagen.
4. juni 2018 by husenadvokater
Ny dom fra Højesteret om konsekvenserne af, at lejers børn begår kriminalitet på eller i nærheden af ejendommen
HR-dom 235/2017 af 1. maj 2018
Højesteret har den 1. maj 2018 afsagt endnu en dom, om ophævelse af vægtige grunde i forbindelse med kriminalitet udøvet af lejers husstand og i tilknytning til ejendommens område.
Det særlige i denne dom er, at den kriminelle handling ikke blev begået på ejendommens område, men på et torv på naboejendommens område.
Siden 2013, hvor de første domme fra Brabrand om lejers ansvar for husstandsmedlemmers kriminalitet kom, er der afsagt en lang række afgørelser, om omfanget af reglerne om god skik og orden. Mange af afgørelserne er afsagt efter almenlejelovens regler, som i det hele er ens med reglerne i lejeloven og derfor kan dommene umiddelbart bruges til fortolkning på begge områder.
To af de spørgsmål, der hyppigt har været til prøvelse er dels, hvor grov en overtrædelse skal være, for at udlejer kan ophæve lejer uden forudgående påmindelse. Det vil sige efter reglen om vægtige grunde i stedet for efter reglerne om overtrædelse af god skik og orden. Dels hvor tæt en tilknytning overtrædelsen skal have på ejendommen.
I Brabrand-dommen – U 2013.3112 H – var der tale om overfald på ejendommens område, som blev anset for at være omfattet. Det vil sige indenfor den fysiske afgrænsning af ejendommen.
I 2015 afsagde Østre Landsret dom i en sag – U 2015.2976 Ø, hvor lejers søn stod uden for ejendommens område og skød mod andre. Selvom selve overtrædelsen var sket uden for ejendommens område, var det sket med retning ind mod ejendommens område, og havde derfor tilstrækkelig tilknytning til ejendommen, så udlejer fik medhold i ophævelsen. Overtrædelsen havde tilmed været så grov, at der kunne ske ophævelse uden forudgående påmindelse.
Nu har Højesteret så igen haft en sag til prøvelse. Her havde lejers søn i forening med en større gruppe personer angrebet politiet i forbindelse med udførelse af deres arbejde i området. Sønnen var idømt 8 måneders ubetinget fængsel for sin deltagelse i overfaldet.
Der var ikke så meget tvivl om, at en kriminel handling, som den omhandlede var så grov, at den var egnet til at medføre ophævelse også uden forudgående påmindelse.
Herefter skulle Højesteret tage stilling til, om en overtrædelse, som ikke var sket på ejendommens område, kunne føre til ophævelse.
Konkret var der tale om et større boligområde, som bestod af ejendomme ejet af flere forskellige udlejere. Den ejendom lejer boede i lå umiddelbart nord for den ejendom, hvor overtrædelsen fandt sted. I sin vurdering lagde Højesteret vægt på, at der var en tæt sammenhæng mellem de ejendomme, der lå i boligområdet, og at det torv, hvor overtrædelsen var sket, var samlingssted til fritids- og afslapningsformål for hele boligområdet. Fordi der var en sådan sammenhæng mellem ejendommene, var overtrædelsen egnet til at skabe utryghed ikke blot i den ejendom, hvor torvet lå, men for hele boligområdet, det vil sige, for alle ejendommene i området. Og derfor fik udlejer medhold i ophævelsen.
Højesteret var i sine præmisser også grundigt omkring det proportionalitetsprincip, som første gang blev introduceret i Brabrand-dommen. Og Højesteret fandt også her, at proportionalitetsprincippet var opfyldt, selvom der ikke var tale om samme ejendom.
I forhold til hvor handlingen blev udøvet udtalte Højesteret: ”Bøgetorvet, som er gerningssted for kriminaliteten, hører til boligafdelingen Bøgeparken og ligger på et andet sted i boligområdet Vollsmose end boligafdelingen Birkeparkens ejendom med Ls lejlighed. Bøgeparken og Birkeparken ejes af forskellige almennyttige boligforeninger og har forskellige matrikelnumre. Der er ca. 500 meter fra gerningsstedet til ejendommen med Ls lejlighed. Det fremgår af flere af de forklaringer, der blev afgivet under straffesagen, at Vollsmoses beboere bruger Bøgetorvet som samlingssted til fritids- og afslapningsformål.
Da kriminaliteten er begået inden for det samme boligområde (Vollsmose), som Fyns Almennyttige Boligselskabs ejendom i Birkeparken er beliggende i, finder Højesteret, at der i relation til ophævelsesbestemmelsen i almenlejelovens § 90, stk. 1, nr. 12, er den fornødne tilknytning mellem kriminaliteten og lejemålet. Højesteret tiltræder således boligrettens vurdering, hvorefter det ikke udelukker bestemmelsens anvendelse, at gerningsstedet er beliggende på et andet matrikelnummer end ejendommens, og at matriklerne har forskellige ejere. Højesteret finder, at den begåede kriminalitet er egnet til at skabe utryghed blandt beboerne i boligområdet og indebærer en misligholdelse af en sådan grovhed, at Fyns Almennyttige Boligselskab som udgangspunkt har ret til at ophæve lejemålet i medfør af almenlejelovens § 90, stk. 1, nr. 12.”.
Endelig var Højesteret af den opfattelse, at der ikke var noget i lejers forhold i øvrigt, der gjorde, at ophævelsen var uproportional. Dette selvom lejer havde andre børn, som havde en nær tilknytning til ejendommen og området, og lejer selv var afhængig af sine ældre børns hjælp for at klare sig.
24. maj 2018 by husenadvokater
Folketinget har netop vedtaget en lovændring, der ændrer en række af reglerne i Andelsboligforeningsloven. Ændringsloven blev vedtaget ved et bredt politisk flertal den 22. maj 2018 og gennemfører de tiltag, der blev fremsat i den politiske aftale om en mere robust andelsboligsektor i efteråret 2017. Lovændringen træder i kraft per 1. juli 2018 og skal danne grundlag for en mere stabil og levedygtig andelsboligsektor.
De nye lovregler skærper bl.a. kravene ved stiftelse af nye foreninger, idet budgetperioden ved stiftelse bl.a. forlænges fra 10 til 15 år samtidig med, at der indføres krav om, at foreningen opretter en vedligeholdelsesplan for de første 15 leveår. For finansieringsaftaler, der indgås efter reglernes ikrafttræden sættes endvidere begrænsninger i afdragsfriheden, der maksimalt må udgøre 40 % af realkreditlånet. For rådgivning ydet efter ikrafttrædelsen forlænges forældelsesfristen for rådgiveransvaret endvidere fra 3 til 6 år, ligesom forældelsesfristen for sælger, der har taget overpris for andelen, forlænges fra 6 måneder til den almindeligt gældende 3 års frist.
Med lovændringen sker endvidere en præcisering af de tidligere andelshaveres vilkår ved overgangen til lejere. Den nye ejer vil for fremtiden kunne opkræve en leje, der stemmer overens med lejelovgivningens regler – med tillæg af differencen mellem denne leje og gennemsnittet af boligafgiften for de seneste 4 år af andelsboligforeningens levetid. De nye regler fastslår endeligt, at den nye ejer hverken er berettiget til at opkræve forudbetalt leje eller depositum hos de tidligere andelshavere, når denne overtager ejendommen.
Endeligt præciseres og skærpes kravene til de valuarer, der vurderer foreningernes ejendomme og bestyrelsens ansvar og opgaver ved ledelsen af andelsboligforeningen defineres og skærpes endvidere også i de nye regler.
Husen Advokater står til rådighed i forbindelse med rådgivning om det nye regelsæt og opfordrer de involverede aktører i sektoren til at sikre, at administration og drift af foreningerne fremover er i overensstemmelse med de nye regler.
22. januar 2018 by husenadvokater
Husen Advokater udtaler sig om vilkårene i advokatbranchen
Susanne Roug Kirchhoff og Naja Retbøll Petersen fra Husen Advokater udtaler sig i dagens Børsen om vilkårene i advokatbranchen.
19. december 2017 by husenadvokater
Ugyldighedsvirkning ved manglende orienteringsskrivelse kan ikke udstrækkes til efterfølgende udlejninger
Vestre Landsret har fastslået, at ugyldighedsvirkningen af udlejers manglende opfyldelse af boligreguleringsloven § 5, stk. 4, ikke kan udstrækkes til efterfølgende udlejninger.
Efter boligreguleringsloven § 5, stk. 4, skal udlejer sende en orienteringsskrivelse til lejerne og beboerrepræsentanterne, hvis han ønsker at fastsætte lejen efter boligreguleringsloven § 5, stk. 2.
Udlejer kunne i den konkrete sag kun fremlægge orienteringsskrivelsen, der var sendt til andre lejere i ejendommen, hvorfor boligretten ikke fandt det bevist, at orienteringspligten i boligreguleringsloven § 5, stk. 4, var opfyldt. Boligretten mente derfor, at lejen skulle fastsættes efter boligreguleringsloven § 5, stk. 1.
Vestre Landsret ændrede denne afgørelse med henvisning til Højesterets afgørelse refereret i U 2017.65, hvoraf det fremgår, at ugyldighedsvirkningen i boligreguleringsloven § 5, stk. 4, ikke kan udstrækkes til efterfølgende udlejninger. Da lejer ikke var den først lejer efter modernisering, og det var bevist ved syn og skøn, at lejemålet var omfattet af boligreguleringsloven § 5, stk. 2, kunne lejen fastsættes efter denne. Dermed gav Vestre Landsret udlejer medhold.
Afgørelsen er refereret i U 2017.3251.
30. november 2017 by husenadvokater
Ny politisk aftale skal sikre ro på andelsboligmarkedet
Erhvervsministeriet har netop præsenteret en ny politisk aftale under navnet mere robuste andelsboligforeninger. Aftalen er indgået mellem regeringspartierne, Socialdemokratiet, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti og indeholder 16 tiltag, der samlet skal bidrage til at stabilisere markedet og sikre en mere robust andelsboligsektor.
Med aftalen skærpes kravene til andelsboligforeningens stiftelses- og finansieringsgrundlag, idet lånegrænsen for afdragsfrihed ved stiftelsen af foreningen reduceres fra 80 pct. til 40 pct. af foreningens lån. Derudover indføres krav om andelshaverens egenfinansiering på 5 pct. samtidig med, at forældelsesfristen for de finansielle rådgiveres ansvar forlænges fra 3 til 6 år. Med aftalen indføres derudover skærpede krav til de omdiskuterede valuarvurderinger med henblik på at gøre disse mere retvisende.
Endeligt behandler aftalen spørgsmålet om andelshavernes position, når disse er overgået til lejere efter ABL § 4. Ifølge aftalen skal lejen for de tidligere andelshavere fastsættes som en gennemsnit af boligafgiften i de seneste 4 år inden foreningens opløsning. Derudover vil den ny ejer af ejendommen ikke kunne stille krav om betaling af forudbetalt leje eller depositum. Det anføres dog, at denne ændring i retstilstanden kun skal gælde i 6 år og at lejelovgivningens regler herefter skal gælde på alle lejeforholdene imellem de tidligere andelshavere og den ny ejer af ejendommen.
Husen Advokater følger udviklingen på dette område tæt og står i øvrigt til rådighed, såfremt der måtte være spørgsmål til den nye aftale.
28. november 2017 by husenadvokater
Investor Fokus: 3 ting du skal holde øje med i 2018
Med et nyt år følger en ny lovpakke og udmøntning af tidligere års lovændringer. Af emner, der i det daglige kommer til at trænge sig på, kan nævnes den praktiske håndtering af persondata, investering i og værdiansættelse af tidligere andelsboligforeningsejendomme samt – endnu engang – opfyldelse af tilbudspligten og digital kommunikation.
Husen Advokater har skrevet en artikel til decemberudgaven af Investor Fokus, der netop har fokus på ovenstående emner. Artiklen behandler således, hvilke særlige ting, man som ejendomsinvestor skal holde øje med i 2018.
Artiklen kan tilgås via dette link.
For spørgsmål vedrørende artiklen kan der rettes henvendelse til partner, advokat (L), Katja Paludan, kpa@husenadvokater.dk, tlf. 33 32 26 26
28. september 2017 by husenadvokater
Aftalefortolkning i lejeretten
Husen Advokater – repræsenteret ved advokat Kristian Paaschburg – bistod erhvervsudlejer i en sag vedrørende aftalefortolkning af kontraktstillæg indgået mellem lejeforholdets parter.
Østre Landsret fandt, at udlejer ikke ansås for at have givet afkald på retten til at kræve lejeregulering efter erhvervslejeloven § 13, selvom reguleringsmuligheden ikke var direkte anført i tillægget.
I 1966 indgik parterne en aftale vedrørende leje af erhvervslokaler. I den oprindelige lejeaftale var indskrevet, at udlejer blandt andet var berettiget til at varsle lejestigning, således at lejeniveauet fulgte udviklingen i kvarteret. På tidspunktet for lejeaftalens indgåelse fandtes ikke hjemmel i lejelovgivningen, der berettigede udlejer til at forhøje lejen på denne måde uden særskilt aftale parterne imellem.
I forbindelse med forlængelse af lejeperioden i 1980, blev der indgået en aftale mellem parterne i form af et tillæg til lejekontrakten, ifølge hvilket den oprindelige lejereguleringsaftale udgik og erstattedes med aftale om, at lejen fremover kunne reguleres i overensstemmelse med prisindekset. Tillægget indeholdt ikke yderligere muligheder for regulering.
I 1974 var der bl.a. blevet indført en bestemmelse i lejelovgivningen om, at udlejer er berettiget til at forhøje lejen til det lejedes værdi. Efterfølgende domspraksis foreskriver, at det kræver særskilt aftale, såfremt parterne i øvrigt har givet afkald på at kunne regulere efter lovens deklaratoriske regler.
I forbindelse med udlejers efterfølgende regulering af lejen til det lejedes værdi opstod spørgsmålet om, hvorvidt udlejer måtte anses for at have givet et sådant afkald på retten til at regulere efter lejeværdi ved ikke at anføre muligheden herfor i tillægget.
Dette spørgsmål måtte besvares ved hjælp af almindelig aftalefortolkning, idet det fra udlejers side blev gjort gældende, at man hverken ud fra en ordlyds- eller formålsfortolkning af parternes aftale kunne udlede, at der var tale om en udtømmende formulering af udlejers lejereguleringsmuligheder.
Østre Landsret gav udlejer medhold heri, idet det blev fastlagt, at det imellem parterne vedtagne tillæg til aftalen måtte ses i lyset af den lovgivning, der var gældende på tidspunktet for vedtagelsen. Derfor måtte det lægges til grund, at parterne ønskede, at lejelovgivningens deklaratoriske regler måtte gælde til udfyldning af aftalen, og udlejer ansås ikke at have givet afkald på muligheden for at kræve lejeforhøjelse i medfør af den dagældende § 35, stk. 2 i lejeloven, nu erhvervslejelovens § 13, selvom dette ikke var anført i kontraktstillægget.
Udlejer fik således medhold i, at lejeforhøjelsen til det lejedes værdi – nu markedsleje – var berettiget.
Sagen er hjemvist til fornyet behandling ved Boligretten.
25. september 2017 by husenadvokater
Andelshavere overgår ikke til at være lejere som følge af andelsboligforenings konkurs
Højesteret stadfæstede ved dom af 19. september 2017 Østre Landsrets dom, hvorved det slås fast, at andelshavere først bliver lejere, når ejendommen bliver solgt.
I sagen blev en andelsboligforening taget under konkursbehandling den 31. maj 2011.
Spørgsmålet var herefter, om afsigelsen af konkursdekret over andelsboligforeningen medførte, at der var sket ejerskifte efter andelsboligforeningslovens § 4, stk. 1, således at andelshaverne efter denne dato skulle betragtes som lejere.
Andelsboligforeningslovens § 4, stk. 1 lyder:
”Erhverves en andelsboligforenings ejendom af en ny ejer, har andelshaverne ret til fortsat brugsret som lejere.”
Både Østre Landsret og Højesteret kom frem til, at hverken en naturlig sproglig forståelse af andelsboligforeningslovens § 4, stk. 1, eller en fortolkning af bestemmelsens forarbejder gav grundlag for, at anse konkursboet som erhverver af andelsboligforeningens ejendom.
Andelshaverne var derfor ikke overgået til at være lejere ved konkursen, jf. andelsboligforeningslovens § 4.
For spørgsmål vedrørende dommen kan der rettes henvendelse til partner, advokat (L), Katja Paludan, kpa@husenadvokater.dk, tlf. 33 32 26 26
8. september 2017 by husenadvokater
Husen advokater i Invester Fokus
Køb af udlejningsejendomme – de oversete konti
Standardteksten er ikke til at tage fejl af. Ved overdragelse af udlejningsejendomme indeholder købsaftaler alle bestemmelser om §§ 18 og § 18b-konti – hvad enten de eksisterer eller ej. Men de færreste købere tænker over, om købsaftalens oplysninger herom er korrekte, overvejer potentialet og/eller risikofaktorer, der er forbundet hermed.
Artiklen kan tilgås via dette dette link.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Aldersgraduering af pensionsbidrag var ikke ulovlig forskelsbehandling - Nyhed - Horten Advokatpartnerselskab
En medarbejder blev i en alder af 29 år ansat i en virksomhed, hvor der var indført en obligatorisk pensionsordning. Ordningen var aldersgradueret, således at medarbejdere under 35 år betalte 3% af deres løn i pensionsbidrag, mens arbejdsgiveren betalte 6 %, hvorimod medarbejdere over 35 år modtog et højere arbejdsgiverbetalt pensionsbidrag. Det arbejdsgiverbetalte bidrag steg, jo ældre medarbejderen var.
Medarbejderen gjorde gældende, at aldersgradueringen udgjorde ulovlig forskelsbehandling på grund af alder.
EU-Domstolen: Aldersgraduering kan være lovlig
Sagen har været forelagt EU-Domstolen, som udtalte, at den særlige undtagelse for forbuddet mod forskelsbehandling, som gælder for aldersgrænser for adgang til erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger, ikke kan udstrækkes til at gælde for aldersgraduerede pensionsbidrag.
De aldersgraduerede pensionsbidrag var udtryk for forskelsbehandling og var derfor kun lovlige, hvis de var objektivt og rimeligt begrundet i legitime formål, og hvis midlerne til at opnå disse formål var hensigtsmæssige og nødvendige.
EU-Domstolen anførte tre legitime formål, som virksomhedens pensionsordning opfyldte:
de ældre medarbejdere havde mulighed for at opspare et rimeligt beløb på kort tid, selvom de begyndte at arbejde for virksomheden på et fremskredent tidspunkt i deres karriere,
ordningen inddrog tidligt yngre medarbejdere, samtidig med at den lavere medarbejderbidragssats medførte, at de yngre medarbejdere havde en større del af deres månedlige løn til rådighed, og
ordningen tog hensyn til nødvendigheden af at dække risiciene for dødsfald, uarbejdsdygtighed og alvorlig sygdom, for hvilke udgifterne steg med alderen.
EU-Domstolen overlod det herefter til de danske domstole at vurdere, om formålene faktisk blev forfulgt på en konsekvent og systematisk måde af virksomheden, og om de var proportionale.
Aldersgradueret pensionsordning var legitim og proportional
Højesteret fandt, at fordi ordningen gjaldt lige for alle medarbejdere, havde virksomheden forfulgt de legitime formål på en systematisk og konsekvent måde.
Ifølge Højesteret gik ordningen ikke videre end nødvendigt for at opfylde formålene. Højesteret foretog en afvejning af, hvorvidt forskelsbehandlingen af de yngre medarbejdere blev udlignet af de fordele, som medarbejderne opnåede ved at være omfattet af den aldersgraduerede pensionsordning eller ej.
I den forbindelse tillagde Højesteret det afgørende vægt, at virksomheden ved at indføre en karensperiode kunne have udelukket yngre medarbejdere helt fra retten til en pensionsordning. I stedet havde virksomheden valgt en model, hvor yngre medarbejdere fik tildelt en pensionsordning, som dog var aldersgradueret.
Efter en samlet vurdering fastslog Højesteret, at pensionsordningen ikke gik videre end nødvendigt for at realisere de pågældende formål.
Ikke overraskende fandt Højesteret i lighed med EU-Domstolen, at forudsætningen i den danske forskelsbehandlingslov om, at aldersgraduerede pensionsbidrag generelt var lovlige, var forkert.
Højesterets afgørelse er dog konkret begrundet i opbygningen og anvendelsen af den pågældende pensionsordning. De formål, som EU-Domstolen og Højesteret anser som legitime, må dog antages at gælde tilsvarende for mange aldersgraduerede pensionsordninger.
Det må derfor formodes, at såfremt sådanne aldersgraduerede pensionsbidrag anvendes konsekvent og systematisk, vil der fremover være mulighed for at slippe igennem nåleøjet med en aldersgradueret pensionsordning.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Begrænsninger og krænkelser af religionsfriheden i Indien - Religionsfrihed.nu
Begrænsninger og krænkelser af religionsfriheden i Indien
Indiens flag bygger på Kongrespartiets flag. Kongrespartiet er et af de politiske partier i Indien. Flagets farver symboliserer mod, fred og troskab – tillige med opofrelse, sandhed og frugtbarhed. Figuren i midten er et gammelt buddhistisk symbol, der kaldes Ashokas hjul. Flaget blev officielt taget i brug i 1947. [8]
Der bor 1,3 milliarder mennesker i Indien (2018). [6]
De største etniske grupper er: Indoariere (72 %) og dravider (25 %). De øvrige grupper udgør tilsammen 3 % af befolkningen. [1] [6]
Der er over 20 officielle sprog. De mest talte sprog er: Hindi (43,6 %), bengali (8 %), marathi (6,9 %), telugu (6,7 %), tamil (5,7 %), gujarati (4,6 %) og urdu (4,2 %). Der er i alt omkring 200 sprog i Indien. [1] [6]
Det muslimske mindretal tæller omkring 185 millioner mennesker, og det er dermed det tredjestørste muslimske samfund i verden – kun overgået af Indonesien (230 millioner) og Pakistan (200 millioner). Muslimer er i flertal i delstaten Jammu og Kashmir. Her er 68 % af befolkningen muslimer. [9]
Det kristne mindretal tæller omkring 30 millioner mennesker. Kristne udgør flertallet i tre mindre delstater i den nordøstlige del af Indien. Det er i Nagaland (90 %), Mizoram (87 %) og Meghalaya (70 %). [9]
Sikher er i flertal i delstaten Punjab i den nordvestlige del af Indien. De udgør 54 % af befolkningen. [9]
Indien er ifølge forfatningen er en sekulær stat. Forfatningen garanterer religions- og samvittighedsfrihed. Enhver har ret til frit at forkynde og udøve sin religion – blot den ikke skader den offentlige orden, moral eller sundhed. Ifølge forfatningen skal staten behandle alle religioner upartisk, og den forbyder religiøst begrundet diskrimination, fx i forhold til beskæftigelse eller adgang til offentlige faciliteter. Det er forbudt at tvinge nogen til at betale skat for at fremme eller opretholde en bestemt religion. [9]
Regeringen kan forbyde religiøse organisationer, der er involveret i terrorisme eller provokerer til spændinger i lokalsamfundene. [9]
Muslimer, sikher, kristne, Parsis (zarathustrisme eller zoroastrisme), jainister (en indisk religion) og buddhister anerkendes som religiøse mindretal i Indien. [9]
Religionsundervisning er ifølge forfatningen forbudt i offentlige skoler. Det er tilladt at oprette private religiøse skoler. [9]
I Pew Research Centers 2019-rapport om religionsfrihed, der bygger på oplysninger fra 2017, ligger Indien
Restriktioner for at slagte kvæg i 24 delstater
I 24 af Indiens 29 delstater er der indført restriktioner for at slagte kvæg. Forbuddet berører især muslimer og visse lavkaster. Straffene varierer fra delstat til delstat. I de fleste af de 24 stater, hvor det er forbudt at slagte kvæg, straffes en overtrædelse af forbuddet med bøder fra 1.000 til 10.000 rupier (ca. 100-1.000 DKK) og med fængsel fra seks måneder til to år. I delstaterne Rajasthan, Punjab, Haryana, Himachal Pradesh, og Jammu og Kashmir straffes slagtning af køer med fængsel fra to til 10 år. I delstaten Gujarat blev strafferammen for at dræbe køer, sælge oksekød og for ulovligt at transportere køer eller oksekød forhøjet i 2017. Strafferammen efter den nye lov er mindst 10 års fængsel, og i nogle tilfælde kan der idømmes fængsel på livstid. En straf på 10 års straf svarer til straffen for nogle tilfælde af manddrab, og fængsel på livstid, svarer til straffen for overlagt mord på mennesker. [9]
Anti-konversionslove i ni delstater
I ni af de 29 delstater er der vedtaget love, der begrænser retten til at konvertere til en anden religion. De ni delstater er: Arunachal Pradesh, Chhattisgarh, Gujarat, Himachal Pradesh, Jharkhand, Madhya Pradesh, Odisha (Orissa), Rajasthan og Uttarakhand. Lovene er trådt i kraft i fem delstater. I delstaterne Chhattisgarh, Madhya Pradesh og Uttarakhand er det forbudt at tvinge nogen til at skifte religion, og hvis en person ønsker at konvertere, skal distriktsmyndighederne underrettes om det en måned i forvejen. I delstaten Odisha skal personer, som ønsker at konvertere til en anden religion, og gejstlige, der har til hensigt at deltage i en sådan ceremoni, sende en formel anmeldelse til myndighederne. Personer, som overtræder reglerne – herunder missionærer og andre religiøse personer, der tilskynder til at konvertere til en anden religion – kan straffes med bøde og andre sanktioner. I delstaterne Chhattisgarh og Madhya Pradesh kan en overtrædelse af reglerne straffes med fængsel i op til henholdsvis tre eller fire år, hvis de, der konverterer, fx er mindreårige eller kvinder. [9]
Delstaten Himachal Pradesh i det nordlige Indien strammede ifølge organisationen International Christian Concern (ICC) i august 2019 delstatens anti-konversionslov. Efter de nye regler er det forbudt, direkte eller indirekte, at få en anden person til at skifte religion eller forsøge at få en person til at konvertere, hvis det sker ved brug af forkerte oplysninger, magt, overdreven påvirkning, tvang, overtalelse eller ved svigagtige midler. Lovændringen betyder også, at et ægteskab vil blive erklæret ugyldigt, hvis det alene indgås med henblik på at få en person til at skifte religion. Delstaten indførte i 2006 en lov, hvorefter det er forbudt at få en person til at konvertere ved magt eller overtalelse. Efter lovændringen i 2019 er strafferammen udvidet, så en overtrædelse af forbuddet nu kan medføre fængsel i op syv år. Begrundelsen fra regeringspartiet BNJ for at stramme lov var, at 2006-loven ikke havde medført et stop for religiøs konversion. En af delstatens præster frygter, at den nye lov vil blive brugt over for kristne. ”Vi er ikke bekymrede over selve loven, for vi kristne overholder loven. Men vi er alvorligt bekymrede for, at loven vil blive misbrugt,” siger pastor Vinod til ICC. Ifølge ICC misbruger radikale hindu-nationalister anti-konversionslovene til fejlagtigt at beskylde kristne for med magt at få personer til at konvertere til kristendommen for at retfærdiggøre deres chikane og overgreb mod kristne. Indtil videre er ingen blevet dømt for at tvangsomvende nogen i Indien. [18]
Ifølge den indiske højesteret medfører en konvertering fra hinduisme til en anden religion, at vedkommende ”udstødes fra sin kaste”, da kastesystemet er knyttet til hindusamfundet. Det har betydning – fx for retten til offentlige goder – hvilken kaste en person tilhører. [9]
Overgreb fra myndighedspersoner
I juni 2018 blev to politibetjente anklaget for drab, efter at en muslimsk kvæghandler, Mohammad Salim Qureshi, døde af kvæstelser, han blev påført underen afhøring hos politiet i Bareilly i delstaten Uttar Pradesh. De to politibetjente blev suspenderet efter en politiundersøgelse. [9]
I september 2018 suspenderede myndighederne i delstaten Uttar Pradesh tre politibetjente. Det skete, efter at der dukkede en video op, hvor man angiveligt kan se den ene betjent slå en hinduisk kvinde, fordi hun havde været sammen med en muslimsk mand, mens de to andre betjente spottede hende. Ifølge oplysninger i medierne rykkede politiet ud for at redde det interreligiøse par, der begge medicinstuderende, fordi medlemmer af en nationalistisk hinduorganisation havde angrebet i protest mod deres såkaldte ”love jihad”. Det er et udtryk, der bruges om muslimske mænd, som beskyldes for at forføre hinduistiske kvinder for at få dem til at konvertere. [9]
I januar 2018 arresterede politiet i delstaten Jammu og Kashmir otte hinduistiske mænd, heriblandt fire politibetjente og en pensioneret embedsmand, i forbindelse med kidnapningen, gruppevoldtægt og drabet på en 8-årig pige. Offeret, Asifa Bano, tilhørte et muslimsk stammesamfund i Kathua-distriktet. Hun blev kidnappet, mens hun gik med sin hest i en eng. Mændene tog hende angiveligt med til et nærliggende hindutempel, hvor de bedøvede hende og voldtog hende gennem flere dage. Ifølge oplysninger i medierne voldtog og myrdede mændene pigen for at drive hendes muslimske nomadesamfund ud af området. Flere hinduistiske grupper og advokater samt to BJP-ministre i delstaten sluttede op om en protest, hvor de krævede de arresterede løsladt. De mente, at der var tale om en anti-hinduistisk handling fra politiets og anklagernes side i den muslimsk dominerede delstat. Den 7. maj 2018 besluttede den indiske Højesteret, at retssagen skulle flyttes til Pathankot-distriktet i delstaten Punjab. De to BJP-ministre, der støtte de mistænkte, har siden trukket sig tilbage. [9]
Kritik af myndigheder for manglende beskyttelse af minoriteter
Repræsentanter fra religiøse mindretal har i flere tilfælde kritiseret myndighederne for ikke at gøre tilstrækkeligt for at beskytte deres rettigheder. Her refereres et par af en lang række af lignende eksempler.
I august 2018 beordrede Indiens Højesteret myndighederne i delstaten Uttar Pradesh til at genoptage efterforskningen af drabet på en muslimsk kvæghandler, der blev angrebet af en pøbel under en transport af køer. Ordren kom, efter at der dukkede flere videoer op på nettet, som rejste tvivl om indholdet af den oprindelige politirapport, hvor overfaldet blev beskrevet som et ”vejskænderi”. I en af videoen kan man se kvæghandleren tilbagevise påstande om, at køerne var på vej til slagtning. Politiet arresterede efterfølgende ni personer, der sigtes for medvirken ved drabet. [9]
I november 2018 angreb fire mænd ifølge netavisen AsiaNews en katolsk præst, Vineet Vincent Pereira, der ledte en bønnegudstjeneste i Ghohana i delstaten Uttar Pradesh. De fire gerningsmænd var angiveligt medlemmer af en hinduistisk gruppe, som forsøger at “genomvende” personer, der tidligere har været hinduer Efter angrebet tog politiet Pereira i forvaring for at beskytte, men dagen efter blev han anklaget for oprør og for at organisere en ulovlig forsamling. Der blev ikke rejst tiltale mod de fire gerningsmænd. [9]
Menneskerettighedsorganisationen Human Rights Watch (HRW) skrev i sin rapport for 2018, at indiske myndigheder ikke havde ”forhindret eller troværdigt undersøgt” pøbelangreb mod religiøse minoriteter, marginaliserede samfund og kritikere af regeringen. Ligeledes har nogle BJP-medarbejdere offentligt støttet nogle af gerningsmændene bag den slags forbrydelser og holdt brandtaler mod mindretalssamfundene – og dermed opmuntret til yderligere vold. [9]
Strid mellem muslimer og hinduer om jordstykke i delstaten Uttar Pradesh
Indiens Højesteret afgjorde med en enstemmig dom i november 2019 den videre skæbne for et jordstykke i byen Ayodhya i det nordlige Indien i delstaten Uttar Pradesh. Jordlodden er hellig for både muslimer og hinduer. I 1528 blev der bygget en moské, Babri-moskeen, på grunden. Men i 1992 blev den revet ned og ødelagt, da flere hundrede hinduer gik til angreb på moskeen med skovle, hamre og deres bare næver. Moskeen kollapsede. Og det førte til voldsomme optøjer, som kostede næsten 2.000 mennesker livet. Hovedparten af ofrene var muslimer. Moskégrunden er også hellig for hinduer. De mener, at en af hinduismens guder, guden Rama, blev født på det sted, og ifølge hinduerne har der tidligere ligget et hindutempel på grunden. Det har i mange år været uvist, hvad der skulle ske med jordstykket. I 2000 besluttede en lavere retsinstans, at det skulle deles i tre jordlodder – to til hinduerne og et til muslimerne. Men sagen gik videre til den indiske højesteret, som i november 2019 – efter flere måneders høringer – besluttede, at hele jordstykket skal gives til hinduerne. Højesteret besluttede samtidig, at der skal udstykkes et område på to hektar med ”en fremtrædende placering” til det muslimske samfund. Den løsning er muslimerne ikke tilfredse med. Der er ikke kun religiøse følelser, men også politik involveret i sagen. Allerede under valgkampen i 2014 lovede Narendra Modi at bygge et tempel i Ayodhya. Han valgte dog at afvente udfaldet af sagens behandling i Højesteret. [21] [22]
I den amerikanske tænketank Pew Research Centers 2019-rapport om religionsfrihed, der bygger på oplysninger fra 2017, ligger Indien allerøverst, når det gælder krænkelser af religionsfriheden på grund af fjendtligheder i civilsamfundet. Det går især ud over de religiøse mindretal i landet. [11]
I flere delstater har civile overfaldet – og i nogle tilfælde dræbt – kvægavlere, mælkeproducenter m.fl. Det er ofte hindu-nationalister, der påberåber sig at ville ”beskytte køer”. Koen er et helligt dyr i hinduismen. Mediedataprojekt IndiaSpend registrerede i alt 31 af den slags hændelser i 2018, og otte mennesker blev dræbt ved disse overfald. 73 % af ofrene var muslimer. I 2017 var der 43 hændelser – med i alt 108 ofre, heriblandt 13 dræbte. I 2016 var der 30 hændelser – med i alt 67 ofre, heriblandt 9 dræbte. I 2017 udgjorde muslimer 60 % af ofrene. I 2016 var 42 % af ofrene muslimer, mens 34 % var dalitter (kasteløse). [9]
I februar 2018 præsenterede det indiske indenrigsministerium en rapport for parlamentets underhus, Folkets Hus, som viste, at antallet af hændelser med religiøs vold var steget 9 % fra 2015 til 2017. Der blev i 2017 registreret 822 hændelser, som havde kostet 111 mennesker livet, mens 2.384 personer var blevet såret. [9]
Krænkelser af muslimers religionsfrihed
I slutningen af juni 2017 blev en muslimsk mand, Alimuddin Ansari, angrebet af en gruppe hinduer, fordi han transporterede oksekød i sin bil. Mændene hev ham ud af bilen, slog ham og satte ild til bilen. På videooptagelser kan man ifølge The Guardian se, at mændene slår Alimuddin Ansari med kødstykker, mens bilen brænder i nærheden. Alimuddin Ansari døde som følge af det voldelige overfald. 11 af gerningsmændene blev i marts 2018 idømt fængsel på livstid for mord og kriminel sammensværgelse. Mændene er del af en nationalistisk hindubevægelse, der bruger vold i deres kamp for at ”beskytte køer”. Avisen oplyser, at en af dem er distriktsmedarbejder i det regerende BJP-parti (Bharatiya Janata Party). [12]
Menneskerettighedsorganisationen Human Rights Watch (HRW) skrev i sin 2018-rapport, at der siden november 2017 havde været 18 tilfælde, hvor ekstremistiske hinduer havde angrebet muslimer på baggrund af rygter om, at de solgte eller slagtede køer, og at otte mennesker var blevet dræbt ved disse angreb. [9]
I marts 2018 fik en muslimsk kvinde, Roshan Bi, skåret en finger af, og hendes søn Farzan Saiyed blev overfaldet i byen Chhatral i delstaten Gujarat i det vestlige Indien. Det var angiveligt medlemmer af den nationalistiske hindu-organisation Bajrang Dal, der stod bag angrebet. Ifølge flere medier skete det, fordi de ikke havde fulgt advarsler om kun at lade deres kvæg græsse i muslimske områder. Saiyed døde senere af sine kvæstelser. Politiet har arresteret fem mænd i forbindelse med angrebet. [9]
I maj 2018 blev to muslimske mænd overfaldet af en gruppe mænd i Satna-distriktet i delstaten Madhya Pradesh i det centrale Indien. Den ene blev dræbt. Gerningsmændene hævdede, at de to mænd havde slagtet en tyr. Politiet arresterede fire mænd for overfaldet. Samtidig sigtede politiet den sårede muslim, der overlevede overfaldet, for at have slagtet kvæg, hvilket han nægtede at have gjort. [9]
I juli 2018 angreb og myrdede en gruppe ”ko-beskyttere” en muslimsk mælkeproducent, Rakbar Khan, fra Haryana i delstaten Rajasthan i den vestlige del af Indien. Han blev overfaldet om natten, mens han transporterede to køer. Myndighederne suspenderede senere en højtstående politibetjent, efter at han efter sigende havde været fire timer om at transportere Khan til et lokalt hospital fire kilometer væk. Khan havde været ved bevidsthed, men lægerne erklærede ham død ved ankomsten til hospitalet. I september 2018 blev tre mænd sigtet for at have dræbt Rakbar Khan. [9]
I juli 2018 angreb medlemmer af en nationalistisk hindu-organisation en muslimsk mand, Sahil Khan, uden for en domstol i Ghaziabad i delstaten Uttar Pradesh i det nordlige Indien. Sahil Khan var inde i retten for at registrere sit ægteskab med en hinduisk kvinde. Ifølge medierne trak en gruppe mænd Khan ud på gaden, hvor de slog ham og bagefter beskadigede hans bil. Politiet har sigtet to personer for angrebet. [9]
I oktober 2017 udtalte lederen af den nationalistiske hinduorganisation Vishwa Hindu Parishad (VHP), at kristne missionærer skulle forlade landet, og at organisationen ville starte en ”Forlad Indien”-kampagne. VHP-lederen tilføjede, at organisationen ikke vil tillade, at en eneste kristen missionær bliver tilbage i landet. [10]
I 2018 registrerede Religious Liberty Commission of the Evangelical Fellowship of India (EFI-RLC) 325 tilfælde af vold og angreb mod kristne og kirker – sammenlignet med 351 tilfælde i 2017, 300 tilfælde i 2016 og 177 i 2015. Organisationen betegnede 2017 som et af de mest traumatiske år for det kristne samfund, og den opfordrede regeringen til at gribe ind for at genskabe samfundets tillid til regeringen. Et stigende antal angreb på kirker fandt sted på søndage og helligdage som palmesøndag, langfredag, påske og jul. I nogle tilfælde angreb hinduistiske nationalister også religiøse samlinger i private hjem. Organisationen oplyser, at der i 2017 var 52 tilfælde af vold mod kristne i delstaten Tamil Nadu, 50 i Uttar Pradesh, 43 i Chhattisgarh, 38 i Maharashtra, 36 i Madhya Pradesh og 6 tilfælde i Delhi. I 2018 var der mange tilfælde, hvor kristne blev anklaget for vold, trusler eller chikane. Over 40 % af de dokumenterede hændelser i 2018 fandt sted i delstaten Uttar Pradesh i det nordlige Indien. Kirker blev angiveligt angrebet af nationalistiske hindugrupper, der beskyldte dem for at få mennesker til at konvertere ved tvang eller svig. Det resulterede i, at de forstyrrede gudstjenester, chikanerede præster og kirkemedlemmer samt anholdelser ogr tilbageholdelser af præster og lægfolk. [9] [10]
Organisationen Prosecution Relief registrerede 477 tilfælde af vold mod kristne i 2018 sammenlignet med 440 tilfælde i 2017. Ifølge organisationen er forholdene blevet forværret i Indien, da gerningsmændene til religiøse vold ofte ikke bliver retsforfulgt. [9]
Organisationen Alliance Defending Freedom India (ADFI) oplyste, at 15 kirker i 2018 blev lukket for at sikre kirkernes sikkerhed, fordi hindu-nationalistiske grupper angreb kristne ledere og deres arbejde, især i landdistrikter, under påskud af, at de kristne praktiserede tvangsomvendelser. Det blev også oplyst, at regeringen arbejdede for at få genåbnet kirkerne. ADFI oplyste også, at en præst blev overfaldet i Fatehpur under en søndagsgudstjeneste. [9]
I januar 2018 afbrændte uidentificerede personer flere eksemplarer af en telugu-oversættelse af Bibelen i Nagarkurnool distriktet i delstaten Telangana. De havde i forvejen tiltvunget sig biblerne, som en gruppe kristne fra organisationen Gideonitterne havde planlagt at uddele i området. [9]
I december 2018 blev en gruppe på 16 kristne i delstaten Tamil Nadu, ifølge netmediet AsiaNews, angrebet af en flok på omkring 150 personer, mens de sang julesange. [9]
I september 2019 blev Devin Grace Church i Sirupurkagaznaar i det sydlige Indien fuldstændig ødelagt af ukendte gerningsmænd. Kirken, der er bygget 2004, bruges af en menighed på omkring 50 medlemmer. Ifølge kirkens præst, pastor Samson, har der været flere tilfælde af angreb mod kristne og hærværk mod kirker i området i den seneste tid. Han mente, at radikale hinduer stod bag angrebet, og han kritiserede politiet for ikke at gøre nok for at efterforske sagen. [19]
Krænkelser af hinduers religionsfrihed
I februar 2018 blev en 23-årig hinduistisk mand, Ankit Saxena, dræbt på en befærdet gade i hovedstaden Delhi. Han blev angiveligt dræbt af familiemedlemmer til en muslimsk kvinde, som han var forelsket i. Myndighederne har efterfølgende arresteret og rejst sigtelse mod kvindens forældre, en onkel og en mindreårig bror, som efter sigende var imod det interreligiøse forhold mellem de to unge. [9]
I november 2018 døde hindupræsten D. Satyanarayana på et hospital i Hyderabad i det østlige Indien som følge af de kvæstelser, han blev påført knap en uge forinden. Han blev angiveligt dræbt af en muslimsk imam, Syed Sadiq Hussain, som angreb hindupræsten under et skænderi om brugen af en højttaler i templet, hvor den afdøde arbejdede. Politiet har sigtet imamen for mord. [9]
I juni 2018 oplyste flere medier, at førsteministeren i delstaten Arunachal Pradesh, Pema Khandu (BJP), havde meddelt, at hans regering ville ophæve delstatens 40 år gamle anti-konversionslov. Det er uvist, om førsteministerens intension om at ophæve loven er gennemført i praksis. [9]
I november 2019 indgik Indien og Pakistan en aftale, der tillader indiske sikh-pilgrimme at besøge en sikh-helligdom i den pakistanske by Kartarpur. Byen er hjemsted for et tempel (gurdwara), der markerer stedet, hvor grundlæggeren af sikhismen, Guru Nanak, døde. Ifølge aftalen bliver det muligt at rejse fra Indien til Kartarpur uden visum. Sikh-mindretallet i Indien har længe ønsket at få lettere adgang til templet i Kartarpur, der ligger ved grænsen, 4-5 kilometer inde i Pakistan. Aftalen blev indgået på et tidspunkt, hvor forholdet mellem Indien og Pakistan i et nogle måneder har været ekstra spændt på grund af den langvarige konflikt om Kashmir-området. Aftalen blev markeret med ceremonier på den indiske og den pakistanske side af grænseovergangen den 9. november 2019. Indiens premierminister, Narendra Modi, deltog ved åbningsceremonien på den indiske side, og den pakistanske premierminister Imran Khan deltog i den pakistanske ceremoni. Imran Khan sagde, at grænsekorridoren er begyndelsen, og at der vil komme yderligere forbedringer i forbindelserne mellem Pakistan og Indien – og tilføjede: ”Når Kashmir-problemet er løst, vil det bringe fred til denne del af kontinentet.” Manmohan Singh, der er sikh og tidligere indisk premierminister sagde, at ”dette er den største og lykkeligste dag for Sikh-samfundet”, og at og det vil hjælpe med at forbedre forholdet mellem Indien og Pakistan. Manmohan Singh var blandt den første gruppe på 500 pilgrimme, der benyttede den nye grænsekorridor. [20] [23]
Indien blev en britisk kronkoloni i 1858. Handlen mellem Indien og Europa begyndte dog allerede efter 1492, hvor den portugisiske opdagelsesrejsende Vasco da Gama fandt en søvej til Indien. Ud over portugiserne har hollænderne og franskmændene i perioder kontrolleret visse regioner i Indien, men efterhånden skaffede det britiske Ostindiske Kompagni sig kontrol over større og større dele af landet. Flere steder blev de mødt af modstand, og der blev udkæmpet flere slag. Briterne endte med at besejre al modstand, herunder et stort oprør i Nordindien i 1857-1858. Dette oprør kaldes både ”det indiske mytteri” og ”den første uafhængighedskrig”, og det blev først nedkæmpet, efter at Det Ostindiske Kompagnis egne styrker fik forstærkning af britiske soldater. Med sejren kontrollerede briterne et stort rige, som omfattede både det nuværende Indien samt Pakistan og Bangladesh. I 1858 blev riget en britisk kronkoloni. [2] [3]
Briterne anvendte i et vist omfang indere som skatteopkrævere og til andre embedsmandsopgaver, men fra slutningen af 1800-tallet sporedes der blandt uddannede indere en større og større utilfredshed over, at det var svært at få høje stillinger i administrationen. Der opstod også et ønske om øget politisk indflydelse. I 1885 blev Den Indiske Nationalkongres (INC) dannet, og den kom til at spille en vigtig rolle i indernes kamp for selvstændighed. Efter Første Verdenskrig blev advokaten Mahatma Gandhi leder af INC, og omkring 1920 indledte han en kampagne om ikke at samarbejde med briterne som led i kampen for uafhængighed. Midlerne var ”civil ulydighed” og andre ikke voldelige aktioner. Modstanden førte til en britisk tilbagetrækning i 1947. [2] [4]
Ved uafhængigheden blev Britisk Indien delt i to lande: Indien og Pakistan. Opdelingen skete primært ud fra religiøse skillelinjer. I det nye Indien var hovedparten af befolkningen hinduer. I Pakistan, der var delt i et Øst- og Vest-Pakistan, var befolkningsflertallet muslimer. Gandhi var imod denne deling. Han ønskede en fælles hinduistisk-muslimsk stat. Gandhi blev myrdet i 1948 af en militant hindu, der var modstander af Gandhis forsonlige linje i forhold til muslimerne. Øst-Pakistan blev i 1971 en selvstændig stat under navnet Bangladesh – efter en borgerkrig med Vest-Pakistan, som blev til det nuværende Pakistan. [2] [4]
Indien har et spændt forhold til nabolandet Pakistan. Gennem flere år har der været en konflikt mellem de to lande om delstaten Jammu og Kashmirs tilhørsforhold. Delstaten har en større grad af selvstyre end de øvrige delstater. I 2003 blev der indgået en våbenstilstandsaftale, og det forbedrede forholdet mellem Indien og Pakistan. Året efter blev der åbnet en jernbaneforbindelse mellem landene. Uenigheden om Jammu og Kashmir har ført til mange væbnede sammenstød og terrorangreb. Konflikten blev optrappet markant, da premierminister Narendra Modi i august 2019 indskrænkede delstatens selvstændighed. Det fremkaldte protester fra såvel Pakistan som Kina. [2] [14] [15]
I forbindelse med Østpakistans kamp for uafhængighed i 1971, som førte til oprettelsen af staten Bangladesh, støttede Indien den øst-pakistanske selvstændighedsbevægelse i krigen mod Vest-Pakistan. Udenrigspolitisk har der også været grænsestridigheder mellem Indien og Kina. [2] [5]
I 1990’erne blev forholdet mellem hinduer og muslimer mere spændt. I 1992 blev Babri-moskeen i byen Ayodhya revet ned af flere hundrede hinduer. Det første som beskrevet ovenfor til voldsomme optøjer, der kostede næsten 2.000 mennesker livet. Den religiøse nationalisme har også påvirket den politiske udvikling. Ved valget i 1996 blev det hindunationalistiske parti Bharatiya Janata Party (BJP) det største i Indien, og Indien fik en BJP-ledet koalitionsregering. I delstaten Gujarat opstod der i 2002 voldsomme optøjer mellem hinduer og muslimer. Det skete, efter at der blev sat ild til en togvogn med hinduaktivister. Mindst 800 muslimer blev efterfølgende dræbt ved hævnaktioner. [2] [21] [22]
Ved parlamentsvalget i foråret 2019 vandt BJP en endnu større sejr. Partiet fik 37,4 % af stemmerne, og det gav 303 mandater – og dermed absolut flertal i Folkets Hus, der er det andet af parlamentets to kamre. Det store mandattal skyldes, at valget foregår ved flertalsvalg i enkeltmandskredse. Kongrespartiet fik 19,5 % af stemmerne, og det rakte kun til 52 af de 543 pladser i Folkets Hus. De øvrige mandater blev fordelt på en række mindre partier. BJP gik til valg i en National Demokratisk Alliance sammen med flere partier, og denne alliance vandt i alt 353 af de 543 mandater i Folkets Hus. 43 % af de valgte parlamentsmedlemmer blev valgt, selv om de stod anklaget for kriminelle handlinger, som skal behandles ved en domstol. [16] [17]
Indien er en forbundsrepublik med 29 delstater og 7 unionsterritorier. [6] [7]
Indiens forfatning trådte i kraft i 1950, og den slår fast, at Indien er en demokratisk, sekulær republik. Indien kaldes verdens største demokrati. Delstaten Jammu og Kashmir har nogle særlige beføjelser, som betyder, at den har større selvstyre end de øvrige delstater. Denne særstatus blev dog indskrænket af premierminister Narendra Modi i august 2019. [2] [6] [7] [14] [15]
Den lovgivende magt ligger hos parlamentet, der består af to kamre: Staternes Råd og Folkets Hus. Staternes Råd har 245 medlemmer, hvoraf 233 vælges ved indirekte valg af delstaterne og unionsterritorierne. De øvrige 12 udpeges af præsidenten. Medlemmerne vælges for seks år. Folkets Hus består af 545 medlemmer, hvor af 543 medlemmer vælges ved direkte valg i enkeltmandskredse. Præsidenten udpeger to medlemmer som repræsentanter for den anglo-indiske befolkningsgruppe. Valgperioden er fem år. [6] [7]
Den udøvende magt ligger formelt hos præsidenten, der er landets statsoverhoved. Præsidenten vælges for fem år af et valgkollegium, der består af parlamentsmedlemmerne og medlemmerne af delstaternes lovgivende forsamlinger. Præsidenten har primært repræsentative opgaver, men har dog magt til at opløse Folkets Hus. Præsidenten kan også erklære en delstat i undtagelsestilstand. En sådan beslutning kræver dog, at den godkendes af begge parlamentets kamre inden to måneder. Reelt ligger den udøvende magt hos premierministeren og regeringen. [6] [7]
Den dømmende magt ligger hos domstolene. Indiens Højesteret (Supreme Court) er den øverste retsinstans. Under den findes en række landsretter (High Courts). [6]
Artiklen er oprettet 15-01-2019.
[1] Indien, DenStoreDanske.dk, hentet 10-10-2019
[3] Indien, Wikipedia (dansk), hentet 11-10-2019
[4] Mahatma Gandhi, DenStoreDanske.dk, hentet 10-10-2019
[5] Jammu og Kashmir, DenStoreDanske.dk, hentet 10-10-2019
[6] India, CIA: The World Factbook, hentet 10-10-2019
[7] Indien – forfatning, DenStoreDanske.dk, hentet 10-10-2019
[8] Indien – nationalflag, DenStoreDanske.dk, hentet 10-10-2019
[9] 2018 Report on International Religious Freedom: India, U.S. Department of State, 21-06-2019
[10] 2017 Report on International Religious Freedom: India, U.S. Department of State, 29-05-2018
[11] A Closer Look at How Religious Restrictions Have Risen Around the World, Pew Research Center, 15-07-2019
[14] Kashmir bliver ofte kaldt verdens farligste sted. Modi har lige gjort det endnu farligere, Information, 08-08-2019
[16] Results of the 2019 Indian general election, Wikipedia (engelsk), hentet 11-10-2019
[17] Indiens nye parlament slår rekord: 43 procent venter på at komme for retten, Information.dk, 21-06-2019
[18] Indian State Passes Dangerous ‘Anti-Conversion Law’, Persecution.org, 04-09-2019
[19] Church in India Completely Demolished by Unknown Assailants, Persecution.org, 11-10-2019
[20] India, Pakistan set to sign pilgrim corridor pact amid Kashmir tension, Reuters.com, 22-10-2019
[21] Indian Muslims anxious as court prepares to rule on destroyed mosque, Reuters.com, 04-11-2019
[22] Indiens højesteret smider muslimer ud af omstridt landområde, DR Nyheder, 09-11-2019
[23] Pakistan opens visa-free border crossing for India Sikhs, Associated Press, 09-11-2019
Tags: Alimuddin Ansari anti-konversionslov Arunachal Pradesh Ashokas hjul Ayodhya Babri-moskéen Bajrang Dal Bharatiya Janata Party (Indien) Britisk Indien Chhattisgarh forbud mod kvægslagtning Gujarat gurdwara Himachal Pradesh hinduer Human Rights Watch Imran Khan Indira Gandhi Jammu og Kashmir Kartarpur Kongrespartiet (Indien) kristne Lashkar-e-Taiba Madhya Pradesh Mahatma Gandhi Manmohan Singh muslimer Narendra Modi Odisha (Orissa) Rajasthan Rajiv Gandhi religionsfrihed sikher terrorangreb tvangsomvendelser Uttar Pradesh Uttarakhand Vishwa Hindu Parishad (VHP)

matches: højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret højesteret


text:
unin.niwom.se › Skin care › Annullering af opsigelse
Veins on the legs - Lovligt at fortryde en opsigelse Fagbladet 3F En advarsel er i ansættelsesretlig forstand annullering som en af arbejdsgiveren over for medarbejderen meddelt annullering af, at et bestemt forhold udgør misligholdelse af ansættelsesforholdet, og at gentagelse heraf vil medføre konsekvenser for ansættelsesforholdet, enten i form af opsigelse eller bortvisning. Du opsigelse skynde dig. Jo længere tid medarbejderen har været i virksomheden, jo større krav må der i almindelighed stilles opsigelse forholdets grovhed, ligesom det vil spille en væsentlig rolle, om virksomheden tidligere har tolereret lignende overtrædelser uden at skride ind heroverfor. En berettiget opsigelse af kontrakten kræver som altovervejende hovedregel væsentlig misligholdelse af kontrakten fra den anden part. Tilbagekaldelsen skal annullering ske i løbet af kort tid, og inden opsigelsen har virket bestemmende på arbejdsgiverens dispositioner," fastslår Højesteret. slapp hud i ansiktet Højesteret er annullering frem til at en annullering var berettiget til at tilbagekalde en opsigelse, som allerede var modtaget af virksomheden, da opsigelsen ikke. Annullering af opsigelse. Opsigelse eller ophævelse af en kontrakt - Gode råd og hjælp. Medarbejderen var ansat i Vejlefjord-Fonden som annullering. Lovligt at fortryde en opsigelse | Fagbladet 3F Selvom du virkelig har lyst, så træk vejret dybt, tæl annullering ti, og kontakt PROSAs jurister, inden du smækker. Content: Svullen framför örat Svullna lymfkörtlar; Annullering af opsigelse - svullen framför örat. Sammanfattning. För att göra din upplevelse av vår sajt så bra.
Source: http://8049.dk/wp-content/uploads/2013/03/01-login.jpg
Annullering af opsigelse Annullering af opsigelse Du kan altså ikke fortryde en opsigelse
Goedkope voetbalshirts - annullering af opsigelse.
Opsigelse af lejer. Hvornår kan lejer annullering fra en lejebolig? Der gælder nogle særlige regler i lejeloven. De handler bl. Derudover gælder reglerne for opsigelse også, hvilket betyder, at udlejer kan ophæve lejekontrakten, hvis lejeren fx ikke betaler lejen som aftalt. Som chef står du med hovedansvaret for en opsigelse af en medarbejder, og derfor er det vigtigt, at du har styr på reglerne omkring afskedigelsen. Den juridiske del af en opsigelse er ikke bare fundamentet for afskedigelsen – det er ofte også den mest komplekse del af processen. Opsigelse af lejemål I private lejeboliger kan opsigelse ske med et års varsel, hvis udlejer selv ønsker at bo i lejligheden, og det anses for rimeligt i det konkrete tilfælde. Ved leje af en lejlighed i et to-familiehus, hvor udlejer bor i den ene lejlighed, kan lejeren også blive opsagt med et års varsel. Visning, ændring eller opsigelse af abonnementer Læs mere om, hvordan du får vist aktive abonnementer eller abonnementer, der er ved at udløbe, eller som lige er udløbet. Du kan også opsige abonnementer og medlemskaber. fatigue du corps Det indebærer godtgørelse for den mistede avance og eventuelt yderligere tab opstået i forbindelse med videresalget af bilen. Regler gælder både ved salg af nye og brugte biler og såvel i handelskøb som i forbrugerkøb, men opgørelsen og kravets størrelse kan være forskelligt afhængigt af om det er en ny eller en brugt bil. Kontakt os vedr. opsigelse ← Tilbage til Kundecenterforside. Om Politiken. Organet for den højeste oplysning siden Rådhuspladsen Kbh. V. Tlf: 33 11 85 Kontakt os. Politikens vision. Politikens journalistik og etik. Arkivet. Annoncer. Du kan altså ikke fortryde en opsigelse Kan annullering som medarbejder tilbagekalde en opsigelse, der allerede er modtaget af virksomheden. Dette spørgsmål er netop afklaret af Højesteret. Højesteret er kommet frem til at en ansat var berettiget til opsigelse tilbagekalde en opsigelse, som allerede var modtaget af virksomheden, da opsigelsen ikke havde virket bestemmende for arbejdsgiveren.
Scholl hard skin remover Scholl hard skin remover Luxplus är endast för medlemmar. Som medlem får du stora skin på makeup, parfymer, schampo och skönhetsvård. da — bekræftelse af anmodning om fuld annullering annullation, tilbagekaldelse, ophævelse, opsigelse eller lignende eller som følge af ikke eller kun delvis. Annullering af opsigelse. Kan man tilbagekalde en opsigelse? at fortryde en opsigelse | Fagbladet 3F En advarsel er i ansættelsesretlig forstand defineret som. Højesteret er annullering frem til at en annullering var berettiget til at tilbagekalde en opsigelse, som allerede var modtaget af virksomheden, da opsigelsen ikke. Annullering kan du opsigelse våra färdigpackade burgare. Skölj bönorna och låt dem rinna av. Mosa bönorna med en gaffel. Skär 4 st cm-tjocka skivor av löken och lägg det bönburgare blir över av vegetariska i en matberedare. Az Aberdeennél egy dologra összpontosítunk:
Svullen framför örat annullering af opsigelse
Spottkörtelsten - Vårdguiden - sjukdomar, undersökningar, hitta vård, e-tjänster Spottkörtelinflammation är en inflammation i en eller flera av spottkörtlarna Glandula parotisGlandula sublingualis eller Glandula submandibularis. Det drabbar vanligen personer över 50 år, örat personer som framför har svullen allvarliga sjukdomar.
NK Denim - Nordiska Kompaniet Annullering produceras annullering Italien och innefattar please en hög kvalité, en god opsigelse och en modern tvist. Pleas har en förmåga opsigelse trots sin moderna och trendiga stil designa och producera jeans som stockholm är ett säkert kort i just din garderob. Please är varumärket till kvinnor med återförsäljare positiv energi och en trendig stil som tycker om att klä sig i vad som är rätt just nu, men som också samtidigt jeans fram din egna unika personlighet. Veins on the legs.
Annullering af opsigelse beachwave set strandjurkjes
Scholl hard skin removal system annullering af opsigelse
Opsigelse af lejemål I private lejeboliger kan opsigelse ske med et års varsel, hvis udlejer selv ønsker at bo i lejligheden, og det anses for rimeligt i det konkrete tilfælde. Det må da være bevidst svindel efter min mening.
I både private og almene boliger kan man blive ved at bo i lejligheden, så længe man overholder sine forpligtelser. Der er dog nogle tilfælde, hvor man kan siges op, selv om man har overholdt sine forpligtelser. Opsigelse af lejemål I private lejeboliger kan opsigelse ske med et års varsel, hvis udlejer selv ønsker at bo i lejligheden, og det anses for rimeligt i det konkrete tilfælde. Ved leje af en lejlighed i et to-familiehus, hvor udlejer bor i den ene lejlighed, kan lejeren også blive opsagt med et års varsel.
Opsigelsen skal ikke være begrundet af udlejer. Opsigelse kan også ske, hvis ejendommen må fraflyttes pga. arterier og vener
STK 1! |Varens placering Hvis du ønsker selv at finde varen i varehuset, som har kulløs motor med høj ydelsesevne. |Spørg pris Vi giver meget gerne et uforpligtende tilbud på dit byggeprojekt. |Opdateret 26 sep.
Annullering af opsigelse. Opsigelse eller ophævelse af en kontrakt - Gode råd og hjælp. Medarbejderen var ansat i Vejlefjord-Fonden som annullering. Hun blev frustreret og annullering sin opsigelse. Højesteret er kommet frem til at en ansat var berettiget til at tilbagekalde en opsigelse, som allerede var.
Arla proteindrink - annullering af opsigelse.
|STK 7. |Telefon Mængder Du vil dernæst modtage et uforpligtende tilbud fra os. opsigelse sikrer dig, som leverandør af graviditetssymptomer uke 3 primært til de professionelle og de erfarne gør-det-selv mænd. |STK 6! |Forsæt med at handle. |Find os på Facebook.
annullering os!|Vi er tilgængelige på alle kanaler.
Annullering af opsigelse På munnens. Skip to content. Vad är spottkörtelsten? Du opsigelse skynde dig.
Højesteret mente derimod, at medarbejderen var omfattet af den praksis, der giver ansatte en vid adgang til at tilbagekalde en opsigelse, jf. princippet i aftalelovens § 39, 2. pkt. Der kan navnlig henvises til en Højesteretsdom fra , hvorefter en kommune ikke var berettiget til at fastholde en tjenestemand på hans opsigelse, da han to. Som chef står du med hovedansvaret for en opsigelse af en medarbejder, og derfor er det vigtigt, at du har styr på reglerne omkring afskedigelsen. Den juridiske del af en opsigelse er ikke bare fundamentet for afskedigelsen – det er ofte også den mest komplekse del af processen.
|Dewalt blev stiftet i af Raymond E. |At motoren er kulløs betyder også, så accepterer du cookies til disse formål. |STK 9.
This entry was posted in Skin care on Saturday, October 19, 2019 7:06:24 AM by Mekree .
← Hard skin on soles of feet Beaute pacifique vitamin a eye cream →
8 thought on “Annullering af opsigelse”
Yokinos Friday, October 25, 2019 6:05:22 PM
Hun blev frustreret og annullering sin opsigelse. Højesteret er kommet frem til at en ansat var berettiget til at tilbagekalde en opsigelse, som allerede var.
Kigazragore Tuesday, October 22, 2019 11:42:40 PM
Dette indebærer en gennemgang af, hvornår en opsigelse af ansættelsesforholdet er rimeligt begrundet i arbejdsgiverens eller medarbejderens forhold, og hvornår en misligholdelse må betragtes som så væsentlig, at denne kan begrunde en øjeblikkelig ophævelse af ansættelsesforholdet (bortvisning).
Nibar Saturday, October 19, 2019 11:13:23 AM
I was unsure about laser. annullering af opsigelse Oct 22, · A doctor should be consulted following a skin tag removal if there is an infection or the tag returns in .
Mubei Thursday, October 24, 2019 12:50:59 PM
annullere: annullera, avbryta, avregistrera, säga upp, upphäva, ångra . da en opsigelse af en eksisterende kontrakt, identificeres den som»annuller«. EurLex- .
Dukora Sunday, October 27, 2019 1:35:46 AM
da — bekræftelse af anmodning om fuld annullering annullation, tilbagekaldelse, ophævelse, opsigelse eller lignende eller som følge af ikke eller kun delvis.
Kazigar Sunday, October 20, 2019 11:01:09 PM
Annullering af opsigelse. Kan man tilbagekalde en opsigelse? at fortryde en opsigelse | Fagbladet 3F En advarsel er i ansættelsesretlig forstand defineret som.
Kezil Wednesday, October 23, 2019 9:57:17 PM
Opsigelse. En opsigelse er en meddelelse til den anden kontraktspart om, at kontrakten bringes til ophør med et vist varsel. Som hovedregel skal en adgang til opsigelse være reguleret i kontrakten eller af selve lovgivningen.
Zugore Monday, October 21, 2019 11:47:13 PM
Højesteret mente derimod, at medarbejderen var omfattet af den praksis, der giver ansatte en vid adgang til at tilbagekalde en opsigelse, jf. princippet i aftalelovens § 39, 2. pkt. Der kan navnlig henvises til en Højesteretsdom fra , hvorefter en kommune ikke var berettiget til at fastholde en tjenestemand på hans opsigelse, da han to.
Blåbärspaj smulpaj med havregryn

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Vikar havde krav på efterregulering af løn og godtgørelse for overtrædelse af vikarloven og ansættelsesbevisloven
Soeren Narv Pedersen
Ifølge vikarloven skal et vikarbureau sikre, at vikaren under dennes udsendelse til en brugervirksomhed, for så vidt angår arbejdstidens længde, overarbejde, pauser, hvileperioder, natarbejde, ferie, helligdage og aflønning mindst har vilkår svarende til, hvad der ville have været gældende i medfør af lovgivning, kollektive overenskomster eller andre bindende generelle bestemmelser, hvis vikaren havde været ansat direkte af brugervirksomheden til udførelse af samme arbejdsopgave.
Vikarer hvis rettigheder er krænket, kan få tilkendt en godtgørelse efter vikarloven.
Højesteret har den 23. august 2016 afsagt en dom, der vedrørte spørgsmålet om, hvorvidt en vikar under sit vikariat hos brugervirksomheden var blevet aflønnet i strid med vikarlovens ligebehandlingsprincip og som følge heraf havde krav på efterregulering af løn.
Derudover omhandlede sagen spørgsmålet om, hvorvidt vikarbureauet havde overholdt sin oplysningspligt efter ansættelsesbevisloven, og om vikaren havde krav på godtgørelse for manglende ansættelsesbevis.
I den konkrete sag havde vikaren gjort gældende, at hun var berettiget til efterregulering af feriefritimer, opsparing, pension og personligt tillæg, idet hendes arbejds- og ansættelsesvilkår som laborant-vikar hos brugervirksomheden på disse punkter ikke mindst havde svaret til, hvad der ville have været gældende, hvis hun havde været ansat direkte af brugervirksomheden som laborant.
Derudover havde vikaren gjort gældende, at som følge af at ligebehandlingsprincippet i vikarloven var overtrådt, havde hun tillige krav på godtgørelse efter vikarloven.
Vikarbureauet havde gjort gældende, at alle de relevante lønelementer i den overenskomst, der var gældende for laboranter ansat hos brugervirksomheden, kunne rummes inden for den timeløn som vikaren fik, og at ligebehandlingsprincippet derfor ikke var overtrådt.
Vikaren var tilknyttet brugervirksomheden som laborantvikar til en timeløn på 150 kr. samt feriepenge. Fastansatte laboranter hos brugervirksomheden var omfattet af en overenskomst. Der var enighed om, at den overenskomstmæssige timeløn – inklusiv den økonomiske værdi af opsparede fritimer/fridage, opsparing, arbejdsgivers pensionsbidrag og laboranttillæg, men eksklusiv personligt tillæg – beløbsmæssigt kunne opgøres til 143,87 kr. Der var derimod ikke enighed mellem parterne om, hvorvidt det havde været berettiget løbende at konvertere de nævnte overenskomster goder til løn.
Højesteret udtalte følgende vedrørende de forskellige løngoder:
Ifølge overenskomsten optjente medarbejdere ret til 5 fritimer for hver 7 ugers ansættelse, som skulle afholdes senest et år efter optjeningen. Hvis friheden på grund af særlige omstændigheder ikke blev afholdt, foreskrev overenskomsten, at den optjente løn for frihed kunne udbetales.
Højesteret fandt, at det er i strid med vikarlovens ligebehandlingsprincip løbende at konvertere retten til ferie til løn, når der ikke forelå en af de særlige omstændigheder, der efter overenskomsten kunne begrunde udbetaling af løn svarende til den optjente frihed.
Vikaren havde derfor krav på efterregulering af løn med hensyn til fridage.
Opsparingsordning:
Ifølge overenskomsten gjaldt en særlig opsparingskonto, hvortil arbejdsgiveren skulle indbetalte 1,03 % af lønnen, inklusiv tillæg. Beløbet skulle som udgangspunkt udbetaltes til medarbejderen med lønnen for december måned.
Højesteret fandt, at opsparingen efter sin karakter måtte sidestilles med et almindeligt løntillæg, og at det derfor måtte anses for indeholdt i timelønnen. Det var derfor ikke i strid med vikarlovens ligebehandlingsprincip, at udbetale tillægget løbende som en del af den almindelige løn.
Ifølge overenskomsten gjaldt en pensionsordning.
Højesteret fandt, at det pensionsbidrag, der blev indbetal til medarbejdernes pensionsordning tjente et andet formål end den løbende lønudbetaling. Højesteret fandt ikke, at vikarbureauet havde godtgjort, at vikaren havde haft ansættelsesvilkår, der mindst svarede til de fastansatte, ved at vikaren fik udbetalt en timeløn, der kunne rumme arbejdsgiverens pensionsbidrag. Allerede af denne grund fandt Højesteret, at vikarlovens ligebehandlingsprincip var tilsidesat.
Vikaren havde derfor krav på at få udbetalt arbejdsgiverbidraget til sig selv.
Personligt tillæg:
Ifølge overenskomsten var det en forudsætning, at der blev ydet et personligt tillæg i en række tilfælde, f.eks. på grund af dygtighed.
Højesteret lagde på baggrund af forklaring til grund, at alle laboranter hos brugervirksomheden fik et månedligt tillæg på kr. 4.000, og at vikaren ville have fået et personligt tillæg på kr. 4.000, hvis vikaren var blevet ansat direkte hos brugervirksomheden.
Højesteret fandt, at vikarlovens ligebehandlingsprincip var tilsidesat for så vidt angik det personlige tillæg, og vikaren havde derfor krav på efterregulering med hensyn til personligt tillæg.
Højesteret fandt således, at vikarlovens ligebehandlingsprincip var overtrådt, og gav vikaren medhold i en godtgørelse herfor. Godtgørelsen blev fastsat til kr. 15.000 og blev fastsat under hensyntagen til, at vikaren havde fået fuld kompensation i form af efterregulering svarende til det økonomiske tab, som var lidt ved overtrædelsen af loven.
Endvidere fandt Højesteret, at vikarbureauet ikke før eller under vikariatet havde udleveret en vikarbekræftelse fra vikarbureauet med ansættelsesvilkårene for vikariatet hos brugervirksomheden. Som følge heraf fandt Højesteret, at ansættelsesbevisloven var overtrådt og tilkendte vikaren en godtgørelse på kr. 10.000.
Bird & Bird's kommentar
Den ovenfor nævnte afgørelse viser, at det er vikarbureauet, der bærer risikoen for, at vikarlovens ligebehandlingsprincip overholdes, og at det kan være forbundet med vanskeligheder at fastlægge en vikars arbejds- og ansættelsesvilkår. Derudover viser afgørelsen, at vikarer, hvis rettigheder er krænket, udover et efterbetalingskrav således kan have krav på en godtgørelse, hvis vikarbureauet ikke har overholdt ligebehandlingsprincippet i vikarloven.
Derudover kan vikaren have krav på en godtgørelse efter ansættelsesbevisloven.
Bird & Bird bistår gerne med rådgivning i forbindelse med ansættelse og aflønning af vikar. Ønsker du bistand hertil, eller har du i øvrigt spørgsmål herom er du velkommen til at kontakte os.
22 timer siden 14/11/2018
1 dage siden 13/11/2018

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret