text:
Højesteret: Forsvarets ophævelse af it-kontrakt var berettiget
Højesteret har den 25. april 2013 afgjort to sager mellem Forsvarets Materieltjeneste og Saab. Højesteret har behandlet sagerne efter appel af Sø- og Handelsrettens domme. Se vores tidligere nyhed om Sø- og Handelsrettens domme i sagerne her. Nyheden beskriver sagernes faktum detaljeret.
Sag 1: Estimeret arbejdstid
Den første sag angik Saabs krav om betaling for arbejdstid ved deltagelse i et internationalt it-samarbejde i 2007. Et estimat i kontrakten angav, at Saabs arbejdstid ikke ville overstige 5.000 timer, og Saab krævede betaling for arbejde udført ud over de 5.000 timer. Saab krævede desuden betaling for arbejde udført i 2008, efter Forsvarets Materieltjeneste havde ophævet kontrakten. Ligesom Sø- og Handelsrettens fandt Højesteret, at Saab ikke var berettiget til betaling for det ekstra udførte arbejde.
Angående betaling for arbejdet i 2007
Højesteret tillagde aftalen om et tidsestimat på 5.000 timer væsentlig betydning. Da parterne ikke indgik en skriftlig aftale om revideret estimat, og da det ikke fandtes godtgjort, at Forsvarets Materieltjeneste havde givet mundtligt samtykke til betaling for de ekstra timer, fandt Højesteret, at Saab ikke kunne kræve betaling ud over tidsestimatet.
Højesteret tillagde det ikke betydning, at Forsvarets Materieltjeneste var orienteret om arbejdets udførelse, og det var ligeledes uden betydning, at Saab havde fremsendt en revideret estimering af arbejdstiden. Det for Højesteret afgørende var, at Saab ikke havde opfyldt betingelserne i kontrakten for at revidere estimatet. Kontraktens konkrete udformning af betingelserne for en revideret estimering har dermed været afgørende for resultatet.
Det kan konstateres, at Højesteret lægger betydelig vægt på kontraktens konkrete ordlyd, og der er i denne sag anlagt en indskrænkende fortolkning, som forekommer kundevenlig. Højesteret afviste dermed at lægge vægt på hensynet til behov for en praktisk tilgang til samarbejdets fleksibilitet.
Leverandører skal derfor være påpasselige i forhold til overholdelse af afgivne estimater. Hvor den konkrete formulering tyder på et loft eller maksimum, bør leverandøren altid sikre sig kundens skriftlige godkendelse, før supplerende tidsforbrug afholdes. Det er ikke nok, at kunden bliver orienteret om overskridelsen og er vidende om, at der udføres arbejde udover loftet. En mundtlig accept er heller ikke tilstrækkelig. Kunden skal eksplicit skriftligt godkende overskridelsen. I modsat fald er der betydelig risiko for, at kunden kun skal betale op til det oprindeligt fastsatte loft. Kan kontraktens formulering ikke tolkes som et loft/maksimum, kan leverandøren ikke i samme grad holdes op på estimatet.
Angående betaling for arbejdet i 2008
I 2008 udførte Saab arbejde, mens de to parter forhandlede om indgåelse af en tillægskontrakt. Forsvarets Materieltjeneste havde inden forhandling af tillægskontrakten forbeholdt sig ret til at ophæve kontrakten, såfremt parterne ikke kunne blive enige.
Højesteret fandt, at det ”havde formodningen imod sig”, at Forsvarets Materieltjeneste skulle have accepteret betaling af arbejdsvederlag til Saab fra marts 2008 og frem, mens parterne forhandlede om en tillægskontrakt, som skulle sikre videre samarbejde.
Højesterets præmisser viser, at også den konkrete ordlyd af forbehold tillægges betydelig vægt. Forbeholdet blev opretholdt, idet Højesteret (i mangel af konkrete beviser) fandt det usandsynligt, at Forsvarets Materieltjeneste på samme tid ville forbeholde sig ret til at ophæve kontrakten og samtidig acceptere fuld betaling til Saab i perioden efter meddelelse om forbeholdet.
Sag 2: Ophævelse af it-kontrakt
Sag 2 angik ophævelse af kontrakten om fase 2 af parternes samarbejde vedrørende SAABs udvikling af systemet DACCIS, et militært kommunikationssystem, som Forsvaret kunne anvende i militære øvelser og krig. Den oprindelige kontrakt blev indgået i 1998, og den i sagen omtvistedes fase 2 blev iværksat i 2004.
Efter kontraktens § 9, stk. 1, litra a, var Forsvarets Materieltjeneste berettiget til at hæve kontrakten ”såfremt den aftalte dato for godkendelse af milepæl OC overskrides”. Milepælen vedrørte en bestået test. Testen blev udført indenfor fristen, men dele af systemet blev ikke inddraget i testen. Forsvarets Materieltjeneste ophævede kontrakten med Saab, idet Saab ikke rettidigt havde opfyldte krav til en bestået test.
Sø- og Handelsretten fandt i overensstemmelse med Saabs påstand, at Forsvarets Materieltjeneste var uberettiget til at hæve kontrakten, da testens omfang og formål var uklart beskrevet i kontrakten. Sø- og Handelsretten fandt det ikke godtgjort, at der forelå væsentlig hævebegrundende misligholdelse af kontrakten.
For Højesteret blev der foretaget et syn og skøn. To førende it-sagkyndige, Carsten Gomard og Torben Falholt, besvarede spørgsmål vedrørende it-kontrakten. På baggrund af skønserklæringen, fandt Højesteret, at Saab havde undladt test af væsentlige dele af it-systemet. Kontraktens milepæl OC var derfor ikke opfyldt rettidigt, og ophævelse for forsinkelse var berettiget.
Grundlaget for ophævelse var ikke væsentlige fejl ved systemet men derimod væsentlige fejl ved en test. Det fremgår endvidere af dommen, at Kontrakten eksplicit angav en afhjælpningsret for Saab i forbindelse med nogle andre milepæle, men dette var ikke tilfældet ved milepæl OC. Højesteret fastslår derfor, at Saab ingen afhjælpningsret havde i forhold til den fejlbehæftede test.
It-kontrakter beskriver ofte komplekse forhold, hvor kontraktens formuleringer kan være vanskelige at fortolke. Dommen viser, at erklæringer ved syn og skøn kan blive afgørende i fortolkningsspørgsmål. I modsætning til Højesteret fandt Sø- og Handelsretten det ikke godtgjort, at der forelå væsentlig misligholdelse, idet kontrakten var uklar med hensyn til testens betydning. Det er selvfølgelig uvist, hvordan Højesteret havde afgjort sagen, såfremt der ikke havde været foretaget syn og skøn. Men præmisserne tyder på, at de to fagkyndiges udtalelser om, hvordan kontrakter anvendes og fortolkes i branchen, blev afgørende for Højesterets fortolkning af kontrakten.
Afgørelsen viser endvidere, at Højesteret lægger stor vægt på kontraktens konkrete ordlyd. Højesteret tog udgangspunkt i kontraktens eksempel på hævebegrundende forsinkelse, og fandt på baggrund heraf, at kontrakten kunne ophæves.
Det er en påmindelse om, at kontraktens eksempler på væsentlig misligholdelse skal tages alvorligt i forhandlingssituationen. For leverandører er det uklogt, at forholde sig passivt overfor bestemmelser, som forekommer teoretiske og urealistiske. Tilsvarende kan kunder skærpe leverandørens opmærksomhed om væsentlige forhold ved at lade kontrakten indeholde eksempler på væsentlig misligholdelse.
Især ved komplekse sager af stort omfang med en myriade af detaljer, tekniske elementer og omfattende dokumentation, vil kontraktens konkrete eksempel let blive afgørende. Eksemplet giver et enkelt holdepunkt for en stringent juridisk afgørelse.
Et element i sagen var, at projektdeltagerne indbyrdes havde drøftet ændring af testen ved milepæl OC, men der var ved vidneerklæringerne ikke enighed om konklusionen på drøftelserne. Kontraktens betingelser var derfor gældende. Et afgørende element var dog, at de pågældende personer ikke havde kompetence til at aftale den reduktion af testens omfang, som SAAB havde foretaget. Dette led i dommen understreger igen, at Leverandører skal være meget påpasselige med at følge kontraktens procedurer for ændringshåndtering og sikre sig skriftlig dokumentation for ændringers indhold samt entydig godkendelse fra de rette repræsentanter hos Kunden.
Afgørelsen medførte, at Saab skal tilbagebetale de 44 mio. kr., som Forsvarets Materieltjeneste havde betalt efter dommen i Sø- og Handelsretten. Saab skal derudover betale ca. 143 mio. kr. til Forsvarets Materieltjeneste med tillæg af 12 mio. kr. i sagsomkostninger.
Vi har den 25. april 2013 offentliggjort en rapport om centrale forhold ved it-kontrakter, som kan bidrage til forståelse og udarbejdelse af it-kontrakter. Rapporten viser tydeligt omfanget af problemer med fortolkning af it-kontrakter, særligt i forhold til kravspecifikation samt prøver og test. Se rapporten her.
Se Højesterets afgørelser her og her.
6 timer siden 17/11/2017
7 timer siden 17/11/2017
9 timer siden 17/11/2017

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Højesteret Direktør idømt kombinationsdom for momssvig af særligt grov karakter, jf. straffelovens § 289
Direktør idømt kombinationsdom for momssvig af særligt grov karakter, jf. straffelovens § 289
Sag 71/2015
Dom afsagt den 19. august 2015
Direktør idømt fængsel i 1 år og 8 måneder, hvoraf 6 måneder skulle fuldbyrdes, for momssvig af særligt grov karakter, idet det blev lagt til grund, at det fornødne forsæt forelå
Tiltalte (T) var som direktør i et anpartsselskab tiltalt for momssvig af særligt grov karakter. I byretten blev T frifundet, og i landsretten blev T idømt fængsel i 1 år og 6 måneder, der blev gjort betinget, samt en tillægsbøde på 5.425.000 kr.
Højesteret udtalte, at Højesteret som anført i bl.a. Højesterets dom af 9. januar 2012 (UfR 2012.1101) ikke kan efterprøve den konkret foretagne bevisbedømmelse vedrørende skyldsspørgsmålet. Højesteret kan imidlertid tage stilling til, om landsretten har anvendt forsætsbegrebet rigtigt, og om de faktiske omstændigheder, som er lagt til grund af landsretten, herunder vedrørende Ts subjektive forhold, kan begrunde, at der foreligger forsæt.
Højesteret udtalte herefter, at landsrettens præmisser måtte forstås således, at T havde indset, at det var muligt, at selskabet blev anvendt til momsunddragelse i et omfang som det, der fandt sted, og at han accepterede denne mulighed for det tilfælde, at det faktisk forholdt sig på denne måde. Landsretten havde således fundet, at T havde forsæt i form af dolus eventualis (positiv indvilligelse). Selv om betingelserne for forsæt i denne form ikke var kommet klart til udtryk i landsrettens præmisser, fandt Højesteret, at landsretten havde anvendt forsætsbegrebet korrekt, og at bevisresultatet kunne begrunde, at der forelå forsæt. Højesteret tiltrådte derfor, at T var skyldig i overtrædelse af straffelovens § 289.
Med hensyn til strafudmålingen udtalte Højesteret, at der var tale om momsunddragelser af betydelige beløb som resultat af organiseret svindel med flere medvirkende aktører, der løbende og systematisk havde misbrugt momsreglerne til ”momskarusselsvig” under brug af flere ”skraldespandsselskaber”. Højesteret fandt, at ubetinget frihedsstraf under disse omstændigheder bør være udgangspunktet ved strafudmålingen. Landsretten havde lagt til grund, at T havde haft en beskeden rolle i selskabet og ikke havde medvirket aktivt. Som direktør for et ”skraldespandsselskab” havde han dog udfyldt en nødvendig og ikke uvæsentlig rolle som led i den begåede kriminalitet. Disse forhold burde afspejles i strafudmålingen, herunder udmålingen af tillægsbødens størrelse.
Straffen skulle herefter fastsættes som en fællesstraf med den betingede straf for overtrædelse af lov om euforiserende stoffer, som T tidligere var blevet idømt. På baggrund af det anførte, fastsatte Højesteret fællesstraffen til fængsel i 1 år og 8 måneder, hvoraf 6 måneder skulle fuldbyrdes, medens resten af fængselsstraffen ikke skulle fuldbyrdes, hvis T inden for en prøvetid på 2 år fra dommens afsigelse ikke begår strafbart forhold. T blev endvidere idømt en tillægsbøde på 2.700.000 kr. svarende til halvdelen af normalbøden ved momsunddragelser af den omhandlede størrelse.
Højesteret ændrede derved landsrettens afgørelse.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Forside - DAHL Advokatfirma
DAHL er et af Danmarks største advokatfirmaer. Vi tæller mere end 200 medarbejdere – heraf flere end 100 jurister – og holder til i Aarhus, Esbjerg, Herning, København og Viborg.
AB 18: Nye bestemmelser om bygherrens udbud og entreprenørens tilbud
Med de nye almindelige betingelser for byggeriet er der indført nye bestemmelser om bygherrens udbud og entreprenørens tilbud. Du skal være opmærksom på disse nye bestemmelser i de…
Fødevarebranchen samlet hos DAHL Advokatfirma
DAHL Advokatfirma dannede i går aftes rammen om en eksklusiv middag for nationale og internationale aktører fra fødevarebranchen, som var samlet i Herning i forbindelse med fødevar…
AB 18 – skal standarddokumenter revideres?
Med byggeriets nye standardvilkår rejser der sig et naturligt spørgsmål om, hvorvidt der er behov for at ændre de eksisterende standardkontrakter, standardfællesbetingelser samt sa…
Udlån af penge til selskab – forrentningen skal aftales på markedsvilkår
Det forekommer ret ofte, at der imellem selskab og aktionær indgås aftale om forskellige transaktioner. Oftest er der tale om udlån af penge. Der kan være tale om en fysisk person,…
Nye regler om lavere gaveafgift gør det mere attraktivt at overdrage erhvervsvirksomheder til næste generation. Flere har fået øje for de nye afgiftssatser, og det har for nyligt f…
DAHL Advokatfirma styrker dedikeret procesafdeling
Den 15. september tiltrådte Christina Nissen som advokat hos DAHL Advokatfirma.
Morality clauses i sportslige kontrakter – muligheder og konsekvenser
Nicklas Bendtner tiltalt for vold, Nicki Bille anholdt efter episode med luftpistol og Cristiano Ronaldo sigtet for voldtægt. Hvilken betydning kan dette få i forhold deres spiller…
Nyt lovforslag skærper kravet til offentliggørelse af alle dele af evalueringsmetoden i udbudsmateriale
Erhvervsministeren har fremsat et lovforslag til bl.a. ændring af udbudslovens § 160, stk. 1. Forslaget betyder, at alle dele af evalueringsmetoden fremover skal fastlægges og besk…
En lovændring i 2017 har affødt en række diskussioner om omfanget af passiv kapitalanbringelse. En nyere afgørelse i Skatterådet gør det nu mere klart, om der er tale om passiv kap…
Hvor går grænsen for private leverandørers dialog med offentlige kunder om fremtidige aftaler?
Det er ikke altid enkelt at handle med offentlige myndigheder og offentlige virksomheder. Som privat leverandør til det offentlige er det afgørende at kende reglerne for forudgåend…
Nye aftalevilkår er klar til byggeriets parter
Byggeriets efterhånden længe benyttede standardvilkår AB 92, ABT 93 og ABR 89 afløses af opdaterede betingelser. Afløserne AB 18, ABT 18 og ABR 18 er efter udkast, høringsperiode o…
E-sport – er der styr på de juridiske spilleregler?
Tidligere i dag blev det offentliggjort, at Superliga-klubberne via Divisionsforeningen starter en E-sports-liga. E-sport har generelt oplevet en eksplosiv vækst, båret af utrolig …
Skattestyrelsen har den 6. august 2018 offentliggjort, at kapitalafkastsatsen for hele indkomståret 2018 til 0 %, og at rentekorrektionssatsen er 3 % for hele indkomståret 2018. De…
Ny ændringslov vil skærpe forbuddet mod seksuel chikane
I kølvandet på de seneste års #Metoo-kampagner har beskæftigelsesministeren sendt et udkast til forslag til lov om ændring af ligebehandlingsloven i ekstern høring den 31. august 2…
Kend de juridiske spilleregler, når I bruger influencere i jeres markedsføring
Bruger jeres virksomhed sociale medier og bloggere som led i en effektiv markedsføring? Vi har samlet en række gode råd, der kan være med til at sikre, at jeres virksomhed ikke ove…
Danmark er et foreningsland. Der er et væld af forskellige foreninger, hvor formålet med disse er meget forskelligartet. Der er mildest talt noget for enhver smag. Mange af disse f…
Skattefrihed i dødsboer
Når et dødsbo undergives et egentligt skifte, er dødsboet et selvstændigt skattesubjekt. Dødsboers skatteforhold reguleres af udførlige – og ganske komplicerede – regler i dødsbosk…
Konkurrenceankenævnet stadfæster afgørelse om ulovlig aftale om kundedeling
Konkurrenceankenævnet har i en sag af 12. juni 2018 stadfæstet konkurrencerådets afgørelse om at anse aftaler om kundedeling på markedet for afsætning af distribution af adresseløs…
Lægelig diagnose er ikke afgørende for definitionen af et handicap efter forskelsbehandlingsloven
Højesteret har i november 2017 afsagt to afklarende domme om forskelsbehandling på grund af handicap, hvor handicappet relaterer sig til en sygdom. Dommene giver betydelige problem…
Final call for salg af forældrekøbslejligheder
Ejer du en forældrekøbslejlighed, som du overvejer at sælge videre til dine børn? Nye regler kan gøre det dyrt at udskyde et salg af forældrekøb til næste generation. Læs med her o…
Stop for gældssanering på 1. klasse
Højesteret har den 12. juni 2018 afsagt en kendelse, der efter flere års retsusikkerhed slår fast, at skyldnere, der ikke opfylder betingelserne for gældssanering, ikke kan ”skyde …
Ny afgørelse ændrer på den hidtidige opfattelse af konsortiumaftalers lovlighed
Sø- og Handelsretten har netop ophævet Konkurrencerådets afgørelse i sag om vejstribekonsortium. To virksomheder handlede således ikke i strid med konkurrencelovens § 6, da de som …
Klagenævnet for Udbud har ved kendelse af 18. maj 2018 fastslået, at selv om et produkt er frit tilgængeligt for enhver leverandør, vil det alligevel være i strid med udbudsreglern…
I en nyere landsretsafgørelse vedrørende en kommunes erstatningsansvar slår retten fast, at det ikke er tilstrækkeligt, at en kommune tidligere er gjort opmærksom på, at der er pro…
EU-varemærker og EU-designs vil automatisk og uden omkostninger fortsat være beskyttet i Storbritannien efter Brexit
Den britiske regering har meddelt, at britiskejede varemærke- og designrettigheder vil være uberørte af Storbritanniens udtrædelse af EU. Alle eksisterende EU-varemærker, registrer…
En arving har som udgangspunkt mulighed for at give afkald på sin arv. Der kan være overvejelser med hensyn til, hvornår afkaldet skal gives af hensyn til mulige – og utilsigtede -…
Betingelser for at opnå skattefri gevinst ved salg af ejerlejlighed
Vil du opnå skattefri gevinst ved salg af en ejerlejlighed, er der flere betingelser, som skal være opfyldt. Blandt andet skal du som ejer eller din husstand have beboet ejerlejlig…
Sådan tæller du til 120 dage ved deltidssygemelding
Højesteret har i to principielle afgørelser skabt klarhed over, hvordan 120-dages-reglen skal anvendes i forbindelse med en funktionæransats delvise sygemelding. Få indblik i, hvor…
Ny ændringslov skal sikre sundere og mere stabile rammer for private andelsboligforeninger
En ny lov om ændring af lov om andelsboligforeninger og andre boligfællesskaber er trådt i kraft den 1. juli 2018. Loven stiller blandt andet skærpede krav til stiftelse af andelsb…
Sommerferien er for de flestes vedkommende overstået. Vi optjener og afholder fortsat ferie, som vi har gjort længe. Den 1. maj 2019 starter det næste ferieår. Dette ferieår bliver…
Lovforslag til ændring af aktieoptionsloven: Større aftalefrihed og klarhed i optionsaftaler
Beskæftigelsesministeren har sendt et forslag til ændring af lov om brug af køberet eller tegningsret til aktier m.v. i ansættelsesforhold (”aktieoptionsloven”) i høring. Forslaget…
Juridisk sparring sikrede EfB en god handel
Fodboldens transfervindue er i fuld gang. I forbindelse med køb og salg af nye spillere er det ikke kun spillerne og agenterne, der skal være opmærksomme på de ofte uigennemskuelig…
Canada har netop tiltrådt Haag arrangementet med virkning fra den 5. november 2018 og meddelte tidligere på året, at de tillige ønsker at tiltræde Madrid Protokollen. Canadas initi…
Har du uretmæssigt fået inddrevet gæld til det offentlige af SKAT?
Hvis en borger eller virksomhed har fået inddrevet gæld til det offentlige via SKAT eller frivilligt har betalt gæld til det offentlige i perioden fra 1. september 2013 til 7. sept…
Bestikkelse i ansættelsesforhold - Er der forskel på offentlige og private ansættelsesforhold?
Med afsæt i ATEA-sagen, hvor der senest den 27. juni 2018 blev afsagt straffedomme over fire tidligere ATEA-medarbejdere og tre tidligere ledere i Region Sjælland, skal der knyttes…
Ændringer af selskabsloven
Folketinget har den 29. maj 2018 vedtaget en række ændringer til selskabsloven, der skal forbedre rammevilkårene for at drive virksomhed i Danmark og derved styrke den fremtidige v…
I en kendelse fra april 2018 ophævede DIF Idrættens Højeste Appelinstans en roklubs bestyrelses beslutning om tidsbegrænset eksklusion af et medlem på trods af, at beslutningen var…
Fodboldfeberen er over os og for mange også i en sådan grad, at de rejser til Rusland for at følge Landsholdets kampe. En del rejser foregår også i firmaregi og flere inviterer i d…
Den franske skodesigner Christian Louboutin har registrerede varemærkerettigheder i over 25 lande til den røde farve (Pantone 18 1663TP) på skosåler til højhælede sko, men skodesig…
Børnenes salg af forældrekøbslejlighder
Hvert år op til studiestart erhverver en række forældre lejligheder i de forskellige studiebyer med henblik på udlejning til deres børn. Men hvordan er det nu lige med afståelse, s…
Medlemskab af erhvervsklub i golfklub - Beskatning?
Med foråret og sommerens kommen søger en stor skare af danskere, der spiller golf, ud på de forhåbentligt veltrimmede golfarealer igen. Golfsæsonen kan begynde på ny.
Sælger din virksomhed tøj eller andre varer under egne brands via de større online platforme og markedspladser? Pas på, at I ikke samtidig sælger ud af jeres immaterielle rettighed…
Uhensigtsmæssigheder ved moms- og skattetjekket
Med virkning fra den 1. januar 2018 har Skatteministeriet og SKAT lanceret en ny assistanceydelse, som revisorer m.fl. kan udføre for små- og mellemstore virksomheder. Ydelsen går …
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen udgav den 25. april 2018 en ny vejledning om konsortiesamarbejde i for-hold til konkurrenceloven. Vejledningen kommer i forlængelse af ændringer …
Storbritannien har ratificeret aftalen om den fælles europæiske patentdomstol
Storbritannien har nu ratificeret aftalen om den fælles europæiske patentdomstol. Det har den britiske minister for immaterielle rettigheder Sam Gyimah bekræftet i en pressemeddele…
Hvad er arveafgift egentlig?
Berettigelsen og størrelsen af arveafgiften er et af de emner, som bliver ved med at dukke op som et tema i den skatte- og afgiftspolitiske debat. Herudover er det et tema, som alt…
Anerkendt DAHL partner udgivet i Tidsskrift for Bolig- og Byggeret
Erik Hørlyk, Advokat (H)/DR.JUR.H.C. har fået udgivet artiklen 'En reform med respekt for fremtiden' i Tidsskrift for Bolig- og Byggeret (TBB)
Når en virksomhed lejer et beboelseslejemål
Det er ikke muligt at omgå lejelovgivningens ufravigelige regler for beboelseslejemål, selvom det er en virksomhed der lejer lejemålet
En ny dansk lov om forretningshemmeligheder er netop vedtaget og træder i kraft den 9. juni 2018. Loven vil blandt andet regulere, hvad der betragtes som en forretningshemmelighed,…
Aktieombytning - ombytningsforholdet i ABL § 36, stk. 6
Der kan ske skattefri aktieombytning uden tilladelse fra SKAT efter reglerne i Aktieavancebeskatningsloven (ABL) § 36, stk. 6.
Den seneste tid har Klagenævnet for Udbud afsagt flere kendelser, som kan anses som udtryk for et øget fokus på kravene til klarheden i udbudsgrundlaget i forbindelse med offentlig…
Værdiansættelse ved overdragelse af insolvente selskaber
Højesteret følger sin hidtidige praksis, hvorefter en virksomhedsoverdragelse af et insolvent selskab som udgangspunkt skal ske til markedsværdien som going concern.
Omlægning til skattefri løn - Er det muligt?
Ansatte modtager løn af forskellig form. Den ydelse man modtager ved at lægge en arbejdsindsats, er typisk aflønning i form af kontanter eller modtagelse af forskellige frynsegoder…
De virtuelle kryptovalutaer, herunder særligt bitcoins, har haft stor bevågenhed i det seneste års tid. Dette skyldes særligt at værdien af disse i en periode så ud til at være kon…
Bindende svar bliver igen bindende!
De seneste år har et bindende svar fra SKAT ikke nødvendigvis været bindende, men det er der nu lavet om på.
Sommerhus i selskab - En beskatning, man siger nej tak til
Sommerhuse beskattes hårdt, hvis man har rådighed over dem gennem et selskab
Større muligheder for at kommunikere digitalt i boliglejeforhold
Den 1. januar 2018 trådte nye regler i lejelovgivningen i kraft, hvorefter udlejer og lejer som udgangspunkt frit kan vælge den skriftlige kommunikationsform.
Sø- og Handelsretten har den 24. januar 2018 afsagt en dom vedrørende muligheden for at afdele en national patentansøgning på grundlag af en europæisk patentansøgning. Ved dommen a…
Den 2. februar 2018 offentliggjorde udvalget til revision af AB92, ABT93 og ABR89 deres første udkast til nye vilkår. Udkastet er i offentlig høring indtil den 12. marts 2018 og vi…
Højesteret har den 15. januar 2018 afsagt dom vedrørende sagsomkostninger, hvor sagen drejede sig om, hvorvidt en rekvirent havde krav på hel eller delvis dækning af udgifter til e…
Nye regler om prismærkning – bilforhandlere skal nu oplyse den samlede pris inklusive leveringsomkostninger
Den 1. januar i år trådte nye regler om prismærkning i kraft, og det medfører, at bilforhandlere fra den 1. april 2018 bliver forpligtede til at oplyse den samlede pris på bilen in…
Beskatning af udbytte - Ejerforholdene er afgørende!
Højesteret har den 11. januar 2018 afsagt kendelse, hvorefter den tidligere direktør i en konkursramt koncern idømmes konkurskarantæne. Kendelsen fastslår en pligt for ledelsen til…
Den 9. oktober 2017 fastslog Højesteret, at en kommunes overtagelse af en landbrugs-ejendom, der kort forinden var overgået fra landzone til byzone, ikke kunne sidestilles med de a…
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har offentliggjort nye tærskelværdier for gennemførelse af EU-udbud.
Erik Hørlyck, advokat, dr.jur.h.c., fylder den 19.december 75 år. Han er partner hos DAHL Advokatfirma og medlem af Højesteretsskranken, foreningen af de advokater, der jævnligt mø…
Mange virksomheder i Danmark drives i selskabsform. Langt de fleste af disse selskaber er unoterede selskaber. Ved unoterede selskaber forstås, at kapitalandelene i selskabet ikke …
Beskatningen af fast ejendom er i Danmark reguleret af to regelsæt, nemlig enten ejendomsavancebeskatningsloven eller en ældre bestemmelse, der giver mulighed for næringsbeskatning…
Garantens mulighed for at begære sagkyndig beslutning i henhold til AB 92
Entreprenøren stiller normalt en garanti overfor bygherren til sikkerhed for sine forpligtelser i henhold til entreprisekontrakten. Det er udgangspunktet i henhold til AB 92, at en…
Erhvervslejeloven giver mulighed for regulering af huslejen til markedslejen
Betaler din virksomhed for meget i husleje? Eller betaler din erhvervslejer for lidt i husleje? Så er det værd at få undersøgt, om der er mulighed for at kræve huslejen reguleret t…
Beskatning af donation til valgkampagne
Et hvilket som helst bidrag til en kandidat givet af en privatperson eller en virksomhed skal beskattes hos den pågældende kandidat.
Den sædvanlige inkassoproces består af en eller flere inkassorykkere, evt. efter en eller flere udenret-lige rykkere, og med efterfølgende fremsættelse af betalingspåkrav, såfremt …
Den 12. november 2017 indgik regeringen (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti), Dansk Folkeparti og Radikale Venstre aftale om Erhvervs- og iværksætterinitiativ…
Højesteret har den 17. oktober 2017 afsagt en dom, der udvider lønmodtageres beskyttelse mod usaglig opsigelse i forbindelse med virksomhedsoverdragelse. Dommen og dennes konsekven…
Milliardbeløb i spil – ansvar for anvendelse af MgO plader
Som det efterhånden er alle bekendt i entreprenørbranchen, og hos de professionelle bygherrer, så blev der den 21. juni 2017 afsagt en kendelse, hvor Voldgiftsretten for bygge- og …
Beskatning af en fiktiv indtægt – Er det muligt?
Dette er den fjerde klumme i en række om særlige skatteregler, som kan virke overraskende, men alligevel findes i det danske skattesystem.
Rådighedsbeskatning - Hvad er det?
Hvis du får stillet en firmabil til rådighed til privat brug, bliver du beskattet. Også selv om du ikke bruger bilen.
Genoptagelse af indkomstår – Den ordinære frist
Der gælder tre frister, hvis SKAT eller skatteyderen ønsker at genoptage og rette i et tidligere indkomstår.
Slutopgørelsens juridiske betydning
Entreprenøren skal fremsætte betalingskrav inden for visse tidsfrister for at kunne bevare kravet. Udover forældelse og passivitet kan en slutopgørelse have betydning for entrepren…
Vi er i gang med at sætte en ny standard for advokatrådgivning i Region Syd, og vores kontor i Esbjerg leder efter talenter, som ønsker at blive en del af DAHL-teamet, der tæller +…
Ny partner til DAHL Advokatfirma
Den 1. oktober 2017 tiltrådte Claes Wildfang som partner hos DAHL Advokatfirma.
DAHL Advokatfirma ruster sig til yderligere vækst
Fra den 1. oktober 2017 optages DAHL Esbjerg Advokatpartnerselskab i DAHL Advokatpartnerselskab. DAHL Advokatfirma har i de senere år gennemgået en markant vækst, som gør, at virks…
Ekspropriation fra landbrugsejendomme
Skal der fortsat beregnes erstatning for ejendomsindskrænkning i forbindelse med ekspropriation fra landbrugsejendomme?
En afgørelse ved Vestre Landsret fra den 7. juli vil øge finansieringsomkostninger ved pantsætning af betalingsrettigheder. Dette kan betyde større tab for pengeinstitutter i tilfæ…
Landsholdsspiller - ansættelsesretlig status?
Uden ellers at ville blande mig i den igangværende konflikt mellem kvindefoldboldlandsholdet og DBU om en fremtidig landsholdsaftale og spørgsmålet om landsholdsspillernes eventuel…
Airbnb er meget oppe i medierne for tiden, særligt efter Københavns overborgmester Frank Jensen har udtalt, at han vil sætte loft for, hvor mange nætter pr. år man må udleje sin bo…
Bruger din virksomhed Google Analytics og andre lignende tjenester? – så har du måske et persondata-problem
Rigtig mange virksomheder og offentlige myndigheder anvender Google Analytics eller lignende tjenester på deres hjemmeside. Formålet med tjenesterne er, ved hjælp af cookies, at in…
Klagenævnet for Udbud har i en kendelse fra den 8. august 2017 behandlet rækkevidden af begrebet ”evalueringsmetode” i udbudslovens § 160, stk. 1. Kendelsen afklarer, i hvilket omf…
Hvor mange kontanter må jeg tage imod?
Hvidvaskningslovens § 5 indeholder et forbud mod, at erhvervsdrivende tager imod kontante betalinger på 50.000 kr. eller derover. Lovens bestemmelse herom er vist nok noget overset…
DAHL Academy er opdateret med nye og spændende kurser
Vil du gerne opdateres med den nyeste juridiske viden så er DAHL Academy stedet.
Afskaffelse af "ægtefællefinten"
I de senere år har udtrykket ”ægtefællefinten” vundet indpas i det danske sprog. Det betegner den fremgangsmåde, at en gift person, som er kommet i økonomisk uføre, overdrager akti…
DAHL Advokatfirmas dedikerede team af specialister står klar til at rådgive og bistå med forberedelse og gennemførelse af køb og salg af virksomheder samt...
Omdømmeanalyse placerer DAHL i top 5
DAHL Advokatfirma ligger i top 5 i ny omdømmeanalyse for jurastuderende.
Er du hacker?
I straffelovens forstand består hacking i uberettiget at skaffe sig adgang til en andens oplysninger eller programmer, der er bestemt til at bruges i et informationssystem.
Nye rammer for aftaler mellem ægtefæller
Ægtefælleskifteloven og Retsvirkningsloven samles fra den 1. januar 2018 i én lov - Lov om ægtefællers økonomiske forhold
Skattefrihed for en- og tofamilieshuse
Sælger man en bolig med gevinst, kan det gøres skattefrit i visse tilfælde.
Michael Rehling indtræder den 1. juli 2017 som partner i DAHL Advokatfirma. Han er specialist inden for IT-ret og certificeret IT-advokat.
Arbejdsgiverbetalt elektronisk avis
Betalt avis er et af mange mulige frynsegoder - det er forskelligt, om det er beskattet.
Brug af delydelsesbestemmelsen i udbudsloven
Ny principiel afgørelse åbner op for tilkøb til en udbudt kontrakt efter indgåelse af kontrakten - eksempelvis på komplekse it-kontrakter eller bygge- og anlægskontrakter.
DAHL bistår klient i forbindelse med investeringer fra Silicon Valley
Den danske iværksættervirksomhed Spektral kan nu speede udviklingen af deres avanceret teknologi op med en kapitalindsprøjtning fra USA.
DAHL-advokats ph.d.-afhandling udgives som bog
Vores advokat (L) Kristian Skovsgaards ph.d.-afhandling "Entreprenørens ekstraarbejder" er nu udgivet som bog hos Djøf Forlag.
DAHL Advokatfirmas klient er frifundet for erstatningsansvar over for Finansiel Stabilitet.
Denne artikel er del 2 af 2 omkring et nyt lovforslag om nedsættelse af bo- og gaveafgift. Hovedelementet i det pågældende lovtiltag er at nedsætte bo- og gaveafgiften fra de nuvær…
Denne klumme er den første af to klummer, der vil sætte fokus på to centrale elementer i det nu fremsatte lovforslag om nedsættelse af bo- og gaveafgift. Da forligspartierne bag lo…
Fra den 23. maj 2017 skal selskaber, fonde og foreninger registrere oplysninger om deres reelle ejere hos Erhvervsstyrelsen. Det er virksomhedens ansvar at identificere sine reelle…
Indtil nu har der kun været pligt til at registrere de direkte – legale – ejere i et selskab i Erhvervsstyrelsens ejerregister. Denne forpligtelse består fortsat, men udvides også …
Krav om påpasselighed ved hjælp til styring af ældres økonomi
Det er nødvendigt at være påpasselig, når man hæver store kontantbeløb på ældre familiemedlemmers vegne.
Lovindgreb mod 10-mandsprojektet
Politisk indgreb mod fradragsmuligheder kan få betydning for investeringslysten i danske projekter.
Ny lov om ægtefællers økonomiske forhold på vej
Med den nye lovgivning er det formålet at modernisere reglerne for de økonomiske retsvirkninger af et ægteskab og skabe mere enkle og forudsigelige regler.
Lovlige aktionærlån - pas på alligevel!
Det kan blive muligt at låne penge i egen virksomhed, men der er mange faldgruber, som kan gøre det dyrt.
Blandede ejendomme - skattemæssige udfordringer
Mens vi venter på en ny vurderingslov, er der forskellige udfordringer for især ejendomme, der både anvendes privat og erhvervsmæssigt.
Kurser specielt for revisorer og andre rådgivere
Her kan du se DAHL Advokatfirmas kursuskatalog 2017. Kurserne er tilrettelagt specielt for revisorer og andre rådgivere, og det er nemt at tilmelde sig i kataloget. God fornøjelse!
Et ældre og kendt udsagn siger: Den enes død den andens brød. Det gælder også i relation til fallerede virksomheder og kuratorudpegning/-valg. Artiklens emne er ikke nyt, men spørg…
Konkurslovens § 64 bestemmer, at gaver, der er givet inden en vis frist før konkursen, kan omstødes. Når en gave bliver omstødt, betyder det, at den, der har modtaget gaven, skal t…
Gør din virksomhed klar til at byde på offentlige opgaver
Bliv opdateret på den seneste lovgivning og praksis inden for udbudsområdet, så din virksomhed kan byde på offentlige opgaver i 2017. Book os til et højaktuelt seminar om de nye ud…
Kommanditisters fradragskonto - ansvarlig indskudskapital og selvskyldnerkaution
I denne artikel behandles spørgsmålet om opgørelse af fradragskontoen for kommanditister i et K/S på grundlag af deres forpligtelse til at indskyde ansvarlig indskudskapital.
Regeringen har nu fremsat et lovforslag om en moderniseret planlov, som forventes at træde i kraft pr. 1. juli 2017.
En konkurs behøver ikke nødvendigvis at sætte en stopper for et fremtidigt virke som selvstændig erhvervsdrivende. Man kan jo prøve igen. Hvis man ikke har styr på bogføringen og a…
Overvågning af medarbejdere – hvad kan arbejdsgiveren tillade sig?
Selvom arbejdsgiveren har ledelsesretten, er der både i kollektive overenskomster og i lovgivning fastsat begrænsninger i, hvilke kontrolforanstaltninger arbejdsgiveren kan iværksæ…
Skattekontoen - en forenkling, men også en tikkende bombe
Hensigten med etablering af skattekontoen i 2013 var at skabe overblik over virksomheders samlede mellemværende med SKAT og digitalisere og ændre skatteopkrævningen.
Dansk Erhverv og IT Branchen lancerer en afbalanceret databehandleraftale
Skrappere persondataregler fra 2018 nødvendiggør, at der nu kommer styr på den skriftlige aftale, som den dataansvarlige virksomhed har med sin databehandler. Læs artiklen og få ad…
Ny højesteretskendelse om ensidigt indhentede erklæringer
Siden Højesteret har givet tilladelse til at anvende ensidigt indhentede sagkyndige erklæringer under rets- og voldgiftssager, har omfanget af disse været stærkt stigende.
DAHL Advokatfirma i central rolle ved første standardaftale for it-drift
IT-Branchen, DANSK IT og Danske IT-Advokater offentliggjorde den 12. januar den første danske standardaftale for it-drift til private virksomheder.
Højesteret har i en nyere dom slået fast, at en medarbejder ikke havde krav på økonomisk kompensation for ikke-afholdte feriefridage i forbindelse med en opsigelse, når retten til …
Erhvervsleje – præcisering af krav til dokumentation for sammenligningsleje
Den 1. januar 2017 trådte en ændring af erhvervslejelovens § 13 i kraft, som vedrører præcisering af kravene til dokumentation for sammenligningslejemål.
DAHL - nu også i Aarhus!
DAHL Advokatfirma har åbnet kontor med 15 personer på Åboulevarden.
DAHL-advokat bliver tildelt ph.d.-grad
Advokat Kristian Skovsgaard (L) er tildelt en ph.d.-grad ved Juridisk Institut på Aarhus Universitet for sin afhandling "Entreprenørens ekstraarbejder".
Tiltrædelse af virksomhedspant - en ny Højesteretsdom
Afklaring på usikkerhed om, hvornår en virksomhedspanthaver er tiltrådt sit pant.
Beskatning ved skilsmisse - altid skattefri?
Få overblikket over, hvordan beskatning ved bodeling virker, afhængigt af om man er gift eller ej.
Udbetaling af værditabsbetaling iht. VE-loven
Hvem skal vindmølleopstiller udbetale værditabsbetaling til, når ejendommen har skiftet ejer?
Opgørelse af en købesum for en ejendom - mindre avance!
En speciel dom ændrer måske ved hård praksis, hvor man skal kunne dokumentere alle forbedringer på en ejendom.
Fradrag for befordring - usædvanlig lang afstand
Der har i mange år været mulighed for, at lønmodtagere kan foretage fradrag for befordring til arbejde.
Billeasing - en branche i overhalingsbanen
Leasing findes i alle brancher og stort set inden for alle aktivtyper.
Cafédrift på kommunale plejecentre
I en udtalelse fra Statsforvaltningen hedder det, at kommuner ikke kan drive caféer for en nærmere bestemt målgruppe som accessorisk virksomhed på kommunens plejecentre.
Udlån til arbejdsgiver - overskudsdeling
En alternativ ordning til aktieløn er udlån, der beskattes som kapitalindkomst.
Kreditaftaler til forbrugere
Virksomheders reklamer for lån og kreditter, der tilbydes forbrugere, er ofte ulovlige.
Højesteret lægger anpartssæreje i graven
Sidst, der kom ny lovgivning om særeje i Danmark, var med særejereformen, der trådte i kraft i 1990.
Bøde til Opel for minimumspriser
Opel Danmark har fået en bøde på over 8 mio. kr. for at have fastsat minimumspriser over for sine forhandlere
Nyt kodeks fra Statens It-projektråd
Den 27. oktober offentliggjorde Statens It-projektråd et kodeks med syv principper for det gode kunde-leverandørsamarbejde på IT-området.
DAHL Advokatfirma vinder landsretssag om illoyal adfærd på de sociale medier
DAHL Advokatfirma har netop vundet en principiel landsretssag om bortvisning af en medarbejder på baggrund af kommentarer på en offentligt tilgængelig blog.
Hvilken stop-loss aftale har du?
Med nye afgørelser fra Pengeinstitutankenævnet og domstolene i sager om stop-loss aftaler er det tydeligt, at dette værktøj stadig giver anledning til tvister mellem banker og dere…
Frister ved ophævelse af boliglejemål
PostNords nye leveringstider har afgørende betydning for beregningen af tidsfrister i forbindelse med ophævelser af boliglejemål og kræver derfor udlejers opmærksomhed.
Betaling for ekstraarbejde
Ekstraarbejde indeholder et stort konfliktpotentiale, og i det følgende anskueliggøres visse af problematikkerne.
2025-Planen for erhvervsdrivende
Den 30. august 2016 offentliggjorde regeringen sin plan, som skal løse fremtidens udfordringer for dansk økonomi frem til 2025.
2025-planen for lønmodtagere
Den 30. august 2016 offentliggjorde regeringen sin plan, som skal løse fremtidens udfordringer for dansk økonomi frem til 2025. Planen indeholder to hovedelementer, nemlig en jobre…
Opsigelser kommer sjældent belejligt, men alle virksomheder vil før eller siden være nødsaget til at opsige en eller flere medarbejdere.
Som udlejer har man en genudlejningspligt – men hvor langt skal udlejer gå i sine bestræbelser på genudlejning?
Beskyttelse af dine varemærker og designs i EU - og i UK
Som følge af den britiske ”Brexit” afstemning har den seneste tid budt på megen usikkerhed for de europæiske markeder.
Beskatning af "fiktiv" løn og leje
Dom fra sidste år viser, at man kan blive beskattet af beløb, man ikke selv mener at have modtaget.
Evaluering af tilbud ved udbud af offentlige kontrakter
Hvilke muligheder er der for at gøre indsigelse, og hvor sandsynligt er det at få medhold ved en klage?
God adfærd i det offentlige – hvad er det?
Medierne har i denne uge været fyldt med omtale af bagmandspolitiets anholdelser i sag om bestikkelse af lønmodtagere.
Voldgiftskendelse var gyldig og kunne ikke efterprøves
Domstolene er som et helt klart udgangspunkt afskåret fra at efterprøve en voldgiftskendelse.
Politisk aftale om ændringer i planloven
Regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti har den 9. juni 2016 indgået en politisk aftale om ændringer i planloven.
Ansvar for spam – personligt ansvar?
Spam er et stigende problem på internettet. Derfor er markedsføringslovens regler om spam strenge, og bøderne er ofte høje.
Folketinget har den 12. maj 2016 vedtaget lov om fremtidsfuldmagter.
Handicappet medarbejder havde ikke krav på nedsat tid
Hvis en medarbejder er handicappet efter forskelsbehandlingsloven, er arbejdsgiveren forpligtet til at foretage hensigtsmæssige foranstaltninger, så medarbejderen fortsat kan varet…
Uberettiget afslag på aktindsigt
En kommune afviste en borgers anmodning om aktindsigt med den begrundelse, at behandling af anmodningen ville medføre et uforholdsmæssigt stort ressourceforbrug.
Køb og salg af vindmølleandele
Husk at indregne de skattemæssige konsekvenser ved investering i vindmøller.
Udlandsdanskers brug af sommerhus i Danmark
Helle Thornings skattesag vakte stor debat, og praksis er blevet strammet med dom i Højesteret.
Aktindsigt i interne arbejdsdokumenter
Udgangspunktet for aktindsigt er med den nye offentlighedslov, at stort set alt skal være tilgængeligt for offentligheden.
Fælles økonomi giver fælles udfordringer
En byretsdom viser, at man skal tænke sig om, når man laver fælleskonto med sin samlever.
Ny markedsmisbrugsforordning ændrer reguleringen af børsnoterede selskaber
Med den nye markedsmisbrugsforordning vil flere selskaber blive omfattet af reglerne om markedsmisbrug, og der kommer nye regler for bl.a. insiderhandel, oplysningspligt, kursmanip…
Folketinget har den 21. april 2016 vedtaget et lovforslag om ændring af byggeloven.
Bestyrelsesformænd i kommunale fællesskaber har ikke ret til fast vederlag
Statsforvaltningen har afgjort, at man som udgangspunkt bør udbetale vederlag for hvervet som bestyrelsesformand efter reglerne om mødediæter i i kommunestyrelsesloven.
Ophævelse af 60/40-støtte-ordning for solcelleanlæg
Lovforslag om ophævelse af den såkaldte 60/40-støtteordning i § 47, stk. 7 i Lov om vedvarende energi blev den 3. maj 2016 hastebehandlet og vedtaget
Nye støtteordninger til biogas
Nyt lovforslag om ændring af lov om fremme af vedvarende energi – støtteordninger til biogas træder i kraft 1. juli 2016.
Den 1. januar 2008 trådte en ny forældelseslov i kraft. Det medførte, at mange kreditorer i 2006 og 2007 sendte påmindelser til debitorerne for at forlænge forældelsesfristen i 10 …
Opsigtsvækkende dom om gennemgribende forbedret lejemål
Højesteret underkender alle underliggende instanser i sag om gennemgribende forbedret lejemål.
Er dine ansættelseskontrakter ajourført?
I starten af 2016 indtrådte to markante ændringer i reguleringen af ansættelsesforholdet. Hvor det indtil 1. januar 2016 var tilladt at aftale en automatisk fratræden ved det fyldt…
Nyt lovforslag om obligatorisk betænkningstid for kviklån
Justitsministeren har fremsat et forslag om at ændre kreditaftaleloven. Med ændringen indføres en obligatorisk betænkningsperiode ved indgåelse af aftaler om kortfristede forbrugs…
Se video: Huskeliste til en værdig opsigelse
Advokat Søren Ole Nielsen gennemgår her en huskeliste på syv punkter, der sikrer en værdig opsigelse.
Frikendt i sag om konkurrerende handlinger
En arbejdsgiver og medarbejder blev frikendt i en sag om konkurrerende handlinger i strid med markedsføringsloven, herunder ansættelse af en konkurrents medarbejdere.
Private indkøb fra arbejdstelefon kan koste jobbet
BORTVISNING: Højesteret har den 17. marts 2016 stadfæstet en dom fra Østre Landsret omkring bortvisning af en systemudvikler.
Advokatbranchen sætter sit præg på lovforslag om fremtidsfuldmagter.
Registrering af reelle ejere i selskaber
Folketinget vedtog den 1. marts 2016 lovforslag nr. 94, som indfører et register over reelle ejere i selskaber.
Sagen om +/- 15%-reglen afgjort i Højesteret
Højesteret har den 8. marts 2016 afsagt kendelse i en principiel sag om værdiansættelse af fast ejendom i forbindelse med opgørelse af boafgift.
Fradrag for omkostninger i holdingselskaber
Man skal være påpasselig med fradragsret, når der laves aftaler imellem selskaber.
Kommentarer på blog fører til bortvisning
DAHL Advokatfirma har netop vundet en sag om bortvisning af en medarbejder på baggrund af kommentarer på en offentligt tilgængelig blog.
Bliv opdateret om de nye regler i ansættelsesklausulloven med virkning fra 1. januar 2016 set fra en praktikers indfaldsvinkel.
Beskatning af fri bolig - kan dette begrænses?
Erhvervsfolk kan risikere beskatning, hvis det er uklart, hvad der bliver brugt til erhverv og til privat brug i en ejendom.
Høringsforslag om ny medarbejderaktieordning
Regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti blev ved Finansloven for 2016 enige om at genindføre muligheden for at tildele medarbejdere aktieløn i…
Beskatning af fri bil i flere år pga. én dags brug
Bare én dags privat brug af fri bil kan udløse beskatning over flere år, viser byretsdom.
Aktindsigt i MRSA-oplysninger
Højesteret har afsagt kendelse i søgsmålet anlagt af Landbrug & Fødevarer som mandatar for 5 landmænd, der deltog i en metodetestundersøgelse iværksat af Fødevarestyrelsen tilbage …
Ny standardkontrakt om overtagelse af systemvedligeholdelse
Hvis man i sine kontrakter har taget højde for at kunne overdrage vedligeholdelse og videreudvikling af it-systemer, øger man sine muligheder for øget konkurrenceudsættelse og for…
Sådan ryger man i SKATs "sorte bog"
Kommer man i den sorte bog, kan det medføre forskellige negative konsekvenser i forhold til det offentlige.
Eksklusion af andelshaver
Nye domme i Tidsskrift for Bolig- og Byggeret belyser andelsboligforeningers mulighed for eksklusion af medlemmer på grund af vanrøgt og på grund af støjende og generende adfærd.
Manglende brug af sommerhus stoppede tilladelsen til helårsbeboelse
Retten til at benytte en ejendom i et sommerhusområde til helårsbeboelse var bortfaldet tre år efter ejendommen var brændt.
Andelsboligforening vinder sag om byggegaranti
En andelsboligforening kunne som køber af en ejendom indtræde i en garantierklæring stillet af et forsikringsselskab, efter bygherren var gået konkurs.
I januar 2012 fremlagde Kommissionen et forslag til en ny persondataforordning. Efter næsten 4 års forhandlinger, utallige møder og flere ændringsforslag, blev Parlamentet, Rådet o…
Principiel afgørelse om grænserne for ændring af udbudte kontrakter
Ordregiveren var ikke berettiget til at anse en kontraktuel ændring for værende en ændring i medfør af aftalen.
Vores rådgivningsområder
Vi tilbyder vores klienter kompetent juridisk rådgivning og bistand til danske og internationale virksomheder inden for generelle erhvervsretlige forhold. Vi er derfor specialiseret i en række områder, som du finder herunder.
Arbejds- og ansættelsesret Arv og testamenter Bank og finansiering Bestyrelsesarbejde Børs og kapitalmarkeder Compliance programmer Energi og forsyning Entrepriseret Erhvervsstrafferet Familieret Fast ejendom Forsikrings- og erstatningsret Forvaltnings- og kommunalret Generationsskifte Informationsteknologi Inkasso og tvangsauktion International handel IP/Immaterialret Kommercielle kontrakter
Konkurrenceret Konkurs og rekonstruktion Lejeret Markedsføringsret Mediation Miljø- og planret Moms og afgifter Omstrukturering Person- og selskabsbeskatning Persondata Private Equity og venturekapital Retssager Selskabsret Skatteproces Sport-, medie- og entertainmentret Transportret Udbudsret Virksomhedsoverdragelser/M&A Voldgiftssager
Arbejds- og ansættelsesret Arv og testamenter Bank og finansiering Bestyrelsesarbejde Børs og kapitalmarkeder
Compliance programmer Energi og forsyning Entrepriseret Erhvervsstrafferet Familieret
Fast ejendom Forsikrings- og erstatningsret Forvaltnings- og kommunalret Generationsskifte Informationsteknologi
Inkasso og tvangsauktion International handel IP/Immaterialret Kommercielle kontrakter Konkurrenceret
Konkurs og rekonstruktion Lejeret Markedsføringsret Mediation Miljø- og planret
Moms og afgifter Omstrukturering Person- og selskabsbeskatning Persondata Private Equity og venturekapital
Retssager Selskabsret Skatteproces Sport-, medie- og entertainmentret Transportret
Udbudsret Virksomhedsoverdragelser/M&A Voldgiftssager
Få overblik over, hvad den nye ferielov betyder for din virksomhed og dine medarbejdere. Som deltager får du kendskab til de nye regler, således at du er klædt på til at håndtere d…
Aktuel skat - København (november)
Kurset giver dig et indblik i de seneste tendenser inden for skat med fokus på ny lovgivning, udvikling i praksis samt særlige områder, som SKAT har fokus på. På aktuel skat vil…
Aktuel skat - Næstved (november)
Aktuel skat - Esbjerg (december)
Aktuel skat - Viborg (december)
Aktuel skat - Vejle (december)
For landbrugserhvervets rådgivere og finansielle samarbejdspartnere med særligt fokus på afvikling, generationsskifte og omstrukturering.
Aktuel skat - Silkeborg (december)
Aktuel skat - Struer (december)
Morgenseminar - Er din virksomhed klædt på til den nye ferielov? Herning januar 2019
På aktuel skat vil i november/december blive gennemgået de nyeste lovtiltag, f.eks. indgreb mod sort arbejde, aktiesparekontoloven, indgreb mod trusts, nye muligheder for medarbejderordninger i mindre virksomheder samt anden relevant lovgivning.
Endvidere vil blive gennemgået forskellige skatteretlige områder, hvor praksis har udviklet sig mest.
4700 Næstved	Vis på kort
På aktuel skat vil i november/december vil blive gennemgået de nyeste lovtiltag, f.eks. indgreb mod sort arbejde, aktiesparekontoloven, indgreb mod trusts, nye muligheder for medarbejderordninger i mindre virksomheder samt anden relevant lovgivning.
7100 Vejle	Vis på kort
8600 Silkeborg	Vis på kort
7600 Struer	Vis på kort
Få overblik over, hvad den nye ferielov betyder for din virksomhed og dine medarbejdere, når DAHL Advokatfirma, i samarbejde med FC Midtjylland, inviterer til morgenseminar. Som deltager får du kendskab til de nye regler, således at du er klædt på til at håndtere den nye ferielov, når den træder i kraft.
Vi serverer en let morgenmad. Prisen for deltagelse er DKK 500,- (ekskl. moms) pr. deltager. DAHL Advokatfirma administrerer tilmelding og fakturering. Deltagergebyret går ubeskåret til FC Midtjylland.
“Dynamik, forandring og kompleksitet = skatteret - en sjov og udfordrende hverdag!”
Bent Ramskov har solid erfaring som advokat og har møderet for Højesteret. Han arbejder med skatteret, primært selskabsskatteret, og kernekompetencerne er rådgivning om generationsskifte,…
“Ingen skal betale mere i skat og afgifter, end de er forpligtede til!”
Malene Britt Hansen er specialiseret indenfor skatte- og afgiftsret. Hun arbejder bl.a. med generel rådgivning om skattelovgivningen, inklusive vurdering af, om SKATs agterskrivelser og afgørelser…
“Et godt stykke arbejde kan få klienten til at videregive oplevelsen til andre.”
Kristian Metz Brandt arbejder med generel erhvervsret, og særligt med at udarbejde kontrakter inden for erhvervsretlige områder. Desuden beskæftiger han sig med konkurs- og insolvensret.
“Jeg nærer stor respekt for mine klienter, og jeg er der for dem, når de har brug for min viden og hjælp.”
Henrik Heide Ottosen er advokat med møderet for Højesteret og arbejder fortrinsvist med selskabsret, rekonstruktion, kommercielle kontrakter og virksomhedsoverdragelser, både nationalt og…
“God juridisk rådgivning kræver udover et solidt kendskab til juraen en dialog om klientens virkelighed, så rådgivningen passer ind i de rammer, hvor juraen skal anvendes!”
Mette Friis Nielsen har IT-retten som sit primære arbejdsområde. Hun rådgiver og bistår virksomheder i forbindelse med indgåelse af aftaler om systemleverancer, vedligehold og drift, licensvilkår…
“Jeg vil kæmpe for din sag!”
Søren Ole Nielsen er specialist i rådgivning inden for individuel og kollektiv arbejdsret, primært som rådgiver for arbejdsgivere. Han beskæftiger sig med alle ansættelsesretlige aspekter som f.eks.…
“Jeg hjælper gerne med at løse dine problemer, men jeg vil hellere hjælpe dig med at undgå dem!”
Line Budolfsen er medlem af DAHLs M&A-team og arbejder primært med at planlægge, forhandle og gennemføre transaktioner, for eksempel aktie- eller virksomhedsoverdragelser. Desuden bistår hun…
“Min rådgivning er forståelig og præcis og skaber tryghed og merværdi for kunden!”
Jesper Høj Josefsen har solid erfaring med fast ejendom, bl.a. køb og salg af erhvervsejendomme, boligudlejningsejendomme, bolighandler mv.Gennem sit arbejde som advokat og sin tidligere ansættelse…
“Rådgivning er ikke kun et spørgsmål om jura. Den gode rådgiver kender klientens virksomhed og de værdier, han ønsker at stå for - for derved bliver rådgivningen bedre.”
Dan B. Larsen beskæftiger sig med rådgivning af erhvervsvirksomheder, både som juridisk rådgiver og bestyrelsesmedlem. Hans arbejdsområder er især selskabsret, virksomhedsoverdragelser og…
“Jeg finder den bedste løsning til mine klienter.”
Niels Wulff rådgiver om byggeriets forhold, særligt om entreprise- og byggeret. Rådgivningen omfatter også kontrakter og sager, der følger med entrepriseaftaler, f.eks. retssager, forsikringssager,…
Profiler hos DAHL
DAHL beskæftiger mere end 200 medarbejdere - heraf 100 jurister. Fra fem lokationer i Danmark yder vi kompetent rådgivning inden for alle tænkelige former for erhvervsjuridiske problemstillinger, nationalt som internationalt.


text:
20-12-2018 | IP & Technology
Coop Danmark A/S (Coop) havde i sin markedsføring af fødevarer afbildet keramisk service (skåle og tallerkener) på såvel emballage som i tilbudsaviser. Ophavsmanden til det keramiske service mente, at dette nød beskyttelse efter både ophavsrets- og markedsføringsloven.
Højesteret fastslog indledningsvist, at det keramiske service nød beskyttelse som brugskunst efter både ophavsretsloven og markedsføringsloven.
Højesteret skulle herefter vurdere bl.a., om Coop enten i kraft af ophavsretsloven eller en kutyme var berettiget til at anvende det keramiske service som sket. Højesteret fandt, at dette ikke var tilfældet.
I stedet blev det afgørende, om anvendelsen havde hjemmel i en ulovbestemt ret til en underordnet anvendelse af ophavsretligt beskyttede værker som rekvisitter i bl.a. reklamer (ud fra et såkaldt ”de minimis-princip”).
Dette var imidlertid heller ikke tilfældet, hvorefter Højesteret fandt, at Coop havde været uberettiget til at gengive de keramiske værker i kommerciel og markedsmæssig sammenhæng.
Højesterets begrundelse er i den forbindelse interessant, da den illustrerer rækkevidden af den beskyttelse, som et ophavsretligt beskyttet værk nyder.
Beskyttelsens rækkevidde
Som det fremgår ovenfor, havde Coop gjort gældende, at anvendelsen af den keramiske service var lovlig i henhold til enten ophavsretsloven, en kutyme eller som følge af et ”de minimis-princip”.
Nedenfor følger derfor en gennemgang af Højesterets vurdering af, hvornår disse forhold kan udgøre en undtagelse til udgangspunktet om, at det ikke er tilladt at gøre brug af et ophavsretligt beskyttet værk i kommercielle sammenhænge.
Undtagelsesreglen i ophavsretsloven § 23, stk. 3
Coop havde i sagen påberåbt sig, at brugen af den keramiske service havde hjemmel i ophavsretslovens § 23, stk. 3. Af bestemmelsen fremgår det:
”Udgivne kunstværker eller eksemplarer af kunstværker, der af ophavsmanden er overdraget til andre, må gengives i aviser, tidsskrifter, film og fjernsyn, når gengivelsen er af underordnet betydning i den pågældende sammenhæng.”
Til dette vurderede Højesteret:
”(…) gengivelse af et kunstværk, her i form af brugskunst, ved afbildning på emballage for fødevarer og i tilbudsaviser fra dagligvarebutikker falder uden for anvendelsesområdet for § 23, stk. 3. Højesteret tiltræder derfor, at Coops anvendelse af servicet ikke falder ind under bestemmelsen eller princippet deri.”
Højesteret anlagde dermed en snæver fortolkning af rækkevidden af ophavsretslovens § 23, stk. 3, idet Højesteret understregede, at gengivelse af et kunstværk ved afbildning på emballage og i tilbudsaviser falder uden for bestemmelsens anvendelsesområde.
Undtagelse i kraft af en kutyme
Coop havde endvidere gjort gældende, at anvendelsen havde hjemmel i en langvarig kutyme for reklamebranchens og dagligvarebranchens brug af genstande som rekvisitter, ”når genstandene ikke er velkendte og ikke fungerer som blikfang, men alene benyttes til et praktisk formål som en naturlig del af det miljø, der gengives.”
Højesteret understregede i den henseende, at man bør være særligt tilbageholdende med at fastslå eksistensen af en kutyme, der indskrænker ophavsmandens rettigheder udover, hvad der følger af ophavsretsloven.
Højesteret fremhævede dertil, at selvom det er almindeligt, at der anvendes service mv. som rekvisitter på emballage og i tilbudsaviser uden producentens tilladelse, betyder dette ikke, at der foreligger en retlig bindende kutyme.
Højesteret har således ved dommen fastslået, at der ikke foreligger en retlig bindende kutyme i reklame- og dagligvarebranchen, der gør det tilladt at gøre brug af ophavsretligt beskyttede værker uden tilladelse fra ophavsmanden.
Undtagelse i kraft af et de minimis-princip
Hvad angår spørgsmålet om eksistensen af et såkaldt ”de minimis-princip”, har Højesteret ved dommen fastslået, at brugen af et ophavsretligt beskyttet værk godt kan være af så underordnet betydning, at der ikke vil være tale om en ophavsretlig krænkelse.
Dette gælder uanset, om der er indhentet en tilladelse fra ophavsmanden, ligesom det ikke har betydning, at brugen sker i en kommerciel og markedsføringsmæssig sammenhæng.
Højesteret understreger imidlertid, at en sådan ulovbestemt undtagelse til ophavsretten skal fortolkes restriktivt, hvilket særligt skal forstås sådan, at brugen reelt skal være underordnet, ligesom den ikke må påvirke den normale udnyttelse af værket på en skadelig måde.
De sidstnævnte kriterier var efter Højesterets opfattelse ikke opfyldt.
Dommen viser, at ophavsretligt beskyttede værker nyder en bred beskyttelse mod kommerciel og markedsmæssig brug, herunder også i situationer, hvor aktører på markedet gør brug af produkterne som rekvisitter i reklamer og lignende.
TVC Advokatfirma anbefaler derfor altid, at du søger professionel rådgivning og vejledning, hvis du oplever, at andre virksomheder gør kommerciel brug af dine produkter, kunstværker eller varemærker. TVC Advokatfirma sidder i den forbindelse altid klar til en uforpligtende drøftelse af din konkrete case. Læs mere på www.beskytdinerettigheder.dk

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Bortvisning af medarbejder anset for uberettiget - Advokatavisen
Artiklens dato: 19. maj 2011
Højesteret har den 17. februar 2011 afsagt en dom, som på ny viser, at en arbejdsgiver skal være særdeles påpasselig med at overholde samtlige forhold, der er påkrævet i forbindelse med bortvisning af en medarbejder.
I den netop afsagte dom var situationen nærmere, at arbejdsgiveren havde ansat en medarbejder som lagerforvalter den 1. juli 2006. Lagerforvalterens datter begyndte i august 2006 i børnehaveklasse, men fik kort tid herefter konstateret nogle psykiske problemer, der vanskeliggjorde skolestarten. På grund af datterens sygdom var lagerforvalteren i løbet af efteråret 2006 fraværende nogle timer eller hele dage, og i sidste halvdel af december 2006 og januar 2007 var han helt væk fra arbejdet.
Lagerforvalterens chef accepterede dette fravær, og kommunen dækkede lagerforvalterens løn under fraværet. Lagerforvalterens leder accepterede også en forlængelse af fraværet, da kommunen den 11. januar 2007 forlængede den periode, hvor kommunen ville yde støtte til udgangen af februar 2007.
Lagerforvalteren fik tilsagn fra kommunen om yderligere hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste indtil udgangen af april 2007. Under et besøg på virksomheden orienterede lagerforvalteren virksomhedens regnskabschef om, at han tidligst ville kunne genoptage arbejdet den 1. maj 2007.
Den 27. februar 2007 blev lagerforvalteren opsagt med 3 måneders varsel. Af opsigelses-brevet fremgik, at lagerforvalteren skulle møde på arbejde i opsigelsesperioden med første arbejdsdag den 1. marts 2007.
I en e-mail af 28. februar 2007 svarede lagerforvalteren bl.a., at han stadig ikke forventede at komme i arbejde i marts og april. Den 1. marts 2007 mødte lagerforvalteren derfor ikke op på arbejde, og arbejdsgiveren bortviste ham i en mail af samme dato.
Forud for prøvelsen i Højesteret havde Vestre Landsret afsagt en dom, hvor arbejdsgiveren fik medhold i, at bortvisningen af lagerforvalteren var berettiget.
Højesteret ændrede imidlertid Vestre Landsret afgørelse og slog fast, at bortvisning var uberettiget.
I sin afgørelse udtaler Højesteret bl.a., at situationen den 1. marts 2007 ikke havde den akutte karakter der efter lov om lønmodtagers ret til fravær af særlig familiemæssige årsager som er en betingelse for, at lønmodtageren har ret til fravær fra arbejdet. På baggrund heraf fandt Højesteret, at bortvisningen af lagerforvalteren som følge af at han ikke mødte på arbejde den 1. marts 2007 som udgangspunkt var berettiget.
Højesteret fandt imidlertid, at lagerforvalteren i forbindelse med sin opsigelse ikke var gjort bekendt med at manglende fremmøde den 1. marts 2007 kunne medføre bortvisning.
Højesteret fandt derfor i denne sag, at der forelå særlige omstændigheder, som bevirkede, at bortvisningen alligevel var uberettiget.
Højesteret lagde vægt på,
at lagerforvalteren forud for opsigelsen havde haft et betydeligt fravær, som var accepteret af arbejdsgiveren,
at baggrunden for fraværet var datterens sygdom,
at kommunen havde forlænget den periode, hvor der blev ydet dækning af tabt arbejdsfortjeneste,
at lagerforvalteren i en mail af 28. februar 2007 havde tilkendegivet, at han stadig ikke forventede at komme på arbejde i marts og april,
at arbejdsgiveren burde have gjort det klart for lagerforvalteren, at manglende fremmøde den 1. marts 2007 kunne føre til bortvisning.
Af disse grunde fandt Højesteret, at bortvisningen af lagerforvalteren den 1. marts 2007, der var begrundet i hans manglende fremmøde på arbejde denne dato var uberettiget.
Højesterets afgørelse viser, at en arbejdsgiver altid skal være umådelig påpasselig med at sikre sig, at alle forhold er på plads, når en medarbejder skal bortvises udtaler advokat Peder Agger. Baggrunden herfor er, at der er tale om et usædvanligt stærkt indgreb i en medarbejders ansættelsesmæssige forhold, og retspraksis er derfor særdeles påpasselig med at påse, at samtlige vilkår der skal til for at bortvise en medarbejder er overholdt.
pag@bergadvokater.dk
Telefon: 2675 2154

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Kriminelle ut av Danmark? – Human Rights Service
Kriminelle ut av Danmark?
I fjor trådte en ny utvisningslov, med overveldende politisk flertall, i kraft i Danmark, der det het at fengselsstraff kvalifiserer til utvisning fra landet. Men det likte ikke EU-kommisjonen, som har krevd loven endret. Og slik blir det. Ja, det var for godt til å være sant, skriver Britta Mogensen, mens hun har offeret Marlene i tankene.
Britta Mogensen, HRS
Kriminelle ud af Danmark. Det lød næsten for godt til at være sandt. Og det har det sandelig også vist sig at være. Men man lærer at være nøjsom. Hver gang bare én forbryder smides ud af Danmark, er der én mindre til at begå kriminalitet mod befolkningen.
Ny udvisningslov
Den 1.7.2011 trådte en ny udvisningslov i kraft. Loven blev vedtaget med et overvældende flertal. Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti stemte underligt nok for. Det Radikale Venstre og Enhedslisten stemte derimod imod. Det skyldes deres ’menneskesyn’. Menneskesyn er et rigtigt plusord. Det emmer tungt af Anstændighed. Den anstændighed, som vi, der mener, at det er en menneskeret at gå i fred på gaden og være i sikkerhed i vores eget hjem, ikke ejer.
Kort om de enkelte punkter i loven:
Det klare udgangspunkt er, at udlændinge, der idømmes frihedsstraf – uanset længde – udvises. Loven er en skærpelse af den hidtil gældende lov, hvor udvisning af kriminelle udlændinge kun skulle undlades, hvis udlændingens personlige forhold, herunder tilknytningen til Danmark, talte imod udvisning.
I de tilfælde, hvor udvisningen anses for ’belastende’ for forbryderen, og der derfor som følge af Danmarks internationale forpligtelser ikke kan udvises med det samme, skal der kun udvises betinget. Begår udlændingen ny kriminalitet i prøvetiden, skal han igen udvises. Er udvisningen stadig belastende for forbryderen, skal der igen idømmes betinget udvisning, så prøvetiden forlænges. I realiteten kan forbryderen blive i landet, til han falder død om af alderdom. Det vil altid være en større belastning for den stakkels forbryder at få takseret sine forbrydelser i hjemlandet, hvor straffen er langt højere end i Danmark, og hvor afsoningen foregår i et ikke hotellignende fængsel. Og frem for at belaste en stakkels forbryder, så han kan risikere at komme til skade i sit hjemland, lader domstolene hellere befolkningen komme til skade ved den udenlandske kriminelles fortsatte forbrydelser.
Efter at den første jubel over loven havde lagt sig, var det tid at få armene ned. Var der nogen større sandsynlighed for, at udvisningsdomme ville blive eksekveret i større antal end tidligere? Næppe. Mine tvivl om, at loven ville redde kommende ofre fra at blive ofre for udlændinges forbrydelser, har basis i det evindeligt gentagne: Udvisningen må ikke være i strid med Danmarks internationale forpligtelser. Og med denne parole var loven diskvalificeret i det øjeblik, den blev vedtaget.
Men behøver vi at frygte, at Højesteret (hvor som hovedregel alle udvisningsdomme ender) ikke retter sig efter loven? Ja, det gør vi i højeste grad.
Det fremgår af Camilla Winther Wagners juraspeciale: ’Udvisning af udlændinge i forbindelse med strafbare forhold – og Den Europæiske Menneskerettighedskonventions indflydelse herpå’. Heri fremgår, at for at få Anklagemyndighedens udvisningskrav igennem Højesteret, og uden at Menneskerettighedsdomstolen forhindrer det, skal følgende betingelser være opfyldt:
1. Tilknytningen til hjemlandet er reel, kriminaliteten er grov, og den kriminelle er uintegreret i det danske samfund.
2. Tilknytningen til hjemlandet og forbrydelsens grovhed opvejes mod hinanden. Jo grovere forbrydelse, jo mindre vægtes tilknytningen til hjemlandet. Også længden af opholdet i Danmark har betydning.
3. Jo længere opholdet i Danmark har varet, desto større krav vil der blive stillet til kriminalitetens alvor og tilknytningen til hjemlandet.
Camilla Wagner nævner, at hun på baggrund af gennemgangen af henholdsvis Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis og Højesterets praksis kan udlede, at Højesteret følger de retningslinjer, som Menneskerettighedsdomstolen anviser. Men Højesteret synes at gå endnu videre i sin beskyttelse af kriminelle, end krævet af Domstolen, og dette sker for at undgå at komme i konflikt med Konventionens artikel 8.
Hun anfører, at ”Domstolen løbende har fortolket Konventionens artikel 8 og derved kontinuerligt har udstrakt beskyttelsen i forhold til udlændinges ret til et privatliv og et familieliv; og at Højesteret i den henseende har fulgt trop og er blevet mere tilbageholdende med at udvise.” Der kan altså, siger Camilla Wagner, i Højesterets praksis spores en tendens til, at retten i visse tilfælde holder sig på ’den sikre side’ i forhold til Domstolens praksis.
Til dokumentation af, at Højesteret så at sige overhaler Domstolen indenom, omtaler Camilla Wagner især to domme for mord fra henholdsvis 2005 og 2007. Omstændighederne i de to sager var meget ens. I begge sager var der tale om henholdsvis herfødte og heropvoksede. I 2005 blev to tyrkiske statsborgere dømt for mord og blev efter afsoning udvist af landet. Mordernes klage til Domstolen gav Højesteret medhold i udvisningen. Højesteret fik altså ikke én over næsen af Domstolen, men alligevel fritog Højesteret to statsløse palæstinensere i 2007, der blev dømt for mord, for udvisning. Camilla Wagner mener, at afgørelserne kan ses som udtryk for, at Højesteret har søgt at anlægge en fortolkning, så man ikke senere ville få sine afgørelser karakteriseret som konventionskrænkelser.
Når dommerne for landets højeste domstol er bange for at få prøvet deres afgørelser for Menneskerettighedsdomstolen, er der ikke ret meget håb for befolkningens sikkerhed. Den vil altid komme i sidste række.
Mens dommerne kun ved det allersorteste usandsynlige uheld risikerer at komme i nærkontakt med farlige forbrydere, så ser det lidt anderledes ud for andre dele af befolkningen. Den nyeste groteske sag er Marlene, der slog op med sin fransk-algierske kæreste, Saksik. Det var en krænkelse, algiereren ikke kunne acceptere fra en kvindes side. Først brød han igennem hendes dør for at hævne krænkelsen. Så tævede han løs på hende med et jernrør og smadrede hendes ansigt og krop til ukendelighed. Men det stilnede ikke hans psykopatiske blodrus. Han måtte slå hende ihjel, for han elskede hendes så højt! Så han slæbte Marlene hen til et vindue og kastede hende ud fra 3. sal. Han sprang selv med. Ved skæbnens ugunst overlevede han. Som ved et mirakel overlevede hun.
Marlene var kun 26 år, da en indvandret forbryder for 3 år siden smadrede hendes liv. Alle tænder blev slået ud af munden på hende, kæben brækket og brud på hele kroppen. Tre år efter overfaldet kan hun stadig ikke gå. Hun har fået nye tænder og bliver opereret igen og igen. Hun må gå til genoptræning og tage morfin for at kunne udholde smerterne. Hun skal nu på et hjerneskadecenter. Erstatningen til hende er ikke udbetalt. Alle omkostninger for måske en dag at kunne få bare en nogenlunde tålelig tilværelse må derfor afholdes af hende selv. Marlene er af lægerne erklæret 50 % invalid. Hun kan ikke – som forbryderen – rehabiliteres og få sig et arbejde. Hendes liv, hendes drømme og tidligere job som model er slået i smadder.
Anderledes heldigt er det at være forbryder. Marlenes banemand får en sædvanlig øllebrødsbarmhjertig dom på 6 år for sin umenneskelige og bestialske forbrydelse. Han kan ikke udvises af to grunde, dels fordi han har opnået fransk statsborgerskab og dermed er blevet velsignet med et EU-borgerskab. Så stilles der krav om noget langt mere forbryderisk end blot at sætte en kvinde på plads. Dels har han et barn fra et tidligere forhold, og barnet skal ikke gerne miste sin gode rollemodel.
En forbrydelse af denne slags er takseret til 6 år. Men det er den så ikke engang. Efter 2 år fik han ret til weekendudgang og var underkastet visse betingelser. Disse betingelser overtrådte han. Det får selvfølgelig ingen konsekvenser. Efter godt 2 ½ år kom han i gang med en uddannelse som bager hos stjernekokken Claus Meyer som tillæg til den uddannelse som kok han har i forvejen. Så han har ikke været en forhutlet person, som lever på gaden. Det er ellers de bortforklaringer, gode mennesker altid fremfører, når udlændinge forbryder sig mod danskerne.
Men selv de gode fik vist et bortforklaringsproblem, da Saksik blev interviewet og heri gav udtryk for en pervers, psykopatisk afstumpethed. Rehabilitering af sådant et umenneske? Glem det.
Kort glæde
Det lød så godt: Ud med kriminelle udlændinge, der er idømt en fængselsstraf – uanset længde. Men glæden blev kort. For når dommerne skal sikre sig, at menneskerettighedskrænkelser af forbrydere ikke sker, så kan forbrydere som hidtil blive reddet på målstregen. De borgere, der overlever udlændingene voldelige overgreb, må fortsat klare sig som de bedst kan.
Nu har EU-Kommissionen krævet over for den danske socialdemokratiske justitsminister, at loven skal lempes. Vi skal beholde andre landes forbrydere. Og knapt er kravet landet på ministerens skrivebord, før han parerer ordrer.
Justitsministeren forsøger at berolige befolkningen med, at lempelsen såmænd ingen betydning får. Lempelsen betyder blot, at i stedet for evindeligt betingede udvisninger dømmes slet ingen til udvisning. Så forskellen er den samme. Loven har ingen betydning haft. Derfor kan en lempelse naturligvis heller ingen betydning få.
Les også stjernekokkens Claus Meyers brev til Marlene

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Udtalelser om børnehaveleder var ikke strafbare - Nyhed - Horten Advokatpartnerselskab
En pædagogmedhjælper i en børnehave klagede til sin fagforening over sin leders opførsel. Hun skrev i den forbindelse en længere redegørelse om lederens opførsel over for hende selv, børnene i institutionen og børnenes forældre. Pædagogmedhjælperens fagforening sendte redegørelsen videre til kommunens tilsynsmyndighed.
I redegørelsen anklagede pædagogmedhjælperen blandt andet lederen for at tvinge børnene til at spise, til de kastede op af skræk, for at have skubbet en forælder ud af hendes kontor og sparket vedkommende, for at anvende "Gestapo-metoder" og for ikke at egne sig til at passe børn på grund af psykiske problemer.
Lederen af institutionen anlagde herefter sag med påstand om, at pædagogmedhjælperen havde overtrådt straffelovens regler om ærekrænkelser samt krav om betaling af godtgørelse for tort.
Der var i sagen uenighed om i hvilken grad, at der var hold i pædagogmedhjælperens beskyldninger imod lederen.
Hvornår er en udtalelse strafbar?
I henhold til straffelovens regler om ærekrænkelser må man ikke fremsætte eller udbrede ærekrænkende udtalelser og "sigtelser", der er egnet til at nedsætte den fornærmede i medborgeres agtelse.
En sådan sigtelse kan dog være straffri, hvis der føres bevis for dens sandhed, eller hvis sigtelsen er fremsat i god tro, og vedkommende har været forpligtet til at udtale sig eller har handlet i henhold til åbenbare almeninteresser.
Østre Landsret: Pædagogmedhjælper overskred grænserne
Østre Landsret fandt ikke, at pædagogmedhjælperen havde løftet bevisbyrden for sandheden af hendes udsagn. Retten anerkendte, at pædagogmedhjælperen var forpligtet til at underrette kommunen, hvis børn blev udsat for vanrøgt eller nedværdigende behandling, men fandt dog, at grænserne for denne underretningspligt eller berettiget varetagelse af åbenbar almeninteresse var blevet overskredet i forbindelse med udtalelserne.
Pædagogmedhjælperen blev af landsretten idømt 10 dagbøder à 200 kr. og pålagt at betale 5.000 kr. i tortgodtgørelse til lederen. Udtalelserne blev desuden mortificeret.
Højesteret: Berettiget varetagelse af børnenes tarv
Højesteret var enig i, at der ikke var ført sandhedsbevis for nogen af udtalelserne. Højesteret lagde til gengæld vægt på, at pædagogmedhjælperen i denne situation "som ansat i børnehaven var berettiget til over for tilsynsmyndigheden at gøre rede for episoder, som hun havde overværet i børnehaven, og som hun opfattede som kritisable i forhold til børnenes trivsel."
Uanset at udtalelserne på visse punkter var gået lidt videre, end hvad der ifølge pædagogmedhjælperens forklaring i retten var dækning for, lagde Højesteret til grund, at pædagogmedhjælperens forklaringer i retten stemte overens med, hvordan hun havde oplevet de konkrete situationer i børnehaven. Højesteret fandt derfor, at der havde været fornøden dækning for hendes udsagn.
Højesterets flertal frifandt herefter pædagogmedhjælperen for alle påstandene, mens Højesterets mindretal dog fandt, at udsagnet "Det ligner Gestapo-metoder og ikke en børnehave" var et strafbart udsagn.
Det er afgørende for sagens udfald, at pædagogmedhjælperen ifølge Højesteret var berettiget til at varetage børnenes tarv og påtale forhold over for den kommunale tilsynsmyndighed, som hun fandt kritisable.
Da udtalelserne var fremsat under varetagelse af børnenes tarv og pligten til at underrette kommunen, synes Højesteret ikke at stille store krav til dækningen for de fremsatte udsagn. Derimod lægger Højesteret vægt på troværdigheden af pædagogmedhjælperens egne forklaringer for retten om, hvordan hun havde oplevet de konkrete episoder.
Dette kan ses som et udtryk for, at der er en generel samfundsmæssig interesse i, at folk – herunder medarbejdere - kan ytre sig om denne slags kritisable forhold uden at skulle frygte at ifalde et strafferetligt ansvar.
Det skal dog bemærkes, at selvom man i medfør af sin stilling har en vis retlig eller moralsk pligt til at berette om kritisable forhold, har man ikke "carte blanche" til at fremsætte anklager vedrørende andre personer. Der skal være en vis grad af dækning for de anklager, der fremsættes.