text:
20 Dec 2013 07:32
13-0099206
Udenlandske kommanditister, fast driftssted, erhvervsmæssig virksomhed, dobbeltbe-skatningsoverenskomst
Skatterådet kan ikke bekræfte, at udenlandske kommanditister i A K/S ikke vil have fast driftssted i Danmark efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a, fortolket i overensstemmelse med OECD's modeloverenskomst artikel 5.
Den juridiske vejledning 2013-2, afsnit C.F.8.2.2.5.2.1
Den Juridiske Vejledning 2013-2, afsnit C.D.1.2.2.
Kan Skatterådet bekræfte, at udenlandske kommanditister i A K/S ikke vil have fast driftssted i Danmark efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a som fortolket i overensstemmelse med OECD's modeloverenskomst artikel 5?
Spørgsmål 2-4 ønskes kun besvaret, hvis spørgsmål 1 besvares med et nej.
Kan Skatterådet bekræfte, at udenlandske investorer i C, organiseret som en kontoførende investeringsforening, ikke vil have fast driftssted i Danmark efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a som fortolket i overensstemmelse med OECD's modeloverenskomst artikel 5?
Kan Skatterådet bekræfte, at en kontoførende investeringsforening ikke er skattepligtig til Danmark af skattemæssigt direkte ejede udenlandske ejendomme?
Kan Skatterådet bekræfte, at en kontoførende investeringsforening ikke skal indeholde dansk kildeskat af udlodninger til udenlandske investorer under de i det bindende svar, nærmere angivne omstændigheder?
Spørger udbyder investeringsprodukter via en K/S-struktur. Produkterne henvender sig primært til institutionelle og andre professionelle investorer.
Spørger har etableret flere sådanne K/S'er.
K/S'erne forvaltes af to managementselskaber, ejet af Spørger og navngivne partnere.
Spørger udbyder nu A K/S og har en klar målsætning om at tiltrække udenlandske investorer i væsentligt omfang.
A K/S
A K/S bliver organiseret som et dansk kommanditselskab undergivet dansk ret. K/S-formen er valgt fordi det er den sædvanlige etableringsform både nationalt og internationalt for et investeringsprodukt som A K/S, da K/S'ets skattemæssige transparens tilgodeser, at der ikke opstår økonomisk dobbeltbeskatning af investorerne.
A K/S vil ikke have ansatte, direktion eller bestyrelse og vil ikke have retlig eller faktisk rådighed over lokaler i Danmark.
A K/S er registreret med en c/o adresse hos Managementselskabet.
Generalforsamlingen er den øverste myndighed i A K/S, og har sædvanlige generalforsamlingsbeføjelser. Generalforsamlingen vil som udgangspunkt blive holdt på Managementselskabets adresse.
Investeringsperioden vil være en på forhånd fastsat periode.
Komplementar i A K/S bliver Komplementar ApS. Komplementarselskabet er indirekte ejet af navngivne partnere i Spørger.
Investeringer vil blive foretaget i en juridisk enhed. Den juridiske enhed vil enten være at sammenligne med et dansk skattepligtigt selskab eller en skattetransparent enhed. Er der tale om en skattetransparent enhed, kan der vise sig en vifte af aktiver (aktier, fordringer, fast ejendom) nedenunder. Det kan ikke med sikkerhed siges hvilke aktiver, der vil dukke op for de investeringsstrukturer, der udbydes som en skattetransparent enhed.
SKAT bedes forudsætte, at A K/S ikke bliver omfattet af selskabsskattelovens § 2 C, og således ikke skal beskattes efter reglerne for selskaber, idet mere end 50 % af de direkte investorer er hjemmehørende i Danmark eller i et land, hvormed Danmark har indgået en dobbeltbeskatningsoverenskomst, og som ikke behandler A K/S som et selvstændigt skattesubjekt.
Investorerne i A K/S
Investorerne har kompetence til at indsætte en ny komplementar og kan opsige managementaftalen.
I levetiden for A K/S vil investorerne opleve følgende transaktioner/aktiviteter i et normalt forløb:
Investorerne vil successivt og efter påkrav indbetale deres investeringstilsagn.
Investorerne vil successivt få tilbagebetalt den investerede kapital samt afkastet heraf.
Investorerne vil modtage kvartalsrapportering og årsrapporten mv. for A K/S.
Investorerne vil deltage i A K/S's generalforsamlinger.
Investorerne vil i regi af Investor Board mødes mindst 2 gange om året for bedre at kunne følge med i A K/S' økonomiske udvikling. Generalforsamling i punkt 4 forsøges afholdt sammen med et Investor Board møde.
Vedrørende udenlandske investorer bedes SKAT lægge til grund, at den relevante dobbeltbeskatningsoverenskomst svarer til OECD's modeloverenskomst.
SKAT bedes derudover lægge til grund, at de udenlandske investorer i A K/S ikke selv udøver erhvervsmæssig virksomhed i Danmark.
B K/S er investeringsselskab ejet af partnere og medarbejdere i Spørger.
Medinvesteringen er for at demonstrere, at de selv tror på investeringsproduktet og dermed skaber alignment of interest mellem investorerne og den daglige ledelse.
B K/S medinvesterer beløbsmæssigt for under 1 % af den samlede investering, på samme vilkår som de øvrige investorer, men med ret til carried interest, som er et standardvilkår ved etablering af tilsvarende investeringsprodukter, idet investorerne lægger vægt på, at carried interest er et incitament for nøglemedarbejderne.
Skatterådet bedes forudsætte, at carried interest selvangives og beskattes i henhold til gældende regler.
Investor Board er sammensat for at imødekomme investorernes ønske om at blive holdt løbende opdateret omkring A K/S's investeringer, performance osv. samt eventuelle interessekonflikter som måtte opstå.
Hertil kommer, at Investor Board har forskellige opgaver. Investor Board har ingen indflydelse på den daglige drift af A K/S og ingen beslutningskompetence for så vidt angår de faktisk gennemførte investeringer.
Investor Board mødes mindst to gange om året, og hver investor har ret til at være repræsenteret. Det er ikke honorargivende at være medlem af Investor Board.
Investor Board er etableret for at imødekomme investorernes ønske om at blive holdt løbende opdateret og for at have et forum, hvor det er enkelt og effektivt at kommunikere med investorerne.
Investor Board er ikke en juridisk enhed.
Advisory Board er sammensat med henblik på at styrke Managers faglighed. Advisory Board rådgiver Manager om overordnede markedstendenser, bidrager med identifikation af attraktive investeringsmuligheder og rådgiver i forbindelse med investeringsbeslutning.
På baggrund af et investeringsoplæg skal Advisory Board afgive en enten positiv eller negativ anbefaling, inden Komplementarselskabet træffer beslutning om investering.
Advisory Board har ingen beslutningskompetence i forhold til A K/S eller Manager, men er alene rådgivende.
Advisory Board består af tre til seks medlemmer, som udpeges og aflønnes af Manager, i det omfang det er honorargivende at være medlem. Advisory Board er ikke en juridisk enhed.
Komplementar ApS
Komplementarselskabet vil være et nystiftet dansk selskab. Komplementarselskabet vil blive indirekte ejet af, og ledet af en bestyrelse bestående af navngivne partnere i Spørger.
Komplementarselskabet godkender og eksekvere alle investeringer på vegne af A K/S og varetager derudover nogle få funktioner for A K/S.
Investorerne kan uden årsag afsætte Komplementarselskabet sammen med Manager og indsætte en ny komplementar.
I forbindelse med stiftelsen af A K/S udpeger Komplementarselskabet Manager til at forestå investeringsprocessen samt forvaltning af A K/S' kapital.
Alle opgaverne varetages og udføres af Manager, dog således at investeringsbeslutningerne eksekveres af Komplementarselskabet.
Manager modtager et administrationsvederlag fra A K/S for ydelserne i Managementaftalen. Honoraret beregnes i investeringsperioden på basis af den tilsagte kapital og efter investeringsperioden på basis af den investerede kapital.
Honoraret er skattepligtigt og beskattes hos Manager.
Investorerne kan uden årsag afsætte Manager sammen med Komplementarselskabet.
C vil enten udelukkende investere i A K/S eller investere parallelt med A K/S
C etableres som en kontoførende investeringsforening, som denne er defineret i investeringsforeningsbeskatningsloven.
C vil blive administreret enten af Manager eller et andet managementselskab.
Selskaber og andre juridiske enheder, der har hjemsted i udlandet bliver begrænset skattepligtige til Danmark, hvis de enten:
udøver erhverv med fast driftssted her i landet eller
deltager i en erhvervsvirksomhed med fast driftssted her i landet.
Den relevante bestemmelse er selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a.
Indholdet og fortolkningen af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a skal ifølge den Juridiske Vejledning 2013 afsnit C.D.1.2.2 som udgangspunkt ske i overensstemmelse med OECD's modeloverenskomst, dvs. artikel 5 med tilhørende kommentarer.
Fast driftssted skal i henhold til OECD's modeloverenskomst samt dansk praksis vurderes i henhold til to forskellige bestemmelser:
Hovedreglen som defineret i modeloverenskomstens artikel 5, stk.1 (Hovedreglen).
Agentreglen som defineret i modeloverenskomst artikel 5, stk. 5 og 6 (Agentreglen).
Fører analysen til, at der ikke er fast driftssted efter hverken Hovedreglen eller Agentreglen i forhold til en investering i A K/S, vil de udenlandske investorer ikke blive skattepligtige til Danmark.
Af modeloverenskomstens artikel 5, stk. 1 fremgår det, at udtrykket "fast driftssted" betyder et forretningssted, hvor et foretagendes virksomhed helt eller delvist udøves. Det følger af kommentarerne til modeloverenskomstens artikel 5, stk. 1, at definitionen af et fast driftssted indeholder følgende betingelser:
Eksistensen af et "forretningssted", hvilket vil sige indretninger såsom lokaler eller i visse tilfælde maskineri eller udstyr,
Forretningsstedet skal være "fast", dvs., at det skal være etableret på et givent sted med en vis grad af varighed,
Virksomhedsudøvelse for foretagendet gennem dette faste driftssted, hvilket sædvanligvis vil sige, at personer, som på den ene eller anden måde er afhængig af foretagendet (personale), udfører foretagendets virksomhed i den stat, hvor det faste sted er beliggende.
Nedenfor vurderes "fast forretningssted" og "virksomhedsudøvelse" i forhold til A K/S, Komplementarselskabet, Advisory Board og Investor Board. Manager og B K/S bedømmes kun i forhold til Agentreglen, da Hovedreglen ikke kan finde anvendelse på disse to selskaber i nærværende struktur, da de ikke er del af A K/S, men blot indgår forskellige aftaler med A K/S.
Den første og anden betingelse omhandler vurdering af om de udenlandske foretagender ved investering i A K/S deltager i en virksomhed, som har rådighed over et fast forretningssted i Danmark.
Den enhed (A K/S) som investorerne investerer i har ingen rådighed over lokaler eller anden fysisk indretning i Danmark eller udlandet.
A K/S har endvidere ingen direktion, bestyrelse eller andre ansatte medarbejdere, men afholder alene generalforsamling i Danmark.
Medlemmerne i Investor Board er investorernes repræsentanter. Der planlægges to ordinære møder om året. Investor Board forventes at blive indkaldt til møde på Managers adresse, men det kan også foregå andre steder, herunder i udlandet. Investor Board har ingen rådighed over lokaler eller anden fysisk indretning i Danmark eller udlandet og det kan tilføjes, at Investor Board ikke er en juridisk enhed, men blot et aftalemæssigt etableret forum til brug for løbende kommunikation med investorerne og håndtering af visse situationer, som falder udenfor det etablerede aftalekompleks.
Advisory Board består af eksterne personer i forhold til Spørger. Advisory Board træder sammen enten fysisk eller via telefonmøder i forbindelse med hver investering og mødes ordinært mindst 2 gang om året. De fleste fysiske møder vil blive afholdt på Managers adresse, men det kan også foregå andre steder, herunder i udlandet. Advisory Board har ingen rådighed over lokaler eller anden fysisk indretning i Danmark eller udlandet og det kan tilføjes, at Advisory Board ikke er en juridisk enhed.
Komplementarselskabet som er en integreret og uadskillelig del af A K/S har heller ikke selvstændigt rådighed over lokaler eller anden fysisk indretning i Danmark.
Komplementarselskabet vil have en bestyrelse bestående af partnere i Spørger. Komplementarselskabet forventes at holde sine bestyrelsesmøder på Managers adresse.
Konklusion vedrørende fast forretningssted
Baseret på ovenstående er det vores vurdering, at hverken A K/S, Komplementarselskabet, Advisory Board eller Investor Board kan siges at have et fast forretningssted i Danmark, hvorfor betingelsen for fast driftssted efter Hovedreglen allerede af den grund ikke er opfyldt.
Denne konklusion bekræftes også af, at A K/S, Komplementarselskabet, Advisory Board og Investor Board er en aftalemæssig investeringsstruktur, der fastlægger rettigheder og vilkår mellem parterne i forbindelse med udøvelsen af investorernes fælles investeringsstrategi. A K/S, Komplementarselskabet, Advisory Board og Investor Board kan etableres i andre jurisdiktioner over hele verdenen. Ligeledes kan generalforsamlingen mv. holdes over hele verden. Den juridiske enhed, der investeres i, har ingen erhvervsmæssig tilknytning til Danmark, bortset fra, at det indtil videre er det mest hensigtsmæssige og praktiske for en dansk baseret udbyder (Spørger) af investeringsproduktet, at tilbyde en dansk baseret investeringsstruktur.
For at et fast driftssted kan foreligge, er den tredje forudsætning, at der sker en virksomhedsudøvelse (der udøves et erhverv) fra det pågældende faste forretningssted.
I de danske skattepligtsregler anvendes begrebet "udøver et erhverv" med fast driftssted eller "deltagelse i en erhvervsvirksomhed" med fast driftssted, hvilket er synonymt med "virksomhedsøvelse".
Erhvervsvirksomhed er ikke nærmere afgrænset i dansk skattelovgivning, hvorfor afgrænsningen må fastlægges i overensstemmelse med afgrænsningen i skattelovgivningens forskellige relationer, se Niels Winther-Sørensen, Beskatning af international erhvervsindkomst, 2000, Thomson/GadJura, s. 132, 2. afsnit.
Set fra investorernes side, sker der alene en passiv kapitalanbringelse i A K/S. Investorerne ønsker et bestemt beløb investeret i en bestemt aktivklasse med en nærmere fastlagt geografisk og beløbsmæssig spredning.
Når man bedømmer A K/S' virke i kontekst med erhvervsmæssig virksomhed, er det vigtigt at være opmærksom på, at nok er der køb (investering), men der er ingen salg. De aktiver, der investeres i, holdes som hovedregel til udløb. Efter investeringen er gennemført skifter managementselskabets rolle karakter til overvågning.
Samtidigt gøres opmærksom på, at der er praksis for at når et K/S og et A/S over en årrække gennemfører nogle få investeringer i selskaber - hvad enten de er noterede eller unoterede, så er der ikke tale om næringsvirksomhed med aktier. Se SKM 2002.284 LSR og SKM 2006.408 LSR. Derudover findes der et gammelt ikke offentliggjort bindende svar. Spørgsmålet var i den sag om det meget store antal aktieposter, der ville dukke op på grund af investering, der foregik i skattemæssigt transparente enheder, ville medføre, at den enkelte investor som ejede en lille andel af måske 1.000 udenlandske aktier (men ingen indflydelse havde herpå) ville blive næringsskattepligtig med aktier ved deltagelse som kommanditist i det danske K/S, som investerede i de udenlandske K/S'er. Ligningsrådet bekræftede, at der ikke var tale om næringsvirksomhed med aktier.
A K/S udøver på grund af den meget begrænsede transaktionsaktivitet ikke erhvervsmæssig virksomhed i Danmark, hvorfor investorerne heller ikke deltager i en dansk erhvervsmæssig virksomhed. Der er alene foretaget en passiv kapitalanbringelse inden for et bestemt investeringssegment med et dansk managementselskab.
Når investeringsformen uagtet, at den i sagens natur er tilrettelagt professionelt og med henblik på at give maksimalt afkast, ikke ses som næringsvirksomhed, kan der efter min vurdering heller ikke være tale om erhvervsmæssig virksomhed, der kan udløse begrænset skattepligt til Danmark ved deltagelse som kommanditist i et dansk K/S, som har et begrænset antal investeringer over en årrække, og ingen salg, men holder investeringerne til udløb.
Institutionelle investorers investeringsaktivitet bedømmes endvidere ikke som næringsvirksomhed i Danmark. Erhvervsdrivende fondes og livsforsikringsselskaber investeringer i aktier og ejendomme kategoriseres eksempelvis ikke som næringsaktivitet. Pensionskasser beskattes efter sit eget regelsæt i pensionsafkastbeskatningsloven, og sondringen mellem virksomhedsudøvelse og passiv kapitalanbringelse er ikke relevant for dem. Sammenholdes transaktionsniveauet for A K/S med den meget væsentlige købs- og salgsaktivitet, der udøves af investeringsforeninger, der er skattepligtige efter selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6 og er fritaget for selskabsskat, så længe de ikke udøver erhvervsmæssig virksomhed, når man også til en konklusion om, at A K/S ikke i skattemæssig forstand udøver virksomhed.
Ved at statuere fast driftssted på denne baggrund, udvider SKAT territorialprincippet i voldsom grad vedrørende afkast på fast driftssted.
Der synes ud fra 2. sidste afsnit til punkt 52 i cirkulære 1988, nr. 136 (cirkulære til selskabsloven), at være et argument i, at erhvervsmæssig virksomhed forudsætter næringsvirksomhed med den pågældende investeringsaktivitet.
A K/S vil ikke ud fra offentliggjort praksis om investeringsvirksomhed kunne kvalificere til næringsvirksomhed - hverken i relation til aktier eller fordringer. For de få tilfælde hvor en ejerstruktur vil være skattemæssig transparent helt ned til en udenlandsk ejendom, vil indtægter og udgifter ikke skulle medregnes i Danmark på grund af territorialprincippet, og sådanne aktiver skal derfor ikke medgå i bedømmelsen af erhvervsmæssig virksomhed eller ej.
Hverken A K/S eller investorerne har rådighed over et fast sted, og da A K/S ikke ejer danske aktiver, der kan udgøre et situs eller nexus, er den grundlæggende betingelse for fast driftssted efter hovedreglen ganske enkelt ikke opfyldt.
Investeringsaktiviteten i A K/S er ikke tilstrækkelig til at blive anset som erhvervsmæssig virksomhed, når den ikke vil blive bedømt som næringsvirksomhed med aktier eller køb og salg af andre værdipapirer.
Når SKAT dømmer fast driftssted på grund af, at generalforsamlingen afholdes i Danmark, vil A K/S så efter en dansk bedømmelse får 2 faste driftssteder af samme aktivitet, hvis generalforsamlingen altid holdes i f.eks. Sverige?
Der skal gøres opmærksom på, at i det omfang de aktiver, som A K/S investerer i, kan henføres til et udenlandsk fast driftssted, vil et aktiv som fast ejendom sandsynligvis falde uden for dansk selskabsbeskatning på grund af territorialprincippet og skal derfor ikke medgå i bedømmelsen af erhvervsmæssig virksomhed.
Det er ikke korrekt, når SKAT fastslår, at Management-teamet har kontrol over Managementselskabet. Det er medarbejdere i Managementselskabet, der har investeret i A K/S. Der er således ikke det personsammenfald som SKAT beskriver. A K/S konsolideres regnskabsmæssigt ikke med Managementselskabet eller Komplementarselskabet, fordi hverken Managementselskabet eller Komplementarselskabet har kontrol over A K/S, hvilket skyldes at generalforsamlingen netop er den øverste myndighed.
Set fra investors sider er der tale om en passiv kapitalanbringelse. Investor ønsker at få en del af deres formue placeret i de aktiver, der foretages investeringer i og de tror på, at de personer, der står bag projektet er i stand til at levere det forventede afkast, som de har stillet investorerne i udsigt. Investorerne ønsker ikke at have indflydelse på den daglige drift, men skal blot løbende informeres om hvordan deres investering udvikler sig. Opstår der uforudsete situationer, kan investorerne i A K/S via generalforsamlingen til enhver tid og uanset årsag, kan opsige Managementselskabet og udskifte Komplementarselskabet. Dette harmonerer dårligt med, at man for de samme investorer udgør et fast driftssted efter hovedreglen. Der er jo netop tale om uafhængighed og aftaler indgået mellem parter med konkret modstridende interesser.
Komplementarselskabet er et selvstændigt skattesubjekt, jf. selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 1 og analysen af virksomhedsudøvelse i forhold til begrænset skattepligt er ikke relevant for Komplementarselskabet.
Bemærk at Komplementarselskabet sammen med de øvrige selskaber mv. efterfølgende bedømmes i forhold til Agentreglen.
Advisory Board er kun ét rådgivende organ.
Advisory Board er ikke en juridisk enhed og opfylder hverken, som samlet organ eller medlemmerne bedømt enkeltvis, de mest grundlæggende betingelser for udøvelse af erhvervsmæssig virksomhed for A K/S.
Det bemærkes endvidere, at det er et organ nedsat af Manageren og ikke af A K/S, hvorfor Advisory Board ikke kan øve indflydelse på fast driftssteds diskussionen i forhold til A K/S.
Investor Board er ikke en juridisk enhed, men blot et aftalemæssigt etableret forum til brug for løbende kommunikation med investorerne og håndtering af visse situationer, som falder udenfor det etablerede aftalekompleks. Funktionsbeskrivelse af Investor Board kan ikke sidestilles med virksomhedsøvelse, idet kompetenceområderne er for indsnævrede, ligesom formålet slet ikke er virksomhedsudøvelse.
Konklusion vedrørende virksomhedsudøvelse
Baseret på ovenstående gennemgang sker der i skattemæssig henseende ingen virksomhedsudøvelse i A K/S, Komplementarselskabet, Advisory Board og Investor Board, hvorfor der også af den grund, ikke er et fast driftssted efter Hovedreglen.
Efter gennemgang af Agentregelens formulering i OECD's modeloverenskomst med tilhørende kommentarer foretages en bedømmelse af Agentreglen i forhold til alle selskaber og organer, der indgår i investeringsstrukturen for A K/S.
Den afhængige Agentregel fremgår af OECD's modeloverenskomst artikel 5, stk. 5.
Det fremgår klart af bestemmelsens ordlyd, at hvis der er tale om en afhængig agent, der udøver virksomhed for foretagendet, er udgangspunktet, at den afhængige agent vil statuere et fast driftssted for det udenlandske foretagende.
Den uafhængige Agentregel fremgår af OECD's modeloverenskomst artikel 5, stk. 6.
Det fremgår lige så klart af artikel 5, stk. 5 og 6 i forening, at er der tale om en uafhængig agent, der handler inden for rammerne af sin sædvanlige forretningsvirksomhed, så kan en uafhængig agent i et land ikke statuere et fast driftssted for et udenlandsk foretagende i et andet land.
Der henvises til kommentarerne til OECD's modeloverenskomst punkterne 37, 38, 38.2, 38.3, 38.4, 38.5, 38.6.
I de efterfølgende afsnit bedømmes hvert enkelt selskab og organ i forhold til om der er tale om en afhængig eller uafhængig agent.
Det er ikke relevant at bedømme A K/S i forhold til Agentreglen, eftersom A K/S er skattemæssig transparent og ingen af de bagvedliggende danske eller udenlandske investorer udfører eller forpligter sig til ved investering i A K/S at udføre opgaver eller lignende for hinanden.
Komplementarselskabet er den enhed, der eksekverer investeringsbeslutningerne for A K/S og underskriver samtlige dokumenter i den forbindelse.
Derudover varetager Komplementarselskabet forskellige mindre administrative funktioner. Samtlige af disse administrative beslutninger forudsætter, at Investor Board er enige i beslutningerne før Komplementarselskabet kan gennemføre dem.
Komplementarselskabet hæfter direkte og ubegrænset overfor eksterne kreditorer i A K/S, hvilket er en selskabsretlig konsekvens af at være et Komplementarselskab. Komplementarselskabet udlåner i den forbindelse sin selskabskapital til A K/S og modtager som betaling herfor en rente, der er skattepligtig i Komplementarselskabet.
De funktioner Komplementarselskabet varetager er som det fremgår af ovenstående ikke af en sådan karakter, at man kan anse Komplementarselskabet for en afhængig agent i forhold til udenlandske investorer. Investor Board skal bortset fra selve investeringsbeslutningen, som træffes endeligt af Komplementarselskabet godkende de administrative funktioner som Komplementarselskabet varetager.
Komplementarselskabets funktioner og virkeområde er aftalt på forhånd med investorerne og begrænser sig til at Komplementarselskabet skal eksekvere et begrænset antal investeringsbeslutninger på vegne af A K/S, den ubegrænsede hæftelse, der følger med at være komplementar i et K/S samt forskellige andre administrative funktioner. Disse forhold er ikke tilstrækkeligt til at dømme Komplementarselskabet som en afhængig agent af de udenlandske investorer i A K/S.
Advisory Board har hverken samlet set eller medlemmerne bedømt enkeltvis fuldmagt til på nogen måde at forpligte A K/S. Advisory Board organet er etableret for at hjælpe Rådgiveren med at udfylde sin rolle som rådgiver for A K/S.
Af disse årsager udgør hverken Advisory Board samlet set eller dets medlemmer bedømt enkeltvis en afhængig agent for de udenlandske investorer.
Investor Board har hverken samlet set eller medlemmerne bedømt enkeltvis fuldmagt til på nogen måde at forpligte A K/S. Investor Board organet er fortrinsvis etableret som et kommunikationsforum mellem Manageren og Investorerne, og til brug for opsamling af forhold, som falder udenfor de rammer Manageren og Komplementarselskabet skal virke indenfor.
Af disse årsager udgør hverken Investor Board eller dets medlemmer enkeltvis en afhængig agent for de udenlandske investorer.
B K/S er den enhed, der samler den investering som nøglemedarbejderne fra Manageren kommer med til A K/S. Det er aftalemæssigt fornuftigt at samle nøglemedarbejderenes investering i en enhed, da det i praksis ofte ikke vil kunne fungere, at nøglemedarbejdere og andre ansatte er individuelle aftaleparter i A K/S.
B K/S varetager ingen opgaver for A K/S og kan alene af den årsag ikke udgøre en afhængig agent for de udenlandske investorer.
Manageren udfører i al væsentlighed samtlige driftsmæssige opgaver vedrørende A K/S på nær selve eksekveringen af investerings- og exitbeslutningerne, der varetages af Komplementarselskabet.
Manageren udvælger, undersøger og analyserer alle relevante investeringsevner samt forhandler investeringsvilkårene på plads, indhenter råd fra Advisory Board og frembringer hele fundamentet for investeringsbeslutningen.
Når investeringen er gennemført varetager Manageren alt løbende monitorering, herunder rapportering til Investorerne.
Dette er helt sædvanligt ud fra såvel en dansk som en international målestok. Manageren og Komplementarselskabet har mandat til at foretage investeringer på vegne af en anden i dette tilfælde A K/S, og såvel Manageren som Komplementarselskabet handler således inden for sin sædvanlige virksomheds rammer, som angivet i OECD's kommentarer.
Manageren er en eksisterende virksomhed med eget indtægtsgrundlag fra andre opgaver. Manageren opfylder af disse årsager ikke betingelserne for at være en afhængig agent af investorerne i A K/S.
Vurderes kriterierne "kontrol" og samt "for hvis regning virksomheden udøves" falder disse også ud til fordel for, at der er tale om en uafhængig agent. Manageren skal kun levere sædvanlige regnskabs- og afkastoplysninger om de foretagne investeringer og Manageren driver sin virksomhed for egen regning og risiko, men modtager naturligvis betaling for de ydelser selskabet leverer.
Det gøres endvidere gældende, at det er Manageren, der tilbyder et investeringsprodukt til investorerne, som investorerne vælger at acceptere. Det står i modsætning til hele udgangspunktet for en afhængig agent, hvor det er den udenlandske opdragsgiver, der indgår aftale med en lokal repræsentation om at fremme den udenlandske opdragsgivers kommercielle interesser i det pågældende land.
Af disse årsager udgør Manageren ikke en afhængig agent for de udenlandske investorer.
Af praksis kan henvises til
SKM2010.257.SR, SKM2010.318.SR, SKM2012.190.SR, SKM2012.425.SR, SKM2012.676.SR og SKM2012.715.SR.
Sammenholdes den etablerede investeringsstruktur med reglerne og praksis for at udløse fast driftssted efter enten Hovedreglen eller Agentreglen er det vores vurdering, at det stillede spørgsmål, skal besvares med et "Ja".
SKAT bedes forudsætte, at C, der enten udelukkende investerer i A K/S eller investerer parallelt med A K/S etableres som en kontoførende investeringsforening som defineret i investeringsforeningsbeskatningsloven.
Den ovenfor beskrevne struktur vil være uændret bortset fra at de udenlandske investorer investerer i C, som investerer i A K/S eller investerer parallelt med A K/S. C vil blive administreret af enten Manager eller af et andet administrationsselskab.
Den kontoførende investeringsforening er således omfattet af Selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6 og udgør dermed et selvstændigt dansk skattesubjekt.
Når de udenlandske investorer investerer i en enhed (den kontoførende investeringsforening), der udgør et selvstændigt dansk skattesubjekt kan der ikke opstå et dansk fast driftssted for den udenlandske investor som følge af investeringen i C. Det danske selvstændige skattesubjekter blokerer således for de udenlandske investorers eventuelle danske begrænsede skattepligt ved investering direkte i A K/S, og beskatningen påhviler i stedet for den kontoførende investeringsforening efter de regler, der gælder for beskatning af kontoførende investeringsforeninger.
Af den årsag skal det stillede spørgsmål besvares med et Ja.
En kontoførende investeringsforening er et selvstændigt skattesubjekt i henhold til selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6, men er kun skattepligtig af indtægter ved erhvervsmæssig virksomhed. Det betyder, at afkast fra værdipapirer såsom aktier og fordringer mv. ikke skal medregnes til den skattepligtige indkomst.
A K/S kan i enkelte tilfælde investere i transparente strukturer, der kan være skattemæssig transparent helt ned til en enkelt ejendom beliggende i udlandet.
Med henvisning til territorialbeskatningsprincippet som implementeret i selskabsskattelovens § 8, stk. 2 er skattesubjekter omfattet af selskabsskatteloven, herunder enheder omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6, ikke skattepligtig til Danmark af indtægter og udgifter eller gevinst og tab på udenlandske ejendomme, der er undergivet lokal beskatning.
Med henvisning til territorialbeskatningsprincippet i selskabsskattelovens § 8, stk. 2, at ejendomme beskattes lokalt, og at der ikke er valgt international sambeskatning, jf. selskabsskattelovens § 31A, skal det stillede spørgsmål besvares med et Ja.
En kontoførende investeringsforening skal som hovedregel ikke indeholde udbytteskat af sine udlodninger, da hovedreglen i kildeskattelovens § 65, stk. 1 ikke medtager enheder omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6.
Der gælder dog en undtagelse hertil i kildeskattelovens § 65, stk. 12 som fastlår, at hvis en kontoførende investeringsforening erhverver ret til udbytte, hvori der efter kildeskattelovens § 65, stk. 3 ikke er indeholdt udbytteskat - eksempelvis fordi den kontoførende investeringsforening har udbyttefrikort - vil den kontoførende investeringsforening være forpligtet til at indeholde udbytteskat.
Samlet set betyder dette, at en kontoførende investeringsforening kun skal indeholde udbytteskat af eventuelle udbytter fra danske aktier, hvorpå der ikke i forvejen er indeholdt udbytteskat. Se eventuelt Kjeld Bergenfelt, Beskatning af investeringsforeninger og investeringsselskaber 2011 s. 23 og 24.
Under forudsætning af, at den kontoførende investeringsforening ikke modtager udbytte fra danske aktier, dvs. selskaber, der er omfattet af selskabsskattelovens § 1, skal det stillede spørgsmål besvares med et Ja.
Spørger har supplerende anført:
SKAT og Skatterådet har tidligere accepteret personsammenfald og medejerskab
Det gøres gældende at SKAT og Skatterådet i mindst to tilfælde - SKM 2010.318.SR og SKM 2010.257.SR tidligere har været fuldt oplyst om personsammenfald i beslutningsprocesserne samt rådgiverteamets medejerskab og truffet afgørelse om, at der ikke var fast driftssted.
I sagsfremstillingen anfører SKAT:
"For så vidt angår SKM2010318.SR var det i anmodningen oplyst, at managementselskabet via komplementarselskabet havde medejerskab. Ved afgørelsen indgik det ikke i vurderingen, hvilken betydning ejerskabet havde for vurderingen af fast driftssted. I forhold til offentliggørelsen, så er oplysningen omkring medejerskab ikke medtaget på baggrund af rådgivers ønske om redigering af offentliggørelsesteksten. Det er SKATs opfattelse, at Skatterådet ikke positivt har taget stilling til betydningen alf, at initiativtagerne/managementselskabet direkte eller indirekte har et medejerskab til K/S'et"
"Som nævnt under SKATs indstilling og begrundelse, er der væsentlige forskelle til den konkrete anmodning i forhold til hvilke oplysninger, som blev tillagt afgørende betydning ved de tidligere afgørelser. Forskellene er medejerskabet fra initiativtagerne/managementselskabet samt personsammenfaldet i de involverede enheder samt, hvorledes beslutningskompetencen er uddelegeret".
I SKM2010.318.SR anfører SKAT:
"SKAT finder på baggrund af en konkret vurdering, at den første betingelse ikke er op fyldt, idet der ikke eksisterer et forretningssted i Danmark for A K/S. Der er herved henset til, at A K/S efter det oplyste hverken har en faktisk eller retlig råden over forretningslokaler i Danmark."
SKAT finder på baggrund af en konkret vurdering, at Investment Committee og Managementselskabet må betragtes som uafhængige agent(er) i forhold til A K/S, hvilket indebærer, at der ikke er fast driftssted i henhold til selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a."
Det gøres gældende, at SKAT og Skatterådet SKM2010.318.SR har været fuldt oplyst om personsammenfald og medejerskab samt at dette har været behandlet og vurderet af såvel SKAT som Skatterådet. Når Skatterådet anvender formuleringen "...efter en konkret vurdering..." følger det forudsætningsvis, at det netop er denne sags individuelle karakteristika, der har indgået i vurderingen af sagens afgørelse og begrundet dens resultat.
SKM2010.257.SR er en stort set tilsvarende sag som SKM2010.318.SR.
SKAT har vedrørende bla. SKM2010.257.SR i sagsfremstillingen anført følgende:
"For så vidt angår SKM2012.676.SR, SKM2012.425.SR, SKM2012.190.SR, SKM2010.257.SR og SKM2001.257.LR var der ingen oplysninger omkring medejerskab fra managementselskaber og/eller initiativtagerne til investeringsprojekterne"
Vedrørende SKM2010.257.SR har rådgiver fået oplyst, at i forbindelse med behandlingen af det bindende svar blev fremsendt et aftaleudkast, hvoraf det fremgik, at management co-investerer med K/S'et, at denne investering udgjorde 1 % og gav ret til carried interest. Af SKM2010.257.SR fremgår endvidere samme oplysninger om personsammenfald som i SKM2010.318.SR.
SKAT og Skatterådet har således i mindst to tilfælde været oplyst om såvel medejerskab som personsammenfald, og truffet afgørelse om, at en investering i K/S'et ikke alene af den grund udløser fast driftssted Danmark for udenlandske investorer.
Managementteamets medejerskab
Det gøres gældende at managementteamets medejerskab (under 1 %) i A K/S hverken kan eller skal øve indflydelse på, om der er fast driftssted for udenlandske investorer, der i enhver henseende er uafhængige i forhold til Spørger og managementteamet
I sagsfremstillingen anfører SKAT følgende om medejerskab:
"I den sammenhæng tillægger SKAT det afgørende betydning, at Spørger og/eller personerne bag foretager en direkte og indirekte investering i A K/S via partnernes investering i A K/S".
SKAT har ikke uddybet sagens helt afgørende præmis og begrundet hvorfor en minoritetsejerandel uden nogen reel ejerindflydelse kan være den udløsende faktor i relation til fast driftssted for udenlandske investorer, der såvel økonomisk som juridisk er uafhængige forhold til managementteamet. Det gøres gældende, at ejerandel er så minimal og uden reel ejerindflydelse, at den ikke skal tillægges betydning ved vurdering at fast driftssted.
Medinvestering fra managementteamet er i øvrigt helt sædvanligt og branchekonformt for kapitalfondslignende strukturer samt en global anerkendt og accepteret investeringsmodel."
Det ønskes bekræftet, at udenlandske kommanditister i A K/S ikke vil have fast driftssted i Danmark efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a som fortolket i overensstemmelse med OECD's modeloverenskomst artikel 5.
Den Juridiske Vejledning 2013-1 afsnit C.D.1.2.2.
B A/S administrerede en række investeringsenheder. Selskabet ønskede at udbyde en ny investeringsenhed A K/S. A K/S havde ingen ansatte og ingen lokaler, og c/o adresse hos et advokatfirma. Generalforsamling blev afholdt, hvor det var mest hensigtsmæssigt. Grundet personsammensætningen i Komplementar ApS, Investment Committee og Manager, var det Skatteministeriets opfattelse, at beslutningskompetencen vedrørende investeringer i porteføljevirksomheder skete i forening i de tre enheder, hvorfor de skulle bedømmes under ét i forhold til artikel 5, stk. 6. Komplementar ApS, Manager og Investment Committee var ikke underlagt detaljerede instruktioner eller omfattende kontrol, idet A alene har fastlagt en overordnet investeringspolitik. B A/S (Manager) måtte antages at handle inden for rammerne af deres sædvanlige erhvervsvirksomhed, da de lavede samme opgaver for andre fonde. B A/S måtte anses for selv at bære risikoen for det udførte arbejde, herunder det sædvanlige rådgiveransvar. Skatteministeriet fandt derfor at Komplementar ApS, Investment Committee og Manager måtte betragtes som uafhængige agenter i henhold til artikel 5, stk. 6.
At A K/S ikke bliver omfattet af selskabsskatteloven § 2C, og således ikke skal beskattes efter reglerne for selskaber, idet mere end 50 % af de direkte investorer er hjemmehørende i Danmark eller i et land, hvormed Danmark har indgået en dobbeltbeskatningsoverenskomst, og som ikke behandler A K/S som et selvstændigt skattesubjekt.
Den helt overordnede problemstilling er, hvorvidt de udenlandske kommanditister - som alle er passive investorer - er begrænset skattepligtige til Danmark ved deres deltagelse i det danske A K/S.
Art. 5 omtaler "et foretagende". Modeloverenskomsten med kommentarer indeholder ikke en definition af udtrykket "et foretagende". I henhold til art. 3, stk. 2 skal udtrykket dermed fortolkes i overensstemmelse med intern ret.
I den relation er det nødvendigt at fastlægge hvorvidt vurderingen af, om der er et fast driftssted, skal vurderes selvstændigt i forhold til K/S'et eller i forhold til den enkelte kommanditist. Altså hvorvidt "et foretagende" skal forstås som K/S'et, eller "et foretagende" skal forstås som den enkelte kommanditist.
Det er et spørgsmål om den skattemæssige transparens, som gælder i forhold til beskatning af K/S'ets indtægter og udgifter, også gælder ved vurderingen i relation til eksistensen af et fast driftssted eller om K/S'et i den sammenhæng anses for "et foretagende".
SKAT mener, at K/S'et i relation til art. 5 og vurderingen af fast driftssted skal forstås som "et foretagende". I den sammenhæng lægger SKAT vægt på, at det er grundet investeringen i K/S'et, at spørgsmålet omkring fast driftssted opstår. SKAT mener ikke vurderingen skal foretages i forhold til hver enkelt investor, men at vurderingen skal foretages selvstændigt i forhold til K/S'et. Det er med andre ord SKATs opfattelse, at "et foretagende" i denne sag er A K/S.
Betingelserne - forretningssted, som skal være fast
Betingelserne for at statuere fast driftssted er først og fremmest, at A K/S har et fast forretningssted.
For at kunne foretage vurderingen af betingelserne for fast forretningssted, er det SKATs opfattelse, at det er nødvendigt, at inddrage de forskellige enheder, som indgår i strukturen omkring A K/S, da strukturen omkring A K/S er opbygget således, at fx beslutningskompetence, forhandlings- og monitoreringsopgaver samt administrative opgaver formelt er tillagt andre enheder i strukturen end A K/S.
Foruden A K/S indgår følgende enheder i strukturen; Investor Board, Advisory Board, Komplementar ApS, og Manager. Disse enheder skal alle indgå i vurderingen af fast driftssted i forhold til art. 5, stk. 1 og 2. Nedenfor er et kort resume af de faktiske forhold omkring de enkelte enheder.
er den investeringsenhed, som Spørger vil udbyde, og det er i relation til de udenlandske investorer i A K/S anmodningen vedrører. A K/S vil ifølge det oplyste ikke have ansatte, direktion eller bestyrelse. A K/S vil have c/o adresse hos Managementselskabet. Generalforsamlingen er den øverste myndighed, og vil blive afholdt på Managementselskabets adresse.
består af investorer, og er sammensat efter ønske fra investorerne. Investorerne ønsker en løbende opdatering omkring investeringerne og resultater. Samtidig skal Investor Board varetage interessekonflikter. Investor Board skal derudover give tilladelse til investeringer som er i strid med A K/S' investeringsrestriktioner, ændringer i investeringsrestriktionerne, forlængelse af fundraising periode, samt indstilling til valg af ekstern revisor.
skal rådgive Managementselskabet omkring markedstendenser og investeringsbeslutninger
vil være indirekte ejet af navngivne partnere i Spørger. Bestyrelsen i Komplementarselskabet vil består af de navngivne partnere. Komplementarselskabet godkender og eksekverer alle investeringer på vegne af K/S'et.
skal varetage investeringsprocessen samt forvalte kapitalen i K/S'et.
Managementselskabet modtager et fast fee for sine ydelser, samt et performance afhængigt fee (carried interest). Honoraret er skattepligtigt og beskattes i Managementselskabet.
Praksis vedrørende fast driftssted for lignende strukturer
Der er tidligere truffet afgørelse om lignende strukturer. Det drejer sig om
Disse sager vedrørte også spørgsmålet om udenlandske kommanditister havde fast driftssted i Danmark.
Afgørelserne havde alle samme problemstilling, men der var små variationer i strukturen. Med undtagelse af SKM2001.493.LR var indstillingerne og begrundelserne opbygget efter samme fremgangsmåde.
Overordnet var konklusionerne, at K/S'erne ikke havde rådighed over et fast sted, hvormed betingelsen for at statuere et fast sted ikke var opfyldt.
Da der ikke var fast driftssted efter det primære kriterium i art. 5, blev det derefter vurderet om betingelserne for at statuere fast driftssted efter det sekundære kriterium i art. 5, stk. 5 og stk. 6 om agentreglen. Det blev vurderet, at der ligeledes ikke var fast sted efter agentreglen. Konklusionen var, at de øvrige enheder i strukturerne var at anse for uafhængige agenter efter art. 5, stk. 6.
For så vidt angår SKM2012.676.SR, SKM2012.425.SR, SKM2012.190.SR, SKM2010.257.SR og SKM2001.257.LR var der ingen oplysninger omkring medejerskab fra managementselskaber og/eller initiativtagerne til investeringsprojekterne.
For så vidt angår SKM2010.318.SR var det i anmodningen oplyst, at managementselskabet via komplementarselskabet havde medejerskab. Ved afgørelsen indgik det ikke i vurderingen, hvilken betydning ejerskabet havde for vurderingen af fast driftssted. I forhold til offentliggørelsen, blev oplysningen omkring medejerskab ikke medtaget på baggrund af rådgivers ønske om redigering af offentliggørelsesteksten. Det er SKATs opfattelse, at Skatterådet ikke positivt har taget stilling til betydningen af, at initiativtagerne/managementselskabet direkte eller indirekte har et medejerskab til K/S'et.
Det er dog vigtigt at understrege, at hver enkel sag er udtryk for en konkret vurdering.
Der var forskelle i strukturerne omkring de forskellige investeringsenheder, fx hvilken enhed, som var tillagt beslutningskompetencen.
Det er SKATs opfattelse, at placeringen af beslutningskompetence er et væsentligt element i vurderingen af denne type sager. Ved vurderingen af en konkret investeringsenhed og dennes struktur, vil medejerskab fra managementselskabet og/eller initiativtagerne til investeringsprojektet være et væsentligt element.
Rådgiver henviser derudover til TfS 1996, 532 H, som udtryk for, at Højesteret allerede har taget stilling til betydningen af medejerskab for udenlandske investorer og evt. fast driftssted.
TfS 1996, 532 H drejede sig om en i Schweiz bosat person, som var kommanditist samt interessent i to selskaber, som havde udlejningsejendomme. Ejendommene blev administreret af danske advokater, hvoraf den ene også var medejer i ejendomsselskaberne (K/S'et). Spørgsmålet var om personen i Schweiz var begrænset skattepligtig til Danmark af renteindtægter fra henlæggelser til investeringsfond. Henlæggelserne stammede fra overskuddet fra ejendomsselskaberne, som han var kommanditist/interessent i. Højesteret mente, at advokaterne udøvede virksomhed, der er sædvanlig for ejendomsadministratorer, og at advokaterne i den forbindelse handlede indenfor rammerne af deres sædvanlige forretningsvirksomhed. Højesteret mente ikke, at advokaternes forhold til personen i Schweiz, var af en sådan karakter, at advokaterne kunne betegnes som afhængige repræsentanter. Højesteret mente ikke, at det gjorde nogen forskel, at den ene advokat var medejer i ejendommene.
Højesteret synes at afgøre sagen i relation til agentreglen i artikel 5, stk. 5 (og 6) (tidligere stk. 4 og 5), og ikke i forhold til hovedreglen i artikel 5, stk. 1. Dommen kan dermed læses som udtryk for, at Højesteret tager stilling til, at medinvestering fra agent/rådgiver ikke bevirker, at udenlandske investorer får fast driftssted i Danmark via agent/rådgivers fysiske forretningssted i Danmark.
SKAT mener dog, at der er forskel i de faktiske forhold i den konkrete sag. I TfS 1996, 532 H var ejerbeføjelser ikke uddelegeret til administratorerne, da personen i Schweiz fortsat deltog aktivt i forhold til ejendommenes drift. Dette står i modsætning til de aktuelle sager vedrørende A K/S, hvor beslutningskompetencen er uddelegeret til de navngivne partnere i Managementselskabet, som samtidig ejer og udgør bestyrelsen i Komplementarselskabet.
Det er som nævnt SKATs opfattelse, at strukturen og forholdene i den konkrete sag ikke er sammenlignelige med TfS 1996, 532H. Dommen bør dermed ikke have betydning for vurderingen af, hvorvidt der er fast driftssted for de udenlandske investorer i A K/S efter artikel 5, stk. 1.
A K/S har ingen ansatte, direktion eller bestyrelse. A K/S har c/o adresse hos Managementselskabet. Øverste myndighed er generalforsamlingen, og generalforsamlingen bliver afholdt på Managementselskabets adresse.
Det er SKATs vurdering, at det forhold, at generalforsamlingen fast afholdes på Managementelskabets adresse i sig selv bevirker, at A K/S har fast forretningssted i Danmark.
Såfremt generalforsamlingen ikke bliver afholdt på Managementselskabets adresse, skal øvrige forhold vedrørende A K/S overvejes.
Det er oplyst, at samtlige investeringer i A K/S vil være i udenlandske aktiver. Investeringerne vil typisk blive foretaget i enten udenlandske selvstændige skattesubjekter eller skattemæssigt transparente strukturer. Der vil også kunne forekomme investering via udlån.
Det er SKATs opfattelse, at Spørger udbyder et investeringsprojekt organiseret i A K/S, hvor bl.a. forvaltningsopgaverne og beslutningskompetencen er tillagt andre enheder omkring A K/S på baggrund af forskellige aftaler indgået mellem A K/S og den respektive enhed. Af disse enheder er i Komplementaren og Managementselskabet direkte eller indirekte sammenfald i ejerkredsen. Derudover er der personsammenfald i forhold til de personer, som tillægges beslutningskompetencen for A K/S i de 2 selskaber. I den sammenhæng tillægger SKAT det afgørende betydning, at Spørger og/eller personerne bag foretager en direkte og indirekte investering i A K/S via partnernes investering i A K/S.
SKAT mener, at projektet er udarbejdet, oprettet, forvaltet og styret af Spørger og personer bag, gennem Managementselskabet og Komplementaren. Der er som nævnt væsentlige personsammenfald i Managementselskabet og Komplementaren. Det er SKATs opfattelse, at Spørger er aktiv i alle led af beslutningsprocesserne i strukturen. Derudover er det oplyst, at bestyrelsen i Komplementaren, som træffer den endelige beslutning om at godkende eller afvise en investeringsbeslutning, forventes at afholde deres møder på Managementselskabets adresse, samt pt. udgøres af de navngivne partnere i Spørger.
Managementselskabet har lokaler og ansatte i Danmark, og da A K/S reelt bliver ledet af disse selskaber (partnerne), er det SKATs opfattelse, at A K/S herigennem har rådighed over et fast sted i Danmark.
Rådgiver har den indvending, at hverken A K/S eller investorerne har rådighed over et fast sted, som kan udgøre et situs eller nexus, hvorfor den grundlæggende betingelse for et fast driftssted ikke er opfyldt.
SKAT skal i den sammenhæng bemærke, at det er på grund af overstående omtalte sammenhæng mellem hvem som udarbejder, opretter, forvalter og styrer investeringsprojektet, at SKAT mener, at A K/S kan siges at have et fast forretningssted i form af Managementselskabets kontorlokaler.
Et væsentligt element i den sammenhæng er medejerskabet hos partnerne. Medejerskabet skal vurderes i sammenhæng med Managementselskabets og partnernes rolle i forhold til hele strukturen omkring A K/S. De navngivne partnere varetager flere roller i strukturen, da de opretter, forvalter og styrer A K/S.
Udøve erhverv - erhvervsmæssig virksomhed
Dernæst er det en betingelse, at foretagendets virksomhed helt eller delvist udøves gennem forretningsstedet. Af pkt. 4.6 i kommentarerne fremgår det, at " ordene "gennem hvilket" skal forstås bredt og finder anvendelse i enhver situation, hvor forretningsvirksomhed udøves på en bestemt lokalitet, der er til rådighed med henblik på udøvelse af aktiviteten." Det skal derfor vurderes, hvorvidt A K/S helt eller delvist udøver forretningsvirksomhed/erhvervsmæssig virksomhed gennem et fast forretningssted i Danmark.
Det skal altså vurderes, hvorvidt A K/S helt eller delvist udøver virksomhed gennem dette forretningssted. Om den aktivitet, der udøves i A K/S, kan karakterises som erhvervsmæssig virksomhed, skal vurderes konkret.
Hvis K/S'et anses for at drive erhvervsmæssig virksomhed, vil det indebære, at de udenlandske investorer har et fast driftssted i relation til artikel 5 i OECDs modeloverenskomst og dermed vil være begrænset skattepligtige til Danmark.
Rådgiver anfører, at A K/S ikke udøver erhvervsmæssig virksomhed på grund af en meget begrænset transaktionsaktivitet, og at der alene er tale om passiv kapitalanbringelse inden for et bestemt investeringssegment med en dansk professionel investeringsrådgiver og Manager. Rådgiver mener ikke, at der er tale om næringsvirksomhed, og dermed kan der ikke være tale om erhvervsmæssig virksomhed. I den sammenhæng understreger rådgiver, at der vil være et begrænset antal investeringer i K/S'ets levetid i en kendt antal år.
I lighed med vurderingen af om der er et fast forretningssted, mener SKAT, at vurderingen af om der udøves erhvervsmæssig virksomhed helt eller delvist, i den konkrete sag skal vurderes i forhold til K/S'ets aktivitet.
SKAT bemærker i den forbindelse, at en evt. individuel næringsstatus hos en eller flere investorer ville kunne have betydning ved en vurdering af erhvervsmæssig virksomhed i relation til fast driftsstedsvurderingen, såfremt K/S'et selvstændigt ikke kan anses for at drive erhvervsmæssig virksomhed. Da SKAT ikke har oplysninger omkring de enkelte investorer, er det ikke muligt, at inddrage evt. individuelle forhold. SKAT tager dermed et forbehold for betydningen af evt. næringsstatus hos den enkelte investor.
Det er oplyst, at A K/S vil foretage investeringer udenfor Danmark. Det er oplyst, at A K/S vil foretage et begrænset antal investeringer. Om investeringerne er oplyst, at det sandsynligvis vil være udenlandske selvstændige skattesubjekter eller skattemæssigt transparente strukturer. Investering via udlån vil også kunne forekomme.
Henset til at rådgiver anfører, at investeringerne generelt vil blive foretaget som aktieinvesteringer, samt rådgivers kommentarer til sondringen mellem nærings- og anlægsaktier, mener SKAT det er nødvendigt at inddrage denne sondring for at kunne besvare spørgsmålet.
Sondringen mellem nærings- og anlægsaktier
Det er i dansk skatteretlig litteratur omdiskuteret, hvorvidt begrænset skattepligt af erhvervsindkomst fra et fast driftssted kan udstrækkes til at omfatte anlægsaktier. Se fx Jens Wittendorff i SR-skat 2010, s. 212 ff og Anders Nørgaard Laursen "Fast driftssted" s. 130 ff.
I denne diskussion fremhæves afgørelsen SKM2001.493.LR. Sagen vedrørte etableringen af et ventureselskab i et K/S med danske og amerikanske investorer.
Anmodningen var opdelt i 3 spørgsmål, men den offentliggjorte Ligningsrådsafgørelse kun indeholder en samlet begrundelse.
Spørgsmål 1 var, om de amerikanske investorer udøvede erhverv i Danmark efter kildeskattelovens § 2, stk. 1, litra d) og selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a) som følge af en investering i et dansk kommanditselskab. Den eneste aktivitet kommanditselskabet udøvede var at eje anlægsaktier.
Spørgsmål 3 var om investorerne ville have fast driftssted i Danmark efter ovennævnte bestemmelser, som følge af en investering i kommanditselskabet.
Begrundelsen var:
"Henset til, at K/S A alene har til formål at erhverve anlægsaktier, kan den udøvede aktivitet ikke anses for at opfylde betingelsen om, at der skal udøves erhverv fra et fast driftssted her i landet. De udenlandske investorer i K/S A vil således ikke være omfattet af begrænset skattepligt efter bestemmelserne i
kildeskattelovens § 2, stk. 1, litra d, og selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a, og det er derfor ikke nødvendigt for besvarelsen af det stillede spørgsmål at tage særskilt stilling til, om anlægsaktier principielt vil kunne henføres til et fast driftssted i Danmark eller ej.
Herefter bortfalder spørgsmål 2 og 3."
Afgørelsen er omtalt i Den juridiske vejledning 2013-2 C.F.8.2.2.5.2.1. Tidligere var afgørelsen omtalt i Ligningsvejledningen afsnit D.D.2.
Af Den juridiske vejledning 2013-2 C.F.8.2.2.5.2.1 fremgår følgende:
"Virksomhedsudøvelse
Et dansk ventureselskab i form af et kommanditselskab ansås ikke af Ligningsrådet for at udøve sådan erhverv, at selskabet kunne betragtes som værende fast driftssted i Danmark. Selskabet havde kun til formål at erhverve anlægsaktier. Se SKM2001.493.LR."
Afgørelsen er diskuteret i litteraturen, hvilket er udtryk for, at afgørelsen ikke er helt entydig. Usikkerheden går på den sondring, som der var indlagt i de 3 spørgsmål.
Ligningsrådets daværende formand har udtalt, at afgørelsen ikke var baseret på den sondring, der var indlagt i spørgsmål 1 og 3, og at kravet om fast driftssted efter hans opfattelse ikke var opfyldt, hvorfor det "alene ville have teoretisk interesse at diskutere, om de amerikanske investorer udøvede et erhverv eller ej.". Hans holdning er dermed, at der ved afgørelsen ikke blev taget stilling til om kommanditselskabet udøvede erhverv, fordi der ikke var noget fast driftssted. Se Niels Winther-Sørensen SU 2002, 370.
I modsætning til denne fortolkning står den holdning, at "Ligningsrådet udtalt begrundede sin konklusion på, at der var tale om anlægsaktier, og i øvrigt ikke henviste til andre begrundelser, forekommer det ikke overbevisende at henvise til, at dette faktum ikke har haft betydning for resultatet. Det må således antages, at det blotte ejerskab af anlægsaktier - uanset om de øvrige betingelser for fast driftssted er opfyldte - ikke vil medføre fast driftssted." Se Anders Nørgaard Laursen "Fast driftssted" s. 134
Samme fortolkning af afgørelsen findes hos Ria Falk og Ole Bjørn TfS 2002, 425.
Af artiklen fremgår, at "Den helt grundlæggende forudsætning for beskatning efter reglerne om fast driftssted er, at der udøves erhverv i Danmark. I den bindende forhåndsbesked blev det fastslået, at en venturevirksomhed slet ikke kan anses for at udøve erhverv i fast driftsstedsforstand.
Ligningsrådet anførte i sin korte og præcise besvarelse, at spørgsmålet om, hvorvidt anlægsaktier kunne henføres til et fast driftssted i Danmark, jf. TfS 1988, 276, ikke sås at være relevant for afgørelsen af en venturevirksomheds skattemæssige stilling. Ligningsrådet har således eksplicit taget stilling til, at det er irrelevant for afgørelsen om venturevirksomhed, om den praksis står ved magt eller ej. Der er simpelthen ikke en erhvervsvirksomhed at allokere aktierne til.
Mere klart synes dette ikke at kunne gøres fra Ligningsrådets og Told- og Skattestyrelsens side.
Den bindende forhåndsbesked betyder, at udenlandske investorer, der alene tilfører risikovillig kapital til små og mellemstore danske virksomheder gennem de såkaldte venturefonde, ikke skal beskattes af deres eventuelle kapitalgevinster i Danmark. Sådanne investorer beskattes i deres respektive hjemlande. Der er således ikke en skattemæssig barriere for tilførsel af udenlandsk kapital til små og mellemstore danske virksomheder i ventureregi."
Det er SKATs opfattelse, at den fortolkning af SKM2001.493.LR, som den daværende formand for Ligningsrådet giver udtryk for, er korrekt. Vurderingen bag begrundelsen var, at kommanditselskabet ikke havde et fast forretningssted, hvorfor der allerede af den grund ikke forelå et fast driftssted.
På baggrund af usikkerheden omkring fortolkningen af afgørelsen, vil SKAT præcisere sin fortolkning af SKM2001.493.LR i Den juridiske vejledning.
Vurdering af betingelsen udøve erhverv i den konkrete sag
Det er SKATs opfattelse, at K/S'ets formål er at anse for erhvervsmæssig virksomhed, da formålet er at foretage, forvalte og afstå investeringer med henblik på økonomisk gevinst og andre former for indkomst. Allerede af den grund mener SKAT ikke, at sondringen mellem nærings- og anlægsaktier er relevant i forhold til, hvorvidt A K/S udøver erhverv i relation til betingelsen i art. 5, stk. 1 i OEDCs modeloverenskomst samt selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a.
Dernæst henser SKAT til det oplyste om, at investering vil ske i forskellige former for aktiver. Det er oplyst, at A K/S vil foretage et begrænset antal investeringer. Det er oplyst, at investeringerne kan ske via udenlandske selvstændige skattesubjekter eller skattemæssigt transparente strukturer. Derudover vil investering via udlån kunne forekomme. Derudover er aktier, fordringer, fast ejendom anført, som mulige investeringstyper.
SKAT skal dog bemærke, at såfremt investering alene sker i anlægsaktier, bevirker usikkerheden omkring SKM2001.493.LR og afgørelsens omtale i Den juridiske vejledning, at der frem til revideringen af Den juridiske vejledning 2014-1, vil investering alene i anlægsaktier for denne type struktur, ikke afstedkomme, at betingelsen i art. 5, stk. 1 om udøvelse af erhverv, er opfyldt.
SKAT mener på den baggrund, at betingelsen om udøvelse af erhverv fra det faste forretningssted er opfyldt.
A K/S har et fast forretningssted, hvorfra der udøves erhverv. Betingelserne for at statuere fast driftssted i henhold til art. 5, stk. 1 er dermed opfyldt.
SKAT indstiller, at spørgsmål 1 besvares med "Nej"
Det ønskes bekræftet, at udenlandske investorer i C, organiseret som en kontoførende investeringsforening, ikke vil have fast driftssted og at en kontoførende investeringsforening ikke er skattepligtig til Danmark af skattemæssigt direkte ejede udenlandske ejendomme, samt at en kontoførende investeringsforening ikke skal indeholde dansk kildeskat af udlodninger til udenlandske investorer.
Selskabsskatteloven § 1, stk. 1, nr. 6 og § 1, stk. 4
andre foreninger, korporationer, stiftelser, legater og selvejende institutioner, jf. dog § 3, for så vidt foreningen m.v. ikke er omfattet af fondsbeskatningsloven. Skattepligten omfatter alene indtægt ved erhvervsmæssig virksomhed samt fortjeneste eller tab ved afhændelse, afståelse eller opgivelse af formuegoder, der har eller har haft tilknytning til den erhvervsmæssige virksomhed.
Stk. 4. Som indtægt ved erhvervsmæssig virksomhed for de i stk. 1, nr. 5, litra c, eller nr. 6, omhandlede investeringsinstitutter, foreninger m.v. betragtes indtægt ved næringsvirksomhed eller anden forretningsvirksomhed, herunder indtægt ved drift, udlejning eller bortforpagtning af fast ejendom. I tilfælde, hvor der er tillagt en forening m.v. en ret til andel i overskuddet af en erhvervsvirksomhed, som ikke drives af den pågældende forening selv, betragtes den heraf flydende indtægt ligeledes som erhvervsmæssig indtægt for foreningen m.v.; dette gælder dog ikke for hjælpe- og understøttelsesfonds for de i en virksomhed ansatte eller tidligere ansatte funktionærer og arbejdere eller deres pårørende.
Investeringsforeningsloven § 2
Ved kontoførende investeringsforeninger forstås investeringsforeninger, der er omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6, hvis medlemmer ikke kan afstå deres andel af foreningen til andre end denne. Det er en betingelse for beskatning efter denne lov, at alle medlemmer er berettiget til samme forholdsmæssige andel af årets afkast af hvert enkelt aktiv eller passiv i foreningen eller afdelingen. De forholdsmæssige afkast m.v. opgøres efter forholdet mellem andelens pålydende og pålydende af samtlige andele i foreningen eller afdelingen. 2. og 3. pkt. gælder ikke pensionsafkastskattepligtige medlemmer.
Foreningen opgør sine indtægter og udgifter under et uden hensyn til medlemmernes øvrige indtægter og udgifter, men i øvrigt efter de regler, der gælder for medlemmernes skattepligtige indkomst, jf. dog §§ 4-6,10, 17 og 18. Hvis forskellige medlemmer beskattes af foreningens indkomst efter forskellige regler, opgøres en indkomst for hele foreningen efter hvert sæt forskellige regler, der gælder for medlemmerne, og det enkelte medlem beskattes herefter af sin del af indkomsten opgjort efter det sæt regler, der gælder for den pågældende.
For hvert indskud medregner medlemmet en andel af foreningens indtægter og udgifter, jf. kapitel 2, i sin skattepligtige indkomst, svarende til den ejerandel, der er knyttet til indskuddet. Medlemmets skattepligt varer, fra indskuddet foretages, indtil det hæves.
Medlemmets andel af foreningens indkomst medregnes som indkomst fra de kilder, der indgår i foreningens indkomstopgørelse.
Den Juridiske Vejledning 2013-1 afsnit C.B.4.8
En investeringsforening, der er omfattet af selskabsskatteloven § 1stk. 1 nr. 6, er kontoførende, hvis det fremgår af vedtægterne, at medlemmernes andel i foreningen ikke kan afstås til andre end foreningen. Se Lov om beskatning af medlemmer af kontoførende investeringsforeninger § 2, 1. pkt.
Et medlem af en kontoførende investeringsforening beskattes direkte af foreningens indkomst, og foreningen skal opgøre sin indkomst efter de regler, der gælder for medlemmet. Loven bygger således på et princip om gennemsigtighed (transparens). Se § 3 i Lov om beskatning af medlemmer af kontoførende investeringsforeninger.
En person, der ikke er fuldt skattepligtig til Danmark, skal derfor kun beskattes af de indkomster, som vedkommende ville være begrænset skattepligtig af, hvis de var oppebåret udenom foreningen.
Det fremgår af forarbejderne til Lov nr. 231 af 2/4 2003(L 112 02/03), lov om beskatning af medlemmer af kontoførende investeringsforeninger, at:
"Forslaget bygger på den opfattelse, at den kontoførende forening selv er en forening, der er skattefri. Den er omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6. Disse foreninger er skattefrie, medmindre de driver erhvervsmæssig virksomhed. De særlige skatteregler, der gælder for medlemmerne af den kontoførende forening, medfører, at disse beskattes af indkomsten fra foreningen, som om de oppebar den direkte uden en mellemkommende forening. En skattepligt for selve foreningen på grundlag af erhvervsmæssig virksomhed indenfor investering vil derfor aldrig kunne komme på tale."
Ved besvarelsen af spørgsmål 2-4 skal det lægges til grund, at C opfylder betingelserne for at være en (dansk) kontoførende investeringsforening, jf. lov om beskatning af medlemmer i kontorførende investeringsforeninger.
En kontoførende investeringsforening er et selvstændigt skattesubjekt omfattet af selskabsskatteloven § 1, stk. 1, nr. 6, og ifølge forarbejderne til loven, ligger det i definitionen af en kontorførende investeringsforening, at foreningen ikke driver erhvervsmæssig virksomhed.
Det fremgår desuden af selskabsskattelovens § 1, stk. 4, at som indtægt ved erhvervsmæssig virksomhed for de i stk. 1, nr. 6, omhandlede foreninger m.v. betragtes indtægt ved næringsvirksomhed eller anden forretningsvirksomhed, herunder indtægt ved drift, udlejning eller bortforpagtning af fast ejendom. I tilfælde, hvor der er tillagt en forening m.v. en ret til andel i overskuddet af en erhvervsvirksomhed, som ikke drives af den pågældende forening selv, betragtes den heraf flydende indtægt ligeledes som erhvervsmæssig indtægt for foreningen m.v.
Efter SKATs opfattelse, er det en betingelse for at en forening kan anses for kontoførende, at foreningen ikke har erhvervsmæssig indtægt, som skal beskattes efter selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6, jf. selskabsskattelovens § 1, stk. 4. Når en investeringsforening er kontoførende ligger der deri, at foreningen er skattefri, det vil sige, at foreningen ikke har indtægt, som skal beskattes, da medlemmerne beskattes transparent, således at al indtægt skal beskattes hos medlemmerne. Dette ville ikke kunne opnås, hvis foreningen har indtægt, som skal beskattes som erhvervsmæssig indtægt.
Da SKAT, jf. svaret på spørgsmål 1, har konstateret, at A K/S udøver erhvervsmæssig virksomhed, og da indtægt fra udlejning af fast ejendom m.v. for skattesubjekter omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6, anses for indtægt ved erhvervsmæssig virksomhed, kan C ikke anses for en kontoførende investeringsforening, og vil dermed ikke kunne opfylde betingelserne for at være en kontoførende investeringsforening.
Da SKAT derfor ikke kan lægge den oplyste forudsætning til grund, er det SKATs opfattelse, at spørgsmålene 2-4 må afvises.
SKAT indstiller, at spørgsmål 2-4 bevares med Afvises.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Juraprofessor: Højesteret er bagud med ligestilling. For få kvinder er dommere - Kristeligt Dagblad
Juraprofessor: Højesteret er bagud med ligestilling. For få kvinder er dommere
Den mandlige dominans i Højesteret harmonerer ikke med målet om ligestilling i vores samfund, skriver Michael Gøtze. – Foto: Miriam Dalsgaard/ Ritzau Scanpix
11. juni 2019, kl. 0:00
Den mandlige dominans i Højesteret harmonerer ikke med målet om ligestilling i vores samfund generelt, skriver juraprofessor Michael Gøtze
NÅR HØJESTERET afsiger domme, viser den vejen for de øvrige domstole i retsstaten Danmark. Men landets højeste domstol skal også være et fyrtårn, når det gælder andre forhold som for eksempel det vigtige mål om ligestilling.
Men er Højesteret så, når der udpeges nye dommere til dommerpodiet, på omgangshøjde med det omgivende samfunds mål om ligestilling mellem kønnene? Svaret er: Nej. Der er ikke mange kvinder i Højesteret. Højesteret er bagud med ligestillingen.
HVIS VI STARTER fra begyndelsen, vil det være godt, hvis målet om ligestilling også udstrækkes til landets retssale. Det er jo dommerne, der håndhæver regler om for eksempel ligeløn mellem kønnene og diskriminationsforbud i de retssager, der behandles i landets domhuse.
Domstolene vil stå sig godt ved at kunne feje for egen dør. For at skabe debat lægger Domstolsstyrelsen tal om udviklingen åbent frem på bordet for offentligheden. Der er god åbenhed på området, men det har dog ikke rykket ved, at det i Højesteret stadig er de mandlige dommere, som er i massivt overtal.
Her i 2019 er kun 26 procent af højesteretsdommerne kvinder. For 20 år siden var tallet 21 procent. Den første kvindelige højesteretsdommer blev udnævnt i 1953, de to næste i 1964 og 1982. Det er de små skridt frem i toppen af pyramiden.
HVIS VI BEVÆGER OS NEDAD i rækkerne, ser det anderledes ud. De to landsretter, Østre og Vestre, er blevet en hel del mere ligestillingsorienterede. I dag er 43 procent af landsdommerne kvinder. Også på ledelsesniveau i landsretterne går det fremad.
Mest markant er udviklingen i byretterne, det laveste trin i domstolshierarkiet, hvor 59 procent af dommerne samlet set er kvinder. Her er udfordringen visse steder vendt på hovedet, nemlig for få mænd med dommerkappe på. Ved byretten i Aarhus er alle 14 dommere kvinder, og de tiltalte i straffesager – ofte mænd – kommer her med sikkerhed for en kvindelig dommer.
I en lang periode forsvarede domstolene sig med, at der var for få kvindelige jurister at rekruttere dommere fra. Den forklaring har i mine øjne nok haft sin storhedstid, da flertallet af juridiske kandidater fra universiteterne siden 1987 har været kvinder.
I dag er for eksempel jurauddannelsen på Københavns Universitet blandt de studier, hvor der optages langt flest kvinder, nemlig 63 procent. Det underordnede juridiske personale ved landets domstole er også kvinder. Næsten tre fjerdedele af Dommerfuldmægtigforeningens medlemmer er kvinder. Arbejdsbierne er altså kvinder.
Det er et skridt i den rigtige retning, at problemet med ligestilling i Højesteret er åbent erkendt af højesteretspræsident Thomas Rørdam. De gode viljer er der.
Det ændrer bare ikke ved, at der sidder mange kvindelige dommere og venter under glasloftet.
Den mandlige dominans i Højesteret harmonerer ikke med målet om ligestilling i vores samfund generelt, og den står efterhånden også i stigende modsætning til de øvrige niveauer i dommerpyramiden.
Michael Gøtze er professor, ph.d. ved det juridiske fakultet på Københavns Universitet.
Seværdig dokumentar viser, at det ikke går så godt med ligestillingen

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret HØJESTERET Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Tandag; Geografi; Historie; Demografi; Kultur og festivaler; Turisme
Catriona Kampmann August 8, 2016 T 1 0
Tandag er en fjerde klasse byen og provinshovedstaden i provinsen Surigao del Sur, Filippinerne, på øen Mindanao. Ifølge 2010 folketællingen, det har en befolkning på 52,114 mennesker.
Byen fejrer Diwatahan Festival på den tredje uge af januar til ære for Senor Sto. Nino. Det er også fejre Araw ng Tanday hver September 1 fremvisning byens resultater gennem årene.
Landbrug og fiskeri er den vigtigste økonomiske aktivitet for de fleste af de mennesker i Tandag. Chief landbrugsprodukter er ris, majs, kokosnød. Kvæg og fjerkræ hæve er også vigtige indtægtskilder. Tandag har en national sekundær lufthavn og en havneby.
Tandag City ligger langs den nordøstlige kyst af Mindanao øen vender den filippinske Hav. Det er afgrænset mod nord af kommunerne Cortes og Lanuza, mod øst af den filippinske Hav, mod syd af byerne Tago og San Miguel, og mod vest af provinsen Agusan del Sur. Det ligger 448 nautiske miles fra Manila og 150 nautiske miles fra Cebu. Afstanden fra Surigao City i nord til Tandag er omkring 200 kilometer og 331 kilometer er afstanden fra Davao City til syd.
Den består af enogtyve barangays. Hvoraf seks er urbane barangays, fem er kystnære barangays, er fire bebyggede ekspansion og seks er baglandet barangays. De urbane barangays omfatter 1,594.10 ha; 3,464.61 hektar til kystnære barangays; 2,233.15 ha til bebyggede ekspansion barangays og 4,964.34 ha til baglandet barangays.
Kommunen falder ind under type II af klima i landet, som er karakteriseret ved nedbør fordelt over hele året, med en ubetydelig kort tørre sæson.
Våd sæson er stærkt udtalt fra september til februar med en gennemsnitlig årlig nedbørsmængde på 458.94 millimeter og en gennemsnitlig temperatur på 26,3 ° C. Tørre måneder er fra marts til august måned.
Tandag er politisk opdelt i 21 barangays. Flertal af barangays betragtes landdistrikter.
San Agustin Sur alias Dawis
Længe før Tandag blev, hvad det er i dag den travle hovedstad byen Surigao del Sur, blev det beboet af Manobos og Mamanwas der levede langs floden under ledelse af Suba, deres Chieftain. Suba blev senere omdannet til kristendommen af fader Juan de la Encarnacion, en spansk missionær. Efter Legaspi endelige erobring til Filippinerne især på 1609, den spanske regering sendte missionærer til at undertrykke de fjendtlige indfødte. En af disse missionærer var fader Juan de la Vega, som blev tildelt i Tandag. I et forsøg på at etablere et symbol på autoritet, Fr. dela Vega rejst en sten fort og byggede en lille bygd omkring en størrelse med en fodboldbane omsluttet af en stenmur. Ud af dette forlig steg byen Tandag, som senere blev et centrum for tro.
Om denne periode Tandag blev en anløbshavn til den spansk galeon, der sejlede langs den sydlige del af Mindanao. Indtil i dag, er det generelt mente, at et eller andet sted under det dybe hav nær Tandag s twin Linongao Øer ligger en sunken galeon.
I 1650, Tandag blev hovedstad byen Surigao eller Caraga, så et distrikt, der dækkede de nuværende provinser Agusan, de to Surigaos og en del af Davao. Som centrum for tro og kapital byen blev Tandag beriget med cottas som blev opført engang i det 18. århundrede, inden den nordlige del af byen og nær den gamle kirkegård ved den vestlige side. Disse fæstningsværker tjente til at beskytte byen fra Moro razziaer.
I flere separate angreb mellem 1754 og 1767, Moro pirater udvirket ravage og ødelæggelse til Tandag. Fader Jose Ducos, en jesuit fra Iligan, kom til at redde og genopbygge Tandag fra ruinerne udvirket af disse Moro razziaer. Han etablerede Tandag Garrison og genoprettede Tandag munkekloster. Selvom Tandag fortet eller anden måde overlevede, var en del af det revet ned under Anden Verdenskrig. Katastrofer som tyfoner og jordskælv færdig fra hvad der var tilbage af det. Dette forklarer, hvorfor ingen rester af disse strukturer kunne ses i dag.
Rigtig transformation blev endelig ydes Tandag via Republik Act 2786, en handling, der skabte Surigao del Sur og hvis iøjnefaldende foranstaltning gjort Tandag hovedstad og sæde for provinsregeringen i Surigao del Sur.
Den 23. juni, 2007, Tandag i kraft af RA 9293 blev en by.
Tandag sammen med de andre 15 byer genvandt nylig sin citihood efter Højesteret i Filippinerne vendt sin tidligere beslutning.
For nylig mistede Tandag sin cityhood, sammen med 15 andre byer, efter at Højesteret i Filippinerne givet et andragende indgivet af Ligaen af byer i Filippinerne, og erklærede cityhood lov, der tillod byen for at erhverve sin byen status, forfatningsstridig. De nævnte byer, fastslog Domstolen, ikke opfylder kravene til cityhood.
Mere end et år senere, den 22. december 2009 og handler om appellen af den såkaldte "League of 16 byer", Højesteret vendt sin tidligere afgørelse, da det fastslog, at "i slutningen af dagen, passage af den amendatory lov er ikke anderledes fra vedtagelsen af en lov, dvs. de cityhood love specifikt at fritage en bestemt politisk underafdeling fra kriterierne nævnt tidligere. Congress, i at vedtage de fritager lov / s, faldt effektivt allerede kodificerede indikatorer. " Som sådan er cityhood status Tandag effektivt genoprettet.
Men den 24. august, 2010, i en 16-siders opløsning, genindsat Højesteret sin November 18, 2008 beslutning slående ned Cityhood love gør Tandag en kommune igen.
Afstemning 7-6, med to Justices ikke deltager, Højesteret genindsat sin 18 November 2008 beslutning om, som forfatningsstridig Republikken Retsakter konvertere 16 kommuner i byerne igen.
Den 15. februar 2011, Højesteret stadfæstede for 3. gang den cityhood af Tandag og 15 andre byer i Filippinerne.
Har fået mange versioner med hensyn til navnet på Tandag. En sådan udgave sagde, at Fader Calan, Fader inkarnationen og andre præst var på vej til at besøge høvding Suba at døbe sit folk. Når en af missionærerne spurgte indfødte roning deres båd, hvad navnet på det sted var med fingrene pegende nedad, den indfødte, som intet præsten betød skolen af fisk, svarede "tamda", hvilket betyder kig ned. Dette navn blev senere Tandag. Fader Encarnacion, det medlem af gruppen blev senere dræbt af de indfødte. Den anden version, siger, at når De la Vega landede i Tandag at undertrykke glubsk caragas som rebellios indfødte blev kaldt dengang, vidste han ikke kender navnet på det sted, så han spurgte fra de indfødte, som var at samle bladene af urter lokalt kendt som tangad. De indfødte, som ikke forstod spansk svarede tøvende "tangad". Senere blev navnet ændret til Tandag. En anden historie fortæller en gruppe af spanske soldater og missionærer, der mistede deres vej. Da de bad om rigtige retning, de indfødte, der ikke kunne forstå et ord, de sagde kun lo ad dem alle mens du siger ordet "tank", hvilket betyder tabt. Deraf navnet Tandag rammende betyder tabt.
Større sprog, der tales, er Tandaganon, Bisaya, cebuano, Surigaonon, og tagalog. Engelsk er meget udbredt i skoler, erhvervslivet og offentlige kontorer.
Tandag årligt fejrer festdag San Nicolas de Tolentino, Tandag skytshelgen, hver 10 September. En Novena til ære for San Nicholas afholdes i ni dage i træk startende 1. september i San Nicholas de Tolentino Cathedral. Det er højdepunktet i byens Fiesta. I forbindelse med dette, er en ugelang fest arrangeret af den lokale regering Enhed for Tandag. En parade, koncert og basar er blot nogle af de årlige frynsegoder linet op for nævnte fest.
Diwatahan Festival afholdes hvert år i januar til ære for Sto. Nino. Tandag By arrangerer også en en-dags kulturelle dance konkurrence for interesserede dansegrupper afholdt på Tandag City Plaza. Diwatahan Festival er modstykket til Cebu City Sinulog festival.
Da Tandag er hovedstaden i provinsen Surigao del Sur, det vært for den årlige Araw ng Surigao del Sur Celebration. En messe med fremvisning produkterne fra de forskellige kommuner i Surigao del Sur er et af de ugelange begivenheder, mens en lokal festspil titlen, Mutya ng Surigao del Sur afholdt på Tandag By Gymnasium i Bongtud fungerer som højdepunktet af begivenheden.
Summer Kite Festival - en årlig begivenhed initieret af byen regering Tandag styrke den kunstneriske talent og kreativitet blandt teenagere gennem foretagelse af fantastiske designs af kite nyder sol, sand og hav om sommeren.
Eco Sports Festival - det er altid mindes med carious farverige aktiviteter. Tandag City som en af de ældste bosættelser i Caraga og hovedstaden i provinsen Surigao del Sur er dybest set en kystby, med 10 af sine 21 barangays er kystnære vender mod Stillehavet. Derfor er byen regering Tandag indlede 3-dag aktiviteter i forhold til at fremme den oprigtige bekymring for at tage sig godt af vores ocean. Deltaget ved ungdomsområdet forbedre deres talenter og færdigheder i forskellige sportsaktiviteter såsom skimme boarding, frisbee, beach volley, Tandag urban adventure race, sandslot skulptur, og underholdning med live bands i løbet kulminationen på aktiviteten af Ocean Måned Celebration.
TAMDA Festival - en Tandaganon variation af ordet "Tan-awa", som betyder at "se under" eller "at tage sig af". Dette viser en korrekt og historisk korrekte kulturfestival og forklarer Tandaganons kunst - danse, ritualer, musik, liv måder og kreative udtryk. En årlig begivenhed på Tandag by i fejringen af chartret dagen hver 23.
Fødselsdag Fejring af Ayek Pimentel - en lokal ferie, hvor Tandaganons vil have en fest, der kommer fra budgettet for bystyret.
Goldbar Restaurant beliggende ved Mabua ansigter Stillehavet. Med en klassisk filippinsk stemning, denne tre-etagers restaurant berømt i Tandag prale filippinsk køkken. Nogle af deres bestsellere omfatter Crispy Pata, diverse fisk og skaldyr retter som konge Krabbe og rejer og den klassiske Halu-Halo.
Shacene by the Sea ligger ved Mabua er også et centralt sted for fine middage. Ligesom Goldbar Restaurant, det står også over Stillehavet og har endda skabt en platform ved havet for kunderne at få en brise af havluft, mens du nyder deres måltid.
La Jara er den såkaldte "Starbucks" af byen. Den maleriske café ligger i Osmeña Street i Bag-ong Lungsod.
Nico s Grill ligger i nærheden af Pimentel Sports Complex er den nye clubbing centrale i Tandag. De fleste Tandaganons flokkes her for en velfortjent aften i byen med venner og familie.
Skrin af Vor Frue af Lourdes på Bongtud er placeret på toppen af et bjerg, hvor man kan se en fuld 360 udsigt over byen.
Forskellige Ukay-Ukay butikker i Bag-ong Lungsod er et godt sted at shoppe for anden hånd modeprodukter. Befriend saleslady og du kan bare få en rabat.
Tandag Town Plaza i downtown Tandag ligger i nærheden af Saint Theresa College og San Nicholas de Tolentino Cathedral. Man kan nyde en doven eftermiddag i parken, mens man spiser en is fra nærliggende snackbarer.
Tandag Boulevard i Mabua er bedst besøgte natten med de farverige lygtepæle, blæsende havluft og forskellige boder, der tilbyder filippinsk gade fødevarer som fisk bolde, Kwek Kwek, grillet svinekød, isaw mv
Forskellige grillet kylling Restauranter linje op Capitol Road mellem Telaje og Osmena St i Bag-ong Lungsod. Fra lechon Manok til en simpel svinekød grill stick, har restauranter her fik du dækket for overkommelige endnu yummy måltider.
Capitol Hills i Telaje tilbyder også en god udsigt over byen. Guvernøren Murillo Sports Complex, den nyrenoverede Provincial Capitol, Social Hall og tennisbanen er alle placeret her.
Muyco Beach Resort i Mabua er den største strand, hvor masser af lokale flok til især om sommeren på grund af dens tilgængelighed. Hvis du fange nogle lokale gør skimme boarding, forsøge at nærme sig dem og lære denne nye sport. Tandaganons ville være glade for at tutor en gæst i byen. Der er også andre nærliggende badebyer såsom Parola Beach Resort.
Den 10. - placeret i Haguisan Inn, i hjertet af byen, er det ideelt til helt privat spisning eller sammenkomster.
Mabua Beach Resort / - Fisk Sanctuary
Pangi - Bugsukan Falls & amp; Tagbak stream
Quezon - Cave, Falls & amp; Wild Life
Maticdum - Falls, Vand Spring, Cave Skov & amp; Wild Life Conservation
San Agustin - Norte Beach Resort / Mangroves Prod'n
Mabuhay - Panugmakan Creek Mt. Resort & amp; Cave
Dagocdoc - Bestyrelse Walk & amp; Floating Restaurant
San Antonio - Cold Spring & amp; Beach Resort
Awasian - Ihawan Mt. Spring Resort / Hitaub IP Gawad Kalinga Project
Rosario - Andap Falls & amp; Forår
Bag-ong Lungsod - Tandag By Boulevard
Bongtud - Twin Linungao Island, Mancagangi Island & amp; MPA
Buenavista - MPA
Telaje - Floating Restaurant / River Cruise
By korrekt
Tricykler strejfer rundt i nærheden af byen
via Tandag Lufthavn: Fra Cebu kan du tage direkte fly til Tandag, og Cebu Pacific ply disse ruter hver MWF.
via Francisco Bangoy International Airport: Fra Manila eller Cebu til Davao City som transit punkt, Philippine Airlines, Cebu Pacific ply de Manila-Davao-Manila og Cebu-Davao-Cebu flere ture dagligt.
via Bancasi Lufthavn: Fra Manila eller Cebu til Butuan City som transit punkt, Philippine Airlines og Cebu Pacific ply disse ruter dagligt.
via Surigao Lufthavn: Fra Manila eller Cebu til Surigao City som transit punkt, og Cebu Pacific ply disse ruter dagligt.
Ved jord
Multicabs, varevogne og jeepneys omkring nordlige og sydlige Surigao del Sur Ruter herunder Surigao City, San Francisco, Agusan del Sur, Bislig City og Butuan City
Busser - direkte rejse med bus selskaber som Bachelor Express, Inc. betjener ruterne fra Davao City, Butuan City, Surigao City, og Mangagoy / Bislig City. Og også PP Bus Linje betjener Pasay By / Cubao via Cantilan.
Busser, varevogne og jeepneys kan være placeret på Balilahan Busterminal.
Nogle jeepneys vej til Surigao City, Cantilan, Cortes, Tago, San Miguel, og nærliggende kommuner og barangays kan findes på Moonglow Public Market.
Mellem øerne fartøjer ligesom Superferry og Sulpicio Lines sejler de Manila-Butuan eller Cebu-Butuan ruter på regelmæssige tidsplaner med Nasipit port som transit punkt. Air-con varevogne er tilgængelige på kajen og i Nasipit terminal eller en jeepney ride til Butuan City terminal for de regelmæssige busture til Tandag.
Medicinsk Mission Group Hospital
Filippinske Røde Kors Tandag
Carmen Integreret Skole
89.3 MHz Virkelige Radio
99,1 MHz Prime FM
99,5 MHz GO Radio Solar News Channel FM
101,1 MHz M.O.R. Davao "Acheche"
Internet radio kræver internetforbindelse. Til Desktop applikationer, kan du klikke på dette link og kan kræve Winamp-afspiller for at lytte live stream. Til mobile enheder, kan du også downloade TuneIn Apps til Android, Apple, BlackBerry, Windows Phone og søg efter "MOR Davao 101,1".
TV 6 TNTV
Kabel-udbydere
Morning Star Kabel TV
Telefon udbydere
Globe Bredbånd
Mobilnetværk Providers
Søster By
Forrige artikel Pierre Desjardins
Næste artikel Fase-typen fordeling


text:
Arbejdsgiver erstatningsansvarlig for beboers vold mod medarbejder - Advokatfirmaet Vingaardshus
Vi bruger cookies til at forbedre din oplevelse og vores website. Vi anvender cookies til webstatistik, webanalyse, markedsføring og sociale medier. Hvis du vælger at takke nej til vores brug af cookies, vil sitet stadig fungere, men der kan opleves nedsat funktionalitet.
+45 46 92 92 00
Vælg kompetencer AB 18 AB 92 ABT 18 ABT 93 Agentaftaler Akkordaftaler Aktieombytninger Aktieselskaber Almene boligorganisationer Almene boligselskaber Andelsboligforeninger Anpartsselskaber Ansættelsesbevis Ansættelsesforhold Ansættelsesret Ansættelsessager Arv Bank- og finanseringsret Bobehandler Bobestyrer boer Boligrådgivning Boligselskaber Bortvisningssager Brugsrettigheder Byggeriets retsforhold Børsret Datarum Designret Direktørkontrakter Dødsbobehandling Ejeraftaler Ejerforeninger Energi Enkeltmandsvirksomhed Entreprisekontrakter Entrepriseret Erhvervsejendomme Erhvervslejeret Erhvervsstrafferet Erstatning mm. for ofrene for kriminalitet Erstatning mm. for ofrene for økonomisk kriminalitet Erstatnings- og forsikringsret Faktoring Familie- og arveret Familieret Fast ejendom Fast ejendom erhverv Finansieringsret Fogedsager Fogedsagsbehandling Fonde Forbudssager Fordringspant Forsikringssager Forsvar for varetægtsfængslede, mistænkte, sigtede og tiltalte Forsyning Forsyningsvirksomhed Forældremyndighed Funktionærret Fusion Generationsskifte Godtgørelser Gældssanering Hvidvaskningssager Immaterialret Incitamentsprogrammer Inddrivelse af fordringer Inkasso Insolvensret Insolvensretlige forhold Interessentselskaber International handel Internationale kontrakter Internationale retsforhold Isoleret bevisoptagelse IT-kontrakter IT-ret Iværksætterselskaber Joint venture Kapitalmarkedsret Kautioner Kommanditselskaber Kommunalret Konkurrencelovgivning Konkurrenceret Konkurs Konsignation Konsortier Kontrakter Kontraktsforhold Korruptionssager Kraftvarmeværker Køb og salg af fast ejendom Køb og salg af udlejningsejendomme Køb og salg af virksomheder Ledelsesansvar Lejeinkasso Lejeret Lejesager Licensaftaler Likvidation Låneforhold M&A Mangler ved fast ejendom Miljø Miljøret Naboret Offentlig ansættelsesret Offentlig ret Offentlige retsforhold Omstrukturering Omstødelsessager Ophavsret Optionsaftaler Outsourcing Overenskomster Overvågningssager Pantrettigheder Partnerselskaber Patentret Persondataret Personskadeerstatning Private Equity Produktansvar Produktefterligninger Refinansiering Rekonstruktion Rets-og voldgiftssager Retssager RKI registrering Rådgiveransvar Sale and lease back Salgs- og leveringsbetingelser Selskabs- og fondsret Selskabskonstruktioner Selskabsret Selskabsretlige forbud Separation Share purchase agreement Skatte- og momsret Skatter og afgifter Skilsmisse Spaltning Sportsret Stiftelse af selskaber Strafferet Syn og skøn Syn og skøn - byggeri Terms and conditions Testamenter Transportret Tvangsauktioner Udbudsret Varemærkeret Venture capital Virksomhedsoverdragelse Virksomhedspant Voldgiftssager Værgemål
Arbejdsgiver erstatningsansvarlig for beboers vold mod medarbejder
Afgørelse: er arbejdsforholdene ikke fuldt forsvarlige, kan arbejdsgiver blive erstatningsansvarlig, hvis en medarbejder kommer til skade.
Højesteret har den 14. september 2018 truffet afgørelse i en sag, hvor et autismecenter som arbejdsgiver blev erstatningsansvarlig for en medarbejders tilskadekomst i botilbuddet, idet arbejdsforholdene ikke var fuldt forsvarlige.
Beboeren, som udførte volden, var også selv erstatningsansvarlig.
I det indbyrdes forhold mellem arbejdsgiver og beboer, skulle arbejdsgiveren betale 2/3 af erstatningen, og beboeren betale 1/3 af erstatningen.
En omsorgsmedarbejder kom til skade efter at være blevet overfaldet af en infantil autist på et autismecenter.
I Byretten blev autisten fundet erstatningsansvarlig overfor omsorgsmedarbejderen.
I Højesteret handlede sagen om, hvorvidt autismecenteret som arbejdsgiver også var erstatningsansvarlig overfor omsorgsmedarbejderen, og i så fald om den indbyrdes fordeling af erstatningsansvaret.
Højesteret fandt efter en samlet vurdering, at autismecentret ikke i tilstrækkelig grad havde sørget for, at arbejdsforholdene var sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarlige.
Højesteret lagde navnlig vægt på, at autismecenteret var etableret i sikkerhedsmæssige problematiske lokaler, og at det var velkendt, at autisten på skadestidspunktet var meget udadreagerende.
Af en rapport vedrørende det kommunale tilsyn fremgik det blandt andet, at autismecenteret var utidssvarendes til formålet. Indretningen med lange, trange gange blev beskrevet som en sikkerhedsmæssig risiko og en belastningsfaktor. Det fremgik blandt andet, at den fysiske ramme øgede risikoen for konflikter og dermed skader på medarbejderne og brugerne.
Højesteret lagde endvidere vægt på, at to mindre erfarne medarbejdere var alene på arbejde på skadestidspunktet.
Højesteret fandt derfor, at autismecenteret var erstatningsansvarlig overfor omsorgsmedarbejderen for den lidte skade.
Den indbyrdes fordeling af ansvaret
I vurderingen af, hvordan ansvaret skulle fordeles mellem en person med nedsat psykisk funktionsevne og den institution, der har den pågældende i sin varetægt, skulle det indgå, i hvilket omfang de pågældende har mulighed for at undgå eller forebygge de skadegørende handlinger og dermed risikoen for skade.
Højesteret fandt efter en samlet vurdering, at autismecenteret skulle betale to tredjedele af den erstatning og de sagsomkostninger, som autisten ved byrettens dom var dømt til at betale til omsorgsmedarbejderen.
Højesteret lagde vægt på:
at begge parter var ansvarsforsikrede,
at autisten som den direkte skadevolder må anses for at have handlet forsætligt,
at autisten på grund af sin betydelige og varigt nedsatte psykiske funktionsevne ingen mulighed havde for at undgå eller forebygge sine skadegørende handlinger, og
at autismecenteret som den institution, der havde autisten i sin varetægt, som den eneste havde mulighed for at undgå eller forebygge hendes skadegørende handlinger og dermed risikoen for skade.
Vingaardshus’ bemærkninger
Denne afgørelse viser, at det er særdeles vigtigt for både kommunale og private arbejdsgivere at sikre sig, at arbejdsforholdene er fuldt forsvarlige.
Er arbejdsforholdene ikke fuldt forsvarlige, og medfører dette en skade på eksempelvis en medarbejder, kan arbejdsgiveren blive erstatningsansvarlig.
Det er ikke kun skader forvoldt af beboere eller lignende, som en arbejdsgiver kan være erstatningsansvarlige for. Det samme kan gælde ved skader forvoldt af eksempelvis kollegaer, eller i situationer, hvor der ikke er en anden person indblandet, men at arbejdsforholdene i sig selv medfører skaden, fx psykisk arbejdsmiljø eller fysisk indretning af arbejdspladsen m.v.
Brog for mere information?
Har du spørgsmål eller ønsker at høre mere om retspraksis inden for dette område, er du velkommen til at kontakte advokat Ann Bruun Birk til en uforpligtende snak om emnet. Hun kan kontaktes på 22 20 94 46 / 46 92 92 84 eller abb@vingaardshus.dk.
Kontakt advokat Ann Bruun Birk, der har speciale i ansættelsesret.
Denne artikel kan ikke erstatte juridisk rådgivning. Advokatfirmaet Vingaardshus A/S og den ovennævnte advokat påtager sig intet ansvar for tab som direkte eller indirekte følge af brug af artiklen, herunder for tab som følge af utilstrækkelige eller ikke korrekte informationer.
Er du gået glip af vores øvrige nyheder? Fortvivl ej, du finder dem allesammen her
Vingårdsgade 22
post@vingaardshus.dk
Ansættelsessager
Bortvisningssager
Direktørkontrakter
Funktionærret
Incitamentsprogrammer
Offentlig ansættelsesret
Bank- og Finansieringsret
Fordringspant
Låneforhold
Pantrettigheder
Virksomhedspant
ABT 18
ABT 93
Konsortier
Erstatning mm. for ofrene for økonomisk kriminalitet
Hvidvaskningssager
Insolvensretlige forhold
Korruptionssager
Selskabsretlige forbud
Skatte- og momsret
Køb og salg af udlejningsejendomme
Lejesager
Bobehandler
Bobestyrer boer
Brugsrettigheder
Designret
Produktefterligninger
Varemærkeret
Fogedsagsbehandling
Inddrivelse af fordringer
Lejeinkasso
Overvågningssager
RKI registrering
Akkordaftaler
Kontraktsforhold
Agentaftaler
Internationale kontrakter
Optionsaftaler
Børsret
Kapitalmarkedsret
Kommunalret
Offentlige retsforhold
Rets-og voldgiftssager
Erstatnings- og forsikringsret
Forbudssager
Isoleret bevisoptagelse
Aktieombytninger
Anpartsselskaber
Ejeraftaler
Kommanditselskaber
Selskabskonstruktioner
Spaltning
Stiftelse af selskaber
Erstatning mm. for ofrene for kriminalitet
Forsvar for varetægtsfængslede, mistænkte, sigtede og tiltalte

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret