text:
Prisfastsættelse af andelsbolig for høj - Højesteretsdom
afsagt torsdag den 7. marts 2019
Sag BS-15214/2018-HJR
(advokat Kasper Westberg, beskikket for begge)
(advokat Karoly L. Németh, beskikket)
C under konkurs
(advokat Morten Schwartz Nielsen)
I tidligere instanser er afsagt dom af Retten på Frederiksberg den 14. november 2016 og af Østre Landsrets 13. afdeling den 16. januar 2018.
I pådømmelsen har deltaget fem dommere: Thomas Rørdam, Lene Pagter Kristensen, Vibeke Rønne, Kurt Rasmussen og Lars Apostoli.
Appellanterne, A og B, har nedlagt påstand om, at de indstævnte, C og hendes konkursbo, i forhold til resultatet efter landsrettens dom solidarisk skal betale yderligere 1.454.617,63 kr., subsidiært 1.390.717,63 kr., med procesrente fra sagens anlæg.
Den del af sagen, der angår tilbagebetaling af den negative værdi af renteswap med 689.885,43 kr., er således ikke omfattet af anken til Højesteret.
C har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb.
C blev erklæret konkurs den 1. februar 2018, og advokat Morten Schwartz Nielsen har på konkursboets vegne meddelt, at konkursboet ikke ønsker at udøve partsbeføjelser i sagen.
A og B har anført navnlig, at købesummen for den omhandlede andelslejlighed overstiger maksimalprisen i henhold til andelsboligforeningslovens § 5, og at de derfor har krav på tilbagebetaling af overprisen, jf. lovens § 16, stk. 3.
Ved opgørelsen af overprisen skal værdien af andelsboligforeningens ejendom ansættes til 360 mio. kr., svarende til den kontante handelsværdi ved erhvervelsen i marts 2007. Handelsværdien blev i marts 2008 ansat til 499 mio. kr. af valuar D, men denne vurdering overstiger væsentligt ejendommens faktiske værdi, som ifølge skønserklæringen fra valuar Jørn Søby var på 360 mio. kr. på dette tidspunkt.
Ds vurdering er i strid med vejledningen fra Dansk Ejendomsmæglerforening, hvoraf det fremgår, at det inden for 1-2 år efter handelstidspunktet er den faktiske handelspris, der skal lægges til grund, medmindre der kan påvises en ganske særlig begrundelse for at fravige denne. D har ikke begrundet den voldsomme forhøjelse i forhold til handelsprisen med henvisning til referencehandler eller andet.
Der er ikke grundlag for at anvende den offentlige ejendomsvurdering på 427 mio. kr. som sket ved byrettens dom. Andelsboligforeningen havde fravalgt den offentlige ejendomsvurdering som værdiansættelsesprincip ved beregningen af andelskronen, og i øvrigt overstiger også den offentlige ejendomsvurdering ejendommens faktiske handelsværdi.
Den subsidiære påstand svarer til den principale påstand efter fradrag af beboerindskuddet på 300 kr. pr. m2, hvilket udgør 63.900 kr. for den omhandlede lejlighed på 213 m2.
C har anført navnlig, at skønserklæringen fra Jørn Søby ikke giver grundlag for at tilsidesætte valuarvurderingen, som D har foretaget i marts 2008.
Skønserklæringen er udtryk for en ”bakspejlsanalyse”, idet Jørn Søby har ladet sig påvirke af de efterfølgende begivenheder, herunder finanskrisen. Skønsmanden har ikke kunnet henvise til relevante referencehandler, som støtter hans konklusioner. I realiteten har han slet ikke foretaget nogen vurdering, men blot lagt handelsprisen i 2007 til grund. Der er intet i skønserklæringen, som giver grundlag for at tilsidesætte de vurderingsprincipper, som D har lagt til grund i sin vurdering af ejendommens værdi i marts 2008.
I øvrigt svarer Ds vurdering til den, som blev lagt til grund af Nykredit, jf. herved kreditdirektør Steen Munks forklaring i sagen, der blev afgjort ved Højesterets kendelse af 11. maj 2016 (UfR 2016.2802).
Ved opgørelsen af andelskronen var andelsboligforeningen berettiget til at anvende den offentlige ejendomsvurdering pr. 1. oktober 2007, som var på 427 mio. kr., jf. andelsboligforeningslovens § 5, stk. 2, litra c. Derfor kan en eventuel overpris i hvert fald ikke udgøre mere end den, der fremkommer, hvis værdien af ejendommen ansættes til 427 mio. kr. i stedet for 499 mio. kr. Den offentlige ejendomsvurdering pr. 1. oktober 2008 var mindre, men det er uden betydning, da denne vurdering først blev offentliggjort i 2009, længe efter at overdragelsen af andelslejligheden til A og B havde fundet sted.
Overdragelsesaftalen af 7. marts 2007, hvorved Andelsboligforeningen X erhvervede ejendommen for 360 mio. kr. kontant, er fremlagt for Højesteret. Det er anført i aftalen, at den offentlige ejendomsvurdering pr. 1. oktober 2005 var 205 mio. kr.
Der er fremlagt offentlige ejendomsvurderinger, hvoraf det fremgår, at vurderingen var 427 mio. kr. både pr. 1. oktober 2006 og pr. 1. oktober 2007.
Andelsboligforeningslovens § 5 og § 16 indeholdt på daværende tidspunkt bl.a. følgende bestemmelser:
”§ 5. Ved overdragelse af en andel i en andelsboligforening, hvor der til andelen er knyttet retten til en bolig, må prisen ikke overstige, hvad værdien af andelen i foreningens formue, forbedringer i lejligheden og dens vedligeholdelsesstand med rimelighed kan betinge.
Stk. 3. Er overdragelsen sket i strid med §§ 5 eller 11, kan erhververen kræve prisen nedsat og en eventuelt erlagt overpris tilbagebetalt. Kravet om tilbagebetaling forældes 6 måneder fra det tidspunkt, hvor erhververen kendte eller burde have kendt sit krav. Forældelse afbrydes ved sagsanlæg.”
Maksimalprisbestemmelsen i andelsboligforeningslovens § 5, stk. 1, afløste § 69, stk. 1, i den tidligere gældende lov om midlertidig regulering af boligforholdene (lov nr. 24 af 14. februar 1967). § 69 i den tidligere gældende lov indeholdt imidlertid ikke regler om faste maksimalpriser svarende til andelsboligforeningslovens § 5, stk. 2. Først ved den oprindelige lov om andelsboliger og andre boligfællesskaber (lov nr. 239 af 8. juni 1979) blev der indsat en regel om maksimalpris i § 5, stk. 2, hvorefter ejendommen skulle ansættes til anskaffelsesprisen eller til handelsværdien som udlejningsejendom. Regler om valuarvurdering eller den offentlige vurdering som alternativ fandtes ikke i den op-rindelige lov.
Prisfastsættelsesbestemmelserne i andelsboligforeningslovens § 5 blev ændret ved lov nr. 379 af 20. maj 1992. Ved denne lovændring fik reglerne i § 5 i det væsentlige den formulering, der er citeret ovenfor. I bemærkningerne til lovforslaget (Folketingstidende 1991-92, tillæg A, L 245, sp. 5985) hedder det bl.a.:
”I den gældende lov er der ikke fastsat bestemmelser om, hvem der skal vurdere ejendommen, når denne ansættes til handelsværdien som udlejningsejendom. For at undgå omgåelse af prisfastsættelsesreglerne foreslås det, at vurderingen skal foretages af en ejendomsmægler, der tillige er valuar. Endvidere foreslås det, at vurderingen højst må være 18 måneder gammel.”
Andelsboligforeningslovens regler om maksimalpriser i § 5, herunder reglerne om valuarvurderinger, er senere ændret ved lov nr. 610 af 12. juni 2013 og ved lov nr. 555 af 29. maj 2018.
Ved lovændringen i 2013 fik § 5, stk. 2, følgende ordlyd:
”Stk. 2. Ved opgørelsen af foreningens formue ansættes ejendommen til en af de i litra a-c nævnte værdier, der ikke må overskrides ved opgørelsen af værdien af andelen i foreningens formue, dog skal værdien af ejendommen i de første 2 år efter andelsboligforeningens stiftelse ansættes efter litra a, når en andelsboligforening er stiftet ved erhvervelse af en udlejningsejendom:
c) Den senest ansatte ejendomsværdi med eventuelle reguleringer efter § 3 A i lov om vurdering af landets faste ejendomme.”
Om baggrunden for indførelsen af en karensperiode for anvendelse af valuarvurdering og offentlig vurdering ved værdiansættelse af andelsboligforeningens ejendom hedder det bl.a. i bemærkningerne til lovforslaget (L 191 af 20. marts 2013):
”1. Indledning og baggrund
Udover øget gennemsigtighed i handelssituationen sikrer lovforslaget, at der ikke spekuleres i værdiansættelsen af andelsboligforeningens ejendom ved etablering af foreningen. Dette gøres ved at indføre en karensperiode for anvendelse af valuarvurdering og offentlig vurdering ved værdiansættelse af foreningens ejendom.
Der har i de senere år været en række eksempler på stiftelse af andelsboligforeninger, hvor købsmaterialet indeholdt en vurdering, som ansatte værdien af ejendommen til en højere værdi, end den, lejerne blev tilbudt at overtage ejendommen til. Når lejere i en udlejningsejendom får tilbudt at købe ejendommen til en bestemt pris, kan det være vanskeligt for lejerne at vurdere, om det nu også er den rigtige pris, ejendommen tilbydes til, og om de budgetter, der er udarbejdet for en kommende andelsboligforening, vil holde.
Det må forudsættes, at den pris, lejerne har fået tilbud om at overtage ejendommen til, er den optimale indikering af værdien af ejendommen. For at beskytte lejere og andre kommende andelshavere mod at lade sig påvirke af en vurdering, som ligger over ejendommens reelle værdi, til at indtræde i en andelsboligforening, foreslås det som led i regeringens generelle bestræbelser for at gøre andelsboligmarkedet mere gennemsigtigt, at der i andelsboligloven indsættes et forbud mod at anvende andre prisfastsættelser end anskaffelsesprisen ved prisfastsættelse af ejendommens værdi. Forbuddet skal gælde i en periode på 2 år efter foreningens stiftelse og gælder alene for andelsboligforeninger, der stiftes ved lejernes overtagelse af den udlejningsejendom, som de bor i.
2.3. Karensperiode for anvendelse af valuarvurdering og offentlig vurdering ved salg af andelsboliger
Private andelsboligforeninger kan enten stiftes ved, at en andelsboligfor-ening overtager eller selv står for opførelsen af en nybygget ejendom eller ved, at andelsboligforeningen køber en eksisterende ejendom. I sidstnævnte tilfælde vil der typisk være tale om, at lejerne overtager den ejendom, som de bor til leje i, på andelsbasis - enten gennem en frivillig overdragelse eller i medfør af lejelovens regler om tilbudspligt.
Lejerne vil typisk få tilbudt at overtage ejendommen til markedsprisen el-ler med andre ord til handelsværdien som udlejningsejendom, det vil sige, den pris, en uafhængig tredjemand er villig til at overtage ejendommen til. Tilbydes lejerne at overtage ejendommen via lejelovens tilbudspligtsregler, er ejeren af ejendommen pålagt at tilbyde lejerne at overtage den på andelsbasis på samme vilkår, herunder den samme pris, som ejeren kan dokumentere at kunne sælge ejendommen for til anden side.
Når andelsboligforeningen er stiftet, skal prisen ved overdragelse af enkelte andele i andelsboligforeningen fastsættes i overensstemmelse med maksimalprisreglerne i andelsboliglovens § 5, herunder reglerne om fastsættelse af værdien af andelsboligforeningens ejendom.
Til brug for fastsættelse af prisen for en andel i andelsboligforeningen kan andelsboligforeningen ifølge lovens § 5, stk. 2, vælge mellem 3 forskellige metoder for ansættelse af værdien af ejendommen. Andelsboligforeningen kan vælge at ansætte værdien ud fra ejendommens anskaffelsespris, den kontante handelsværdi som udlejningsejendom (valuarvurderingen) eller på baggrund af den senest ansatte ejendomsværdi efter lov om vurdering af landets faste ejendomme (den offentlige vurdering).
Med lovforslaget foreslås, at de andelsboligforeninger, der stiftes ved erhvervelse af en udlejningsejendom, i en periode på 2 år efter foreningens stiftelse alene kan værdiansætte andelsboligforeningens ejendom til den pris, andelsboligforeningen har betalt for ejendommen. Forslaget omfatter ikke nybyggede andelsboligforeninger, da der ikke i forhold til disse vurderes at være samme spekulationsmuligheder.
Herved afskæres muligheden for i forbindelse med stiftelsen at anvende en valuarvurdering eller den offentlige ejendomsvurdering. Forslaget har til formål at beskytte lejerne i en privat udlejningsejendom mod at lade sig påvirke af udsigten til urealistisk høje spekulationsgevinster ved indtræden i en andelsboligforening, der stiftes i ejendommen.
Der er således set eksempler på, at lejerne forud for eller som led i, at de tilbydes at købe ejendommen, får udleveret enten en valuarvurdering eller den seneste offentlige ejendomsvurdering for ejendommen - vurderinger, som i nogle tilfælde angiveligt har ligget en del over den pris, som lejerne rent faktisk har fået tilbudt at købe ejendommen til.
Dette synes i nogle tilfælde at have ført til, at nogle af de kommende andelshavere har været villige til at betale en forholdsvis høj pris for ejendommen, idet de som følge af denne vurdering har ladet sig overbevise om, at der kan være udsigt til at oppebære en økonomisk gevinst ved videresalg af andelen i andelsboligforeningen.
Tilstedeværelsen af en vurdering, som overstiger den pris, ejendommen tilbydes til, udgør også en risiko for, at de budgetter, som laves for en fremtidig andelsboligforening, bliver urealistiske. Vurderingen kan f.eks. indebære, at der budgetteres med for høje indtægter ved salg af de lejligheder, der ved andelsboligforeningens stiftelse ikke sælges, men fortsat bebos af lejere.
Som udgangspunkt burde der i praksis ikke kunne forekomme nævneværdige forskelle i den faktiske handelspris for ejendommen og en vurdering af denne i de første år efter andelsboligforeningens stiftelse.
Der kan herved blandt andet henvises til den vejledning om vurdering af andelsboligforeningers ejendomme efter andelsboliglovens § 5, stk. 2, litra b, som Dansk Ejendomsmæglerforening har udarbejdet til sine medlemmer. Det fremgår af vejledningen, at "Såfremt man som ejendomsmægler bliver bedt om at vurdere en ejendom, som indenfor kortere tid - formentlig 1-2 år - er blevet handlet f.eks. i forbindelse med, at lejerne har overtaget den i henhold til reglerne om tilbudspligt, jf. lejelovens §§ 100 ff., er værdiansættelsen på ejendommen som udgangspunkt den pris, den netop er blevet handlet til. Der findes ikke nogen mere nøjagtig prisindikering end netop den pris parterne i en fri og uafhængig handel er blevet enige om. ".
Det skal bemærkes, at hverken forekomsten af en valuarvurdering eller den seneste offentlige vurdering indebærer nogen garanti for, at de enkelte andele i andelsboligforeningen rent faktisk vil kunne sælges til de maksimalpriser, der vil kunne beregnes med udgangspunkt i vurderingen.
Det foreslås, at karensperioden skal være 2 år. Perioden er fastsat i en afvejning af henholdsvis hensynet til at udelukke spekulation i andelsboligen og hensynet til mobiliteten på boligmarkedet. Hvis der fastsættes en længere periode, vil der kunne opstå et så stort spænd mellem anskaffelsesprisen og de faktiske handelspriser for sådanne ejendomme, at det vil kunne påvirke handelen med boligerne i den pågældende andelsboligforening. Endvidere kan der ved en længere periode opstå risiko for, at andelsboligforeningerne for at undgå fald i andelsværdierne vil udskyde gennemførelsen af større renoveringer af ejendommen i de første år efter stiftelsen.
Værdien af de enkelte andele i de af forslaget omfattede andelsboligfor-eninger, vil på den baggrund som udgangspunkt ikke ændre sig indenfor 2-årsperioden. Dog vil værdien af andelene i andelsboligforeningen i peri-oden stige i takt med, at der afdrages på andelsboligforeningens lån, eller at der udføres forbedringer på ejendommen.”
Ved lovændringen i 2018 blev ordlyden af bestemmelsen om valuarvurdering i andelsboligforeningslovens § 5, stk. 2, litra b, ændret. Bestemmelsen har herefter følgende ordlyd:
”b) Den kontante handelsværdi som udlejningsejendom på grundlag af en vurdering, der ikke må være ældre end 18 måneder, og som er foretaget af en valuar med indsigt i prisfastsættelsen og markedsudviklingen for udlejningsejendomme.”
Det fremgår af Dansk Ejendomsmæglerforenings vejledning, som er gengivet i landsrettens dom, at den er bindende for medlemmer af Dansk Ejendomsmæglerforening.
Efter andelsboligforeningslovens § 5, stk. 1, må prisen for en andel i en andels-boligforening ikke overstige, hvad værdien af andelen i foreningens formue, forbedringer i lejligheden og dens vedligeholdelsesstand med rimelighed kan betinge. Det fremgår af § 5, stk. 2, at værdien af andelsboligforeningens ejendom ved beregningen af maksimalprisen i henhold til § 5, stk. 1, kan ansættes til en af følgende værdier: anskaffelsesprisen (a), den kontante handelsværdi som udlejningsejendom ifølge en valuarvurdering, som ikke må være mere end 18 måneder gammel (b), eller den senest ansatte offentlige ejendomsvurdering (c). Det fremgår af lovens § 16, stk. 3, at erhververen kan kræve en eventuelt erlagt overpris tilbagebetalt, når overdragelsen er sket i strid med § 5.
For Højesteret er sagens hovedspørgsmål, om A og B har betalt overpris i strid med lovens § 5 som følge af, at ejendommens værdi var ansat for højt.
På generalforsamlingen i Andelsboligforeningen X den 14. april 2008 blev det besluttet at ansætte andelsværdien pr. kvadratmeter til 10.042,62 kr. Dette skete på baggrund af valuar Ds vurdering af ejendommens kontante handelsværdi som udlejningsejendom den 26. marts 2008 til 499 mio. kr., jf. lovens § 5, stk. 2, litra b. Prisen på 2.144.503,06 kr. ved overdragelsen af Cs lejlighed til A og B den 25. november 2008 er fastsat på dette grundlag.
Ved lov nr. 379 af 20. maj 1992 blev andelsboligforeningslovens bestemmelse om ansættelse af ejendommens kontante handelsværdi som udlejningsejendom ændret ved indsættelse af bestemmelsen om, at vurderingen skal foretages af en statsautoriseret ejendomsmægler, der er valuar, jf. § 5, stk. 2, litra b. Formålet var at undgå omgåelse af prisfastsættelsesreglerne. Højesteret finder, at en valu-arvurdering om ejendommens kontante handelsværdi som udlejningsejendom skal lægges til grund, når andelsboligforeningen har truffet beslutning herom, og vurderingen ikke er mere end 18 måneder gammel, medmindre der kan påvises væsentlige fejl eller mangler ved vurderingen, eller denne beror på et åbenbart urigtigt skøn.
Valuar D har den 26. marts 2008 vurderet, at ejendomsværdien på dette tids-punkt var 499 mio. kr. Denne vurdering skal ses i sammenhæng med hans vurdering af ejendommens handelsværdi til 478,5 mio. kr. i juni 2007 – 3 måneder efter erhvervelsen af ejendommen for 360 mio. kr. i en handel mellem uafhæng-ige parter. Højesteret finder i overensstemmelse med Dansk Ejendomsmægler-forenings vejledning om vurdering af andelsboligforeningers ejendomme, at der må være en formodning for, at den aftalte pris mellem uafhængige parter stemmer med den faktiske handelsværdi omkring overdragelsestidspunktet. Selv om Ds vurderinger er foretaget kort tid efter handelstidspunktet, er der imidlertid ikke givet nogen begrundelse for den væsentlige afvigelse fra den aftalte pris.
Herefter, og da der efter bevisførelsen ikke er grundlag for at antage, at valuarvurderingen alligevel ligger inden for rammen for et rimeligt skøn over ejendommens kontante handelsværdi, finder Højesteret, at vurderingen ikke kan danne grundlag for opgørelse af maksimalprisen i henhold til § 5, stk. 2, litra b.
Hvis andelsboligforeningen havde været bekendt med, at Ds valuarvurdering ikke kunne anvendes ved beregningen af maksimalprisen efter § 5, kunne foreningen som anført af byretten i stedet som den størst mulige alternative værdi have valgt at fastsætte andelsværdien på grundlag den senest kendte offentlige ejendomsvurdering, som på daværende tidspunkt var 427 mio. kr., jf. § 5, stk. 2, litra c. Under disse omstændigheder kan denne værdi derfor træde i stedet for valuarvurderingen ved ansættelsen af maksimalprisen.
Byretten har under anvendelse af den offentlige ejendomsvurdering på 427 mio. kr. skønsmæssigt fastsat den overpris, der efter andelsboligforeningslovens § 16, stk. 3, kan kræves tilbagebetalt, til 1.100.000 kr. Ingen af parterne har haft bemærkninger til denne opgørelse, som Højesteret derfor lægger til grund.
Da A og B herefter har krav på tilbagebetaling af en overpris på 1.100.000 kr., jf. andelsboligforeningslovens § 16, stk. 3, tager Højesteret deres påstand til følge med dette beløb.
Efter sagens karakter, udfald og forløb stadfæster Højesteret byrettens bestemmelse om sagsomkostninger i forholdet mellem A, B og C. Ingen af højesteretssagens parter skal betale sagsomkostninger for landsret eller Højesteret til nogen anden part.
C og C under konkurs skal i forhold til resultatet efter landsrettens dom solida-risk betale yderligere i alt 1.100.000 kr. med procesrente fra den 8. juli 2011 til A og B.
Byrettens bestemmelse om sagsomkostninger stadfæstes i forholdet mellem A, B og C.
Ingen af højesteretssagens parter skal betale sagsomkostninger for landsret eller Højesteret til nogen anden part.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Dom: Nye andelsforeninger må ikke straks-opskrive værdierne - Min Andelsbolig
Dom: Nye andelsforeninger må ikke straks-opskrive værdierne
Det sker engang imellem, at en nystiftet andelsforening mener, den har købt sin ejendom billigt. Så kan den være fristet til at opskrive værdien, så de tidligere lejere, der nu er medlemmer af andelsforeningen, kan score en kontant gevinst, hvis de sælger deres andele.
Men det må man ikke. Det har Højesteret fastslået i en dom i sidste uge. En sælger blev således pålagt at tilbagebetale 1,1 mio. kroner til køberne.
Sagen stammer helt tilbage fra 2007. Her stiftede lejerne i A/B Duegården (billedet) på Frederiksberg, idet de købte ejendommen for 360 mio. kroner. Men allerede i marts året efter mente en valuar, at ejendommen var 499 mio. kroner værd, og den pris blev andelskronen så beregnet ud fra.
Men ifølge den vejledning til valuarer, som Dansk Ejendomsmæglerforening havde udarbejdet, skal valuarerne lægger stort vægt på det, når en ejendom for nyligt er handlet til en given pris. Hvis valuaren alligevel mener, at ejendommen er mere værd, skal han begrunde, hvad der er sket i mellemtiden, som har fået prisen til at stige. Det havde valuaren ifølge Højesteret ikke gjort.
Højesteret godkendte dog, at andelskronen kunne ansættes ud fra den offentlige vurdering, som var 427 mio. kroner.
Dommen har været længe undervejs, og juristerne har været meget uenige om, hvad der var op og ned i sagen, og hvordan loven skulle tolkes. Byretten på Frederiksberg nåede samme afgørelse som Højesteret senere gjorde, mens Østre Landsret havde godkendt bruget af valuarens vurdering.
Undervejs blev billedet også mudret af, at hvor man muligvis kunne argumentere for, at ejendommen var steget i værdi fra 2007 til 2008, så klaskede markedet fuldstændigt sammen senere på året, da finanskrisen brød ud. I de følgende år var det praktisk talt umuligt at sælge ejendomme. A/B Duegården havde også mange andre problemer, idet et af de famøse swaplån indgik i finansieringen. Foreningen endte efter et langt og traumatisk forløb med at gå konkurs.
Og der er endnu mere rod i sagen: Som nævnt gik Højesteret med til, at andelskronen kunne beregnes ud fra en offentlige vurdering, der var gældende i 2008. Det giver ikke særlig meget mening at betragte skattemyndighedernes vurderinger som bedre end private valuarers, for i 2011 blev hele det offentlige vurderingssystem nedlagt, fordi man fra politisk hold erkendte, at det var utroværdigt. Værdiansættelsen af Duegården var i sig selv et eksempel på den ringe troværdighed – den steg på et enkelt år, fra 2005 til 2006, fra 205 til 427 mio. kroner. Altså mere end fordobling af prisen, med ét slag.
Men nu har Højesteret altså fastslået at de offentlige vurderinger har en helt særlig status. Så må man håbe, de lever op til det, når et nyt, offentligt vurderingssystem skal efter planen træde i kraft fra 2021.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Markedsføringsret - historisk dokumentationsmateriale
selskabsadvokaterne.dk anvender cookies for at forbedre brugervenligheden og funktionaliteten. Når du benytter sitet, samtykker du til vores anvendelse af cookies. Læs mere om cookies på selskabsadvokaterne.dk. God fornøjelse.
Selskabsadvokaterne
Advokater med speciale i erhvervsret, selskabsret og kontrakter
Vi er medlemmer af:
Loyalitetspligt og konkurrencebegrænsninger
Agenturaftale og distributionsaftale
Ansættelse af medarbejder
Direktørkontrakt - indgåelse og fortolkning
Ejeraftale - indgåelse og fortolkning
Hjemmeside - køb og design
IT Factory sagen
Opsigelse af medarbejder
Opstart af virksomhed og valg af selskabsform
Trailer - IT Factory
Trailer - Iværksætteri
Om selskabsadvokaterne
Historisk dokumentationsmateriale
Et mere end 60 år gammelt fotografi viste en likvideret person set bagfra i en positur, hvor den pågældende ikke kunne genkendes. Da der endvidere knyttede sig åbenbar almeninteresse til anvendelsen af fotografiet som historisk dokumentationsmateriale, fandtes visning heraf i bog og i tv-program om modstandsbevægelsens likvideringer under besættelsen ikke retsstridig.
Dom i sagerne V 151/05 og V 152/05
Kate Trine Kuhlmann
(Advokat Jes Andersen)
Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag A/S
(Advokat Martin Dahl Pedersen)
Generaldirektør Kenneth Plummer
(Advokat Peter Lambert)
Sagen drejer sig om, hvorvidt Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag A/S (i det følgende: Gyldendal), henholdsvis Generaldirektør for Danmarks Radio (i det følgende: DR) Kenneth Plummer har handlet i strid med god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1, og skal betale godtgørelse for tort til Kate Trine Kuhlmann bl.a. ved at have udgivet bogen "Efter Drabet", henholdsvis at have udsendt programmet "Med ret til at dræbe", begge om besættelsestidens stikkerlikvideringer og visende et fotografi af en mand set bagfra liggende livløs hen over et bord efter at være blevet skudt gennem hovedet (i det følgende: Fotografiet). Manden på Fotografiet var Kate Trine Kuhlmanns morfar, Gunnar Siim.
Gyldendal udgav i 2001 Peter Øvig Knudsen: Efter Drabet (i det følgende: Bogen) om de såkaldte stikkerlikvideringer, som medlemmer af den danske modstandsbevægelse foretog under 2. verdenskrig. Bogen omtaler side 115-117, hvordan modstandsmanden "Leif", alias politibetjent Einar Sørensen, foretog likvideringen af Gunnar Siim. Denne likvidering er beskrevet i flere bøger om Danmarks frihedskamp, bl.a. Ebbe Munck og Børge Outze: Danmarks Frihedskamp (1948-1949). Omstændighederne i forbindelse med likvideringen har endvidere dannet forlæg for en roman af Tage Skou-Hansen: Dagstjernen (1962).
Øverst side 117 er Fotografiet gengivet med billedteksten: "Teglværksformand Gunnar Siim blev dræbt af Einar Sørensen den 29. august 1944, mens et orkester spillede op til dans på Hotel Hattenæs ved Brassø ved Silkeborg. Einar Sørensen havde siddet ved et nabobord og drukket en øl, indtil han rejste sig og skød Gunnar Siim to gange i nakken."
Fotografiet er gengivet på Bogens omslag, på hvis inderside der står: "Forsidefoto: Teglværksformand Gunnar Siim blev likvideret på Hotel Hattenæs ved Silkeborg den 29. august 1944." Omslaget og Fotografiet vises her med samtykke fra sagens parter:
Gyldendal havde fået Fotografiet udleveret til Bogen af Nationalmuseet  Frihedsmuseet.
Bogen udkom i ordinærudgave i marts 2001 og i hardbackudgave i marts 2002, og disse udgaver solgte tilsammen ca. 10.000 eksemplarer. Omslagene med Fotografiet er enkelte gange indgået i Gyldendals sædvanlige annoncering i dagbladene og har været vist på Gyldendals hjemmeside indtil juni 2004, hvor også Bogens forfatter ophørte med at vise disse forsider på sin forfatterside. I marts 2003 var Bogen udkommet i en paperbackudgave med en anden forside uden Fotografiet. Senest er der udkommet en paperbackudgave sammen med en DVD med det nedenfor omtalte program "Med ret til at dræbe". Gyldendals salgsrepræsentanter har forevist udgaverne for en udvalgt del af boghandelen på Gyldendals sædvanlige salgsrejser. Kate Trine Kuhlmann anmodede den 11. december 2003 gennem sin advokat Gyldendal om at trække endnu ikke solgte eksemplarer af Bogen tilbage. Advokaten anførte, at Gyldendal ved at bringe Fotografiet havde overtrådt straffelovens § 264 d (om berettiget videregivelse af billeder af en anden under omstændigheder, der åbenbart kan forlanges unddraget offentligheden), og at Gyldendals markedsføring var i strid med markedsføringslovens § 1 om god markedsføringsskik. Det afviste Gyldendal bl.a. under henvisning til, at Fotografiet ikke vedrørte omstændigheder, der åbenbart kan forlanges unddraget offentligheden, men var et værdifuldt bidrag til belysning af et historisk forløb. Kate Trine Kuhlmann burde endvidere have gjort indsigelse på et tidligere tidspunkt og således ikke først, efter at der var gået mere end 3 år, siden bogen blev udgivet, bl.a. under betydelig presseomtale.
DR2 udsendte i foråret 2004 i 4 afsnit dokumentarprogrammet "Med ret til at dræbe" (i det følgende: Programmet), som var baseret på Bogen. Her berettede tidligere modstandsfolk om, hvordan likvideringerne af danskere under mistanke for stikkervirksomhed blev besluttet og gennemført. Fotografiet blev vist under omtalen af den pågældende likvidering.
En sammenklippet version af Programmet er senere blevet vist flere gange på DR1 og DR2. Endvidere udlånes Programmet gennem bibliotekerne, ligesom det sælges på VHS og DVD, bl.a. sammen med en paperbackudgave af "Efter Drabet".
Allerede forud for den første udsendelse havde Kate Trine Kuhlmanns advokat rettet henvendelse til DR og under henvisning til straffelovens § 264 d anmodet om, at Fotografiet ikke blev vist.
DR afslog at undlade at vise Fotografiet under henvisning til, at dette var optaget på frit tilgængeligt sted og ikke viste Gunnar Siim under omstændigheder, der åbenbart kan forlanges unddraget offentligheden. En væsentlig samfundsmæssig interesse i Programmet medførte endvidere, at visningen af Fotografiet ikke indebar nogen overtrædelse af straffelovens § 264 d og ikke var retsstridig.
Beslutningen om ikke at rejse tiltale for overtrædelse af straffelovens § 264 d
Kate Trine Kuhlmann har anmodet anklagemyndigheden om at rejse tiltale for overtrædelse af straffelovens § 264 d i anledning af visningen af Fotografiet. Kate Trine Kuhlmanns advokat har under sagen oplyst, at anklagemyndigheden har afvist at rejse sådan straffesag under henvisning til, at der ikke er begået noget strafbart forhold.
Kate Trine Kuhlmann har nedlagt påstand om, at
- Gyldendal skal anerkende at have handlet i strid med god markedsføringsskik, betale hende 30.000 kr. med sædvanlig procesrente fra den 14. oktober 2005 og tilbagekalde alle endnu ikke solgte eksemplarer af Bogen med billeder af Gunnar Siim,
herunder eksemplarer med medfølgende DVD med billeder af Gunnar Siim
- Kenneth Plummer skal undlade at fremvise Programmet eller dele heraf med billede af Gunnar Siim.
Gyldendal og Kenneth Plummer har påstået frifindelse.
Kate Trine Kuhlmann har forklaret, at hun, der er uddannet farmakonom, er førtidspensionist efter at have været udsat for en trafikulykke. Da hendes morforældre blev skilt, blev hendes morbror boende hos morfaren, mens hendes mor, der nu er død, blev boende hos hendes mormor. Morbroren lever fortsat og har 3 børn. Hun har selv en bror.
Morfarens død under krigen har været et stort tabuemne i familien. Hendes mor havde hele sit liv søgt at få at vide, hvordan hendes far var død, og havde uden held søgt oplysninger herom, bl.a. i Rigsarkivet. Hun har selv først fået kendskab til sandheden om morfarens død, da omstændighederne herved blev beskrevet i Bogen.
Hun har kun sporadisk kontakt til sin morbror, der hverken fysisk eller psykisk er i stand til at tage stilling til den foreliggende sag. Hun har dog tæt forbindelse til morbrorens ældste datter, hendes kusine, der også var den, der orienterede hende om Bogen. Hun havde forinden hørt om bogen.
Hun havde aldrig set Fotografiet før, og det har aldrig været kendt i familien, at det fandtes. Det var hele hendes families historie, som herved blev gjort levende for hende, og det var ydmygende for hendes morfar og for hele familien at se morfaren ligge på den måde. Hun finder væmmelse ved at se billedet af sin morfar, som hun i øvrigt ikke har noget som helst kendskab til. Bogen er fremragende, og historien om likvideringerne er vigtig at få fortalt  men det behøver ikke at ske ved yderligere at krænke de personer, som likvideringerne gik ud over. Hun købte Bogen, straks da hun af kusinen fik kendskab til denne, og reagerede straks ved at søge at få udgivelsen standset. Det er rigtigt, at hendes daværende advokat lod mere end et år hengå, fra Gyldendal tog forsiden fra sin hjemmeside, og indtil der på ny blev rettet henvendelse til Gyldendal.
Litterær direktør hos Gyldendal, Johannes Riis, har bl.a. forklaret, at Peter Øvig Knudsen havde udbygget en serie artikler med interviews med modstandsfolk, som havde været bragt i Weekendavisen, til Bogen, som Gyldendal gerne ville udgive, idet forlaget fandt det i offentlighedens interesse, at der blev kastet nyt lys over besættelsestidens historie. Det unikke ved Bogen er, at den får nuanceret debatten om besættelsestidens likvideringer og får nye aspekter frem, og Bogen er derfor også værdsat af faghistorikere. Forlaget har modtaget mange tilkendegivelser fra pårørende til dræbte, som har været taknemmelige for, at tabuer er blevet brudt gennem Bogens behandling af likvideringerne. Derimod har der været modstandsfolk, som ikke har været så glade for bogen.
Fotografiet på forsiden af Bogen relaterer sig til begivenheder, som er beskrevet i Bogen, og er i øvrigt dækkende for de blodige og ubehagelige sandheder, som Bogen beretter om.
Bogen har været markedsført i overensstemmelse med forlagets sædvanlige procedure bl.a. med gengivelse af forsiden i kataloger mv. Han kan ikke sige, om ændringen af omslaget har haft betydning for salget. Efter at omslaget blev ændret i forbindelse med udgivelsen af paperback-udgaven, hørte forlaget ikke mere til sagen fra Kate Trine Kuhlmanns side.
Peter Øvig Knudsen har forklaret, at han er uddannet journalist og har arbejdet på forskellige aviser og skrevet omkring 10 bøger om forskellige emner. "Efter Drabet" fik han inspiration til, mens han arbejdede på Weekendavisen, og begyndte at interviewe modstandsfolk, der havde udført drabene. Det viste sig at være et stort set ubeskrevet emne, og han begyndte at
brede sin interesse herfor ud. Det viste sig, at der var en kategori af ofre, som likvideringerne og de tabuer, der fulgte med, havde særlig betydning for. Han undersøgte derfor på den ene side frihedskæmpernes motiver, og hvad det betød for dem at udføre disse drab, og på den anden side virkningen for de dræbtes familier af, at man hemmeligholdt disse drab, således
at de pårørende ikke fik de mest elementære oplysninger herom.
Han fik adgang til sagerne fra besættelsestiden og opdagede, at det kun var i få tilfælde, man kunne bevise, at de dræbte var stikkere. Der viste sig allehånde forskellige motiver til drabene, som tit blev gennemført på baggrund af hurtige og meget tilfældige beslutninger.
At man efter krigen har besluttet ikke at undersøge disse drab nærmere, har bevirket en smerte for begge parter, navnlig de pårørende, som ikke kunne forstå, hvorfor deres far skulle slås ihjel.
Fotografiet har han fundet på Frihedsmuseets arkiver sammen med et andet billede af en navngiven dræbt person, som også er vist i Bogen, og som har været vist flere gange før. Der findes vist nok et tredje billede, men man har ikke navnet på den dræbte og kan ikke med sikkerhed sige, om dette billede forestiller en likvideret stikker. Han vil tro, at Fotografiet er taget af politiet, men det kan også være taget af en gæst på restaurationen. Han tør ikke sige, om Fotografiet tidligere har været vist i aviser eller lignende i forbindelse med omtale af drabet, idet han ikke har undersøgt det. Han gav oplysning om billedet til
Gyldendal, der herefter søgte og fik Nationalmuseet  Frihedsmuseets tilladelse til at anvende billedet uden nogen begrænsninger.
Det var oplagt at anvende ét af de to billeder på Bogens forside, og man valgte Fotografiet, da dette ikke havde været vist før og derfor ikke var så kendt som det andet.
Kate Trine Kuhlmanns advokat har gjort gældende, at Gyldendal skal trække Bogen tilbage og betale godtgørelse for tort. Gyldendal har handlet i strid med god markedsføringsskik ved i Bogen, på dennes forside og i markedsføringsmateriale at benytte Fotografiet af Kate Trine Kuhlmanns morfar, Gunnar Siim, liggende hen over et bord og skudt igennem hovedet. Gyldendal har ikke fået samtykke hertil fra afdødes familie. Der er ingen rimelig begrundelse for, at Gyldendal har brugt Fotografiet til at markedsføre Bogen, og Gyldendal har herved påført Kate Trine Kuhlmann tort, således at Gyldendal skal betale hende godt-gørelse med 30.000 kr. efter erstatningsansvarslovens § 26.
Generaldirektør Kenneth Plummer er som generaldirektør for DR ligeledes ansvarlig for, at DR har påført Kate Trine Kuhlmann tort ved at bringe Fotografiet i Programmet, og generaldirektøren skal derfor sørge for, at Programmet trækkes tilbage og ikke fremvises.
Kate Trine Kuhlmann købte Bogen, så snart en kusine havde gjort hende bekendt med dens eksistens og omtale af morfarens død, og hun rettede straks herefter gennem en advokat henvendelse til Gyldendal med anmodning om, at Bogen skulle trækkes tilbage.
Gyldendals advokat har gjort gældende, at Gyldendals anvendelse af Fotografiet i Bogen, på dennes forside og i markedsføringsmateriale ikke er i strid med god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1. Gyldendal har handlet i berettiget varetagelse af åbenbar almeninteresse ved at udgive Bogen og ved at bruge Fotografiet, som er et af blot to eksisterende billeder af personer, som har været udsat for modstandsbevægelsens såkaldte stikkerlikvideringer, til dokumentation af de forhold, om hvilke der berettes i Bogen. Bogen er blevet til ved Peter Øvig Knudsens interviews og research i sager fra besættelsestiden, og Bogen har været med til at løfte sløret for barske og ubehagelige hændelser. Denne research har bragt Fotogra-fiet for dagen, som hidtil har været ukendt selv for den dræbtes familie, og Fotografiet er en vigtig dokumentation af beretningen om de historiske begivenheder. Hvordan skulle man kunne dokumentere begivenheder, som rent faktisk har fundet sted, hvis man ikke kunne vise de billeder, der udgør dokumentationen herfor?
Markedsføringslovens § 1 beskytter mod kommerciel snyltning, men det er der på ingen måde tale om her, idet Bogen giver en sober og nuanceret redegørelse for de historiske begivenheder, og idet Fotografiet bruges på loyal og relevant måde og i saglig sammenhæng med fremstillingen i Bogen.
Kenneth Plummers advokat har gjort gældende, at Fotografiet er over 20 år gammelt, og at det derfor følger af princippet i straffelovens § 274, stk. 2, at det frit kan bruges, så længe der ikke sker bagvaskelse. Beskyttelsen af den personlige integritet ophører således en kortere årrække efter den pågældendes død, og brug, som ellers ville være ulovlig, bliver herved
lovlig, således at oplysninger og billeder kan anvendes til belysning af historien. Anklagemyndigheden har da også truffet bindende afgørelse om, at visningen af Fotografiet ikke indebærer nogen overtrædelse af straffelovens § 264 d. Hertil kommer, at Kate Trine Kuhlmann som barnebarn ikke kan påtale nogen eventuel krænkelse, jf. princippet i retsplejelovens § 725, stk. 1, 3. pkt. Man ved heller ikke, hvordan Gunnar Siims øvrige efterkommere, herunder hans søn og øvrige fire børnebørn, stiller sig til brugen af Fotografiet. Markedsføringsloven gælder ikke for DR's visning af programmer, som hører under medieansvars-loven.
Det lægges ved afgørelsen i overensstemmelse med parternes oplysninger til grund, at anklagemyndigheden har truffet afgørelse om ikke at rejse påtale for overtrædelse af straffelovens § 264 d, idet visningen af Fotografiet i Bogen og Programmet ikke udgør noget strafbart forhold.
Det lægges endvidere til grund, at Nationalmuseet  Frihedsmuseet har tilladt, at Fotografiet, der nu er over 60 år gammelt og ét af kun to fotografier, som med sikkerhed forestiller en likvideret person, anvendes i forbindelse med Bogens og Programmets behandling af besættelsestidens likvideringer.
Retten finder efter en gennemgang af Bogen og Programmet, at Fotografiet er anvendt på relevant og loyal måde i forhold til emnet og i det hele er dækkende for de begivenheder, som Bogen og Programmet på saglig og nuanceret måde fremstiller, afdækker og stiller spørgsmålstegn ved, herunder omstændighederne i forbindelse med drabet af Gunnar Siim, som også er beskrevet i andre værker om besættelsestidens historie.
Fotografiet viser en person set bagfra i en positur, hvor den pågældende ikke kan genkendes. Da der endvidere knytter sig en åbenbar almeninteresse til anvendelsen af Fotografiet som historisk dokumentationsmateriale i Bogen og Programmet, findes
visningen heraf ikke retsstridig.
Det samme gælder brugen af Fotografiet på Bogens forside og visningen af denne forside i forbindelse med Gyldendals markedsføring af Bogen, idet forsidebilledet er relevant og dækkende for bogens indhold, og idet markedsføringen er foregået på sædvanlig måde.
Allerede af disse grunde tages Gyldendals og Kenneth Plummers frifindelsespåstande til følge, således at det ikke er nødvendigt at tage stilling til Gyldendals og Kenneth Plummers øvrige indsigelser, herunder om Kate Trine Kuhlmann som ét ud af Gunnar Siims fem børnebørn overhovedet ville have kunnet påtale en eventuel krænkelse af Gunnar Siim, jf. princippet i retsplejelovens § 725, stk. 1, 3. pkt.
Kate Trine Kuhlmann skal betale de sagsomkostninger, som er fastsat nedenfor, til dækning af Gyldendals og Kenneth Plummers udgift til advokat.
Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag A/S og Kenneth Plummer frifindes. Kate Trine Kuhlmann skal inden 14 dage i sagsomkostninger betale 10.000 kr. til Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag A/S og 10.000 kr. til Kenneth Plummer.
Lars Krobæk
Bjarne Egedal
Michael B. Elmer
(retsformand)
Ole Lundsgaard Andersen
Udskriftens rigtighed bekræftes
P.j.v. Sø- og Handelsretten, den
45230010 Skriv til os
eller jeg kan kontakte dig senere
Leverandør hæftede for producentens konstruktionsfejl
Frisørdommen
Højesteretsdom - FOA mod Y kommune
Højesteretsdom - Jensens Bøfhus
Højesteretsdom - Ophævelse af uddannelsesaftale
Forretningskendetegn - Active Heads
Poul Stig Briller
Varemærke m.v. - Active Heads som forretningskendetegn
Forveksling - varemærket SMILEY
Forretningskendetegn - Isolerings-Gruppen Odense A/S
Varemærke og forretningskendetegn
Aftaler - krav om erstatning
Sag var med rette anlagt ved Sø- og Handelsretten
Brugsret til varemærke - Trygg-Hansa
Figurmærke - Converse
Håndpant tilsidesat
Erstatningskrav - medicin
Fogedforbud - Novozymes A/S mod DuPont Nutrition Biosciences ApS (tidligere Danisco A/S)
Erstatningskrav - mangler ved kaffemaskiner
Immaterialret - reklame for Body Bike
God markedsføringsskik - ejendomsmæglere
Papiruld - vildledende og utilbørlige udsagn
Rammeaftale - Cowi
Handelsagent berettiget til erstatning
Ansættelses- og arbejdsret - bortvisning uberettiget
ABBA - varemærket
Varemærke - Trævarefabrikkernes Udsalg
DAN stolen krænker ikke TRIPP TRAPP stolen
Simple konkurskrav
Agenturaftale - tøjmærket Patrizia Pepe i Norge
Varemærket TEMPO ikke krænket af JP Politikens Hus
Vildledende reklame - Rockwool
Krav på pension
Designret - "Herstal Herb Grinder"
Varemærkeret, markedsføringsret
Krænkelse af LEGO - COBI minifigur
Kendetegnet HARDSTYLERS
Patent - fiskelus
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 8.12.2009: Ricoh Danmark A/S mod Statens og Kommunernes Indkøbs Service A/S og Kommunernes Indkøbs Service A/S
Transporterstatning
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 27. februar 2002: Vindtek Ventilation mod Holstebro Komune
Eneforhandler af sodavandsprodukt
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 27.6.2000: Deponering af Problemaffald ApS mod I/S Vestforbrændingen, I/S Amagerforbrændingen og Nordvestsjællands Renovationsselskab I/S)
Parallelimport - krænkelse af varemærke
Figurmærket PUCH
Danica Pension - modregning af omkostningsbidrag
Markedsføringsloven - erstatningsansvarsloven
Selskabsret - PricewaterhouseCoopers frifindes
Direktør frifundet
Ophavsret reklamefilm
Manglende oplsyninger til pantebrevskøber
Domænenavnene advokat.dk, advokater.dk og advokaterne.dk
Erstatning - eneforhandleraftale
Erstatning for uberettiget bortvisning
Figurmærke - poteaftryk
Immaterialret - fogedforbud
Figurmærke registrering
Genoprettelse af patent
Tillidsbrud i ansættelsesforhold
Aftale - Unibolt - Facil
Varemærkeret - John Deere
Varemærkeret - Hvid Læske
lønmodtagerkrav i konkursbo
Ordmærke - varemærkeret - statisten.dk
Bundet af mundtlig aftale
Forpligtelse i K/S
Aftale - personlig hæftelse
Fortsat søgsmålskompetence mod debitor
Sikkerhed afvist
Ansættelsessret - Konsulent
indkøbskurve - vremærkerettigheder
Retsafgift ikke tilbagebetalt
Opshavsret, designret og markedsføringsret - møbelgreb
Medarbejderaktier omfattet af funktionærloven
Salt - Zalt - varemærkeret
Ansat tilkendt godtgørelse og erstatning
Fragtfører ikke ansvarlig for skade på gods
Krænkelse af retsforlig
Erstatning til Puma efter Faktas markedsføring af sko
Erstatning i kontraktforhold
Krav på tilbagebetaling
Ophavsrettigheder til elkontraktserie
PATRAFEE var forveksleligt med PATRADE
Ordregiver hæftede for omkostninger
Investeringsselskab vs.
Forveksleligt mærke - BOX-1.dk - BOXIT
Illoyal adfærd - videregivelse af erhvervshemmeligheder
BMW - design- og varemærkerettigheder krænket
Designforordningen - Belsac - Montana
Michas tab erstattet af Danske Bank A/S
Afvisning af varemærke
Erhvervsret - aftaleret - DONG
Patent på lægemiddel
Overtrædelse af markedsføringsloven - Danske Spil
Varemærkeret - varemærkeretligt særpræg - Cykelexperten
Afskedigelse efter 120-dages reglen
Erstatningskraf teltdug - Duratex
Varemærke - King Cone - Kong Cool
Varemærke - Transformax - Transformable
Konkurenceklausul var ikke overtrådt
Varemærke - In-Hatex taske frifundet - Hermés rettigheder
Varemærkerettigheder figurmærke - KOMMA - Comma
Ikke krav på tildeling af favørkursaktier
Handicapbegrebet ved afskedigelse
Krænkelse af rettigeder - Nørgaard - Rebecca - t-shirt
Markedsføringslovens territoriale anvendelsesområde
Transport, afgørelse om værneting
Transport ikke groft uagtsom
Registrering af figurmærke - Churros
Brudt kontrakt - BASF - Gumlink
Ansat i fleksjob
Bella Center - honorering af bistand
Ferie med løn under uddannelsesaftale
Navneret - Amager Lagerhotel
Salg af ejendom - rammeaftale var udløbet
Dom om momsbetaling til Told og Skat
Varemærket Asani
Ændring og ophævelse af aftale -
Havarier på motorer- Seas - m.fl.
Valutahandelspositioner - Saxo Bank - Dukascopy
Konkursbegæring
Sag om domænenavn "co.dk"
Krav iht. varemærkeloven - Haribo
BUDWEIS og BUDWEISER - Produktbetegnelser
Reisenthel Accessoires - design
Dansk Svineproduktion - genafgifter
Dansk Supermarked overtrædelse af markedsføringsloven - Ferrari modelbiler
Betalt ferie under barselsorlov
Varemærket ALWAYS
I strid med god markedsføringsskik
Birk Sko i god tro
Paranova krænker varemærkerettigheder
Reklamation ikke rettidig
Tyveri fra presseningtrailer
Samarbejdsaftale Hartz & Hartz - Jysk Biogas
Ophævelse af varemærket ADVENTURE i kl. 39
Direktørers lønkrav i konkursbo
Julegratiale - ansættelsesbevis
Varemærkebeskyttelse - bynet.dk
Uberettiget anvendelse af varemærke - Merck - Pharma
Registrering af varemærke
Warrant program - tab ikke godtgjort
Seperatiststatus afvist
Intel Denmark betaler erstatning for aktieoptioner
Ulovlig co-branding - Merck - Paranova
Markedsføringslovens § 7
Navnet Prismet ikke forveksleligt
Registrering af ordmærket CLASSIC - Vejle Margarinefabrik
Reolsystemet Team - Montana
Varemærkerne Metosoc/Metosok og SELO-ZOK
Godtgørelse efter erstatningsloven
Efterligning af Diesel design - Bestseller Retail
Ophør af handelsagentaftale
Fejlagtigt ansættelsesbevis
Ophævelse af rettigher BLUES og BLUES CLUB
Ansvarlig for bortkommet gods
Eksportstøtte i konkursbo
Fejl ved leverance ?
Parallelimport - varemærket ETALPHA
Salg i strid med forhandleraftale
Releaseaftale
Efterligning af møbelknop - Furnipart - Häfele
Varemærkeret til Läkerol krænket
Ret til køb af medarbejderaktier
Krav på fuld løn under gravidit
Uberettiget brug af navn
Misligholdt aftale
Aftale om køb af anparter kunne hæves
Aktietegningsret
Bøde for ulovlig markedsføring
ingen fortjeneste, ingen erstatning
Frifundet for overtrædelse af markedsføringsloven
Uberettiget nægtelse af sundhedsbevis
Påberåbelse af tillægsaftale
Erstatning til funktionær
Fragtfører erstatningsansvarlig for tyveri
Tvangssalg af anpart
Aktieoptioner i dansk datterselskab
borsen.com, boersen.com - Dagbladet Børsen - varemærke
Låneaftale gav ikke krav på dækning
Godtgørelse ved fratræden uden opsigelse
Rettigheder til EF-varemærket AIRFIELD
Konkurrence - Carlsberg - Forbrugerombudsmanden
VN Legetøj A/S frifindes for overtrædelse af markedsføringsloven
Figurmærkers forveksling
sag vedr. arbejdsmiljøuddannelsen
Efterbetaling af løn til voksenelev
Ansættelsesforhold underlagt dansk ret og ikke lettisk ret
Bonusaftale
Krænkelse af billede og navn - Se og Hør - damehåndboldlandsholdet
Erstatningssag - Royal Copenhagen - brug af Georg Jensens signatur
Aktietegningsaftale
Krav om udbetaling iht. garanti
Markedsføring - navnet "Piaf"
Erstatning ifm. transport
Ophævelse af samarbejdsaftale med DFDS Transport
Overdragelse af forhandlerkontrakt til tredjemand
Toyota Danmark - Opsigelse af forhandleraftale
Erhversvshemmeligheder
Krav på godtgørelse efter deltidsloven
Ansvar for forurening med jord
Regulering af købesum
Om rækkevidden af markedsføringslovens § 4 stk. 2
Ophævelse af eneforhandleraftale
Overtrædelse af konkurrenceloven - erstatning til Ekko A/S
Anerkendelse af varemærkeregistrering
Markedsføring af meldekort til bridge
Efterligning af reolsystem i strid med markedsføringsloven
Markedsføring af kikseprodukterne "Digestive"
Vejledende fragtpris
Krænkelse af varemærkerettigheder
Forveksling af mærkevarer - Meridiana - Méridien
Markedsføringsloven ikke overtrådt
Regulering af krav iht. konkurslovens § 61, stk. 1
AutoMedia - Aller Business - forretningskendetegn
Ompakkede produkter
Parellelimport af lægemidler
Fortolkning af samarbejdsaftale
Varemærkerne OXEOL og BAMBEC
varemærkeret / ompakning
Forkøbsret til spillemaskiner
Ansvar for skader under transport med skib
Aalborg Engineering - rettigheder til selskabsnavn
Panda - Nippon - arbejdshandske
Metro - MetroXpress - navneforveksling
Serviceaftale med selskab under konkurs
Markedsføringslovens § 14 - Novozymes
God markedsføringsskik - VVS-nummerserie
Ejendomsforbehold - P-0011-04
Leasing af kopimaskine
Voldgift - forsikringsselskaber
Varemærket UPS
Erstatningskrav for olieforureningsbekæmpelse
Krænkelse af varemærket DIESEL
Varemærket Toyota
Erstatning iht. markedsføringsloven til Menu A/S vedr. olielampe
Erstatning til Nordisk Film
Codan tilkendt erstatning for transportskader
Tele2 dømt for krænkelse efter markedsføringsloven
Varemærke: lokalbank
Telia - udnyttelse af aktieoptioner
Samarbejde - agentaftale
Voldgiftsklausul i anpartshaveroverenskomst
DanCenter - Novasol - markedsføring
Erstatning for overtrædelse af markedsføringsloven
Kaffeproducents rettigheder krænket
Ophør af eneforhandleraftale
Waterproof - sag om selskabsnavn
Ophavsret til fiskegrej
Galleri må gerne hedde LEGO
Interesseforsikring - transportrisiko
TEAM DANMARK - varemærkeloven
PASTA BASTA - registreriing af varemærke
Boligtjeneste- - Home - Ofir
Uberettiget bortvisning - tørklædesag
Misligholdelse af agentaftale
Nyt design var ikke en krænkelse af registreret design
Skoda - virksomhedsnavn
Overtrædelse af markedsføringslovens § 2
Lidl - registrering af varemærke indeholdende kongekrone nægtet
Ophævelse af eneforhandleraftale gav erstatning
Chanel - Louis Vuitton - oertrædelse af varemærkeloven
BUGLES - Markedsføring af figurmærke
Funktionærer havde krav på optioner
Lovvalg og forældelse
Tilbagesalg af aktier
Ansættelse i strid med ansættelsesforbud
Rekonstruktionsarbejde var ikke omfattet af konkurslovens § 94, nr. 1.
Erstatning udenfor kontraktforhold
Ikke grundlag for erstatning
Forlængelse af agenturaftale
Krav i konkursbo fra aflyste koncerter
Samhandelsaftale - ændring af vilkår
Fortolkning af aftale om omkostninger
Markedsførte emballager til te
Regreskrav var ikke bortfaldet
Overtrædelse af markedsføringslovens §§ 1 og 2
Lotus og Fokus - forvekslelige varemærker
Tyveri fra container
Kapitalforhøjelse i strid med aktionæroverenskomsten
Ferrari legetøjsbil - Krænkelse af markedsføringsloven
Aktionærers og anpartshaveres retsstilling
Ilva - krænkelse af markedsføringsloven
SAS - selskabsnavn - kendetegn
Rettigheder til varemærke
Manglende særpræg på varemærke
Forlænget opsigelsesvarsel
Rettigheder efter markedsføringsloven
Direktør frifundet for overtrædelse af markedsføringsloven
Egmont Magasiner A/S - konkurrenceret
Varemærkeregistrering
Transportforsikring var ikke trådt i kraft
Aftale om royalty for spillefilm
COMITEL - krænkelse af varemærke
Krav på vederlag for udført arbejde
Ophavsretsloven, markedsføringsloven
Erstatning for provision
Kollektiv aftale for commuter-piloter var bortfaldet ved forhandlinger
Link til Diesel Denmark var ikke lovligt
Varemærkeloven, kopivarer-V-0148-04
Rolls-Royce - varemærkeret
Manglende kontrol med patent
Ejendomsret tilhører designvirksomheden
Markedsføringlovens §§ 1 og 2
Royalty for plastprodukter - markedsføringsloven
Mangel ikke bevist
Reinh. van Hauen - Selskabsnavn
Kontrakter - salg af flybilletter
Franchiseaftale
Chanel - markedsføring
Lån & Spar - Varemærkeret
Varemærke - Import fra Kina
Eneforhandleraftale og agentaftale
Danske Spil A/S - varemærke
Poss Design fik ikke medhold i krav om royalty
Lønkrav efter konkurslovens § 95
Tab ved køb af hårfjerningsapparat fra Dan-Sup Europe ApS
Erstatning til DLG
Selskabsret - årsregnskab
Erstatning for design
Salg af flybilletter som underagent - Handelsagentloven
Varemærke-John Laybourne anvendte sit efternavn til betegnel
Mazda - ophævelse af bilforhandleraftale
Parallelimport af lægemidler
Paranova - ulovlig co-branding
Telia - Samarbejdsaftale
Ophævelse af samarbejdsaftale
Parallelimport - ommærkning
Erstatning efter videoovervågning
PRINCE - Varemærkeret
Varemærkeret - AMOKKA
Kontrakter - Løbende provision
Varemærkeret - Burberry paraply
Opsigelse af tandlæge med funktionærstatus
Rettigheder opstået efter samarbejde
Mangelfuldt ansættelsesbevis
Afskedigelse var ikke diskriminerende
Selskabsnavn - god domænenavnsskik
Bøde for rabat
Sygdom under ferie
Standsning af salg af farlige barnevogne
Minkpelse i Føtex
Varemærkeret - Gorgonzola - Cambozola
misligholdelse af forhandleraftale
Hummel - varemærkekrænkelser
Forældet krav i konkursbo
TDC - Cybercity - aftalevilkår
BP Gas - Varemærkebeskyttelse
Levering af internetforbindelse-H-0034-04
Ophævelse af misligholdt aftale
Godtgørelse for afskedigelse
Chiron Mill bearbejdningscenter var mangelfuldt
Erstatning for salg af kopiprodukter
Import af Rolex ure
Ikke erhvervshemmelighed
Ugeblads offentliggørelse af billeder
Arbejdsgivers modregning i feriepenge
Unicef - gadekampagnemedarbejder ikke omfattet af funktionærloven
Ulovlig blokade
Løvens Kemiske - dekontamineringsentreprise var uden mangler
Garanti i aftaleforhold
Uberettiget anvendelse af billede og navn
Forhandlerkontrakt
Overførsel af domænenavn
Opsigelse af kontrakt før udløb
Aktieoptioner iht aktioptionslovens § 5
Ophævelse af kredit var uberettiget
ISS skulle ikke betale ferieløn
Parallelimport medførte betaling af vederlag
Feriegodtgørelse af bonusbeløb
Feriegodtgørelse -arbejdsgiver skulle betale feriegodtgørelse af bonus
Agentaftale - godtgørelse efter aftaleophør
Ansat ved virksomhedsoverdragelse
Lønmodtager fik ikke erstatning for aktieoptioner
Formidler havde krav på provision
Design - efterligning
Markedsføring - Biva Møbler
Krav på aktieoptioner
Revisor ikke pålagt erstatningsansvar
Professionelt rådgivningsansvar for arrangører af timandsinteressentskaber
Kontraktmæssig levering
Aftale om overdragelse - modregning
Bortvisning i konkursramt selskab begrundet
Aktieoptioner - ret til forholdsmæssig udnyttelse
Konkursbo erstatningsansvarlig
Afregning af feriepenge i forbindelse med opsigelse
Selskabsnavnet Broadcom som varemærke krænket
Varemærkesærpræg - Glucosamin
Særskilt aftale om betaling
Bo Bedre - registrering i strid med varemærkeloven
Coop Danmark - krænkelse af rettigheder til design
Dækningssalg berettiget
Brunata idømt straf for overtrædelse af markedsføringsloven
Opsigelse af hovedlicensaftale
Agenturgivers ophævelse af handelsagentaftale ikke berettiget
Separatiststilling i konkursbo
Medarbejderkøb af aktier
Udnyttelse af aktieoptioner
Markedsføringslovens §§ 1 og 5 - kendelse
Retten til domænenavnet lån.dk
Spørgsmål til EF-domstolen
Dong - retsforlig vedr. overtrædelsese af markedsføringslovens § 1 og § 2
God markedsføringsskik, efterligning
Krænkelse af registreret figurmærke
Sag om vildledende markedsføring
Direktør ikke erstatningsansvarlig
Pilgrim - efterligning af smykker
Misligeholdelse af ansættelsforhold for selskabs direktør
Ansættelseskontrakt - dansk ret gældende
Værneting : kinesisk handelsfirma og en dansk bank
Rettigheder til varemærke SIMPLY
Mangler ved lejet fly
Krænkelse af varemærket Bestseller
Mangler ved kvalitetsprodukt - køber frifindes
Figurmærket MOSKOVKA
krav på løn og feriepenge i konkursbo
Samarbejde om transporter
Vildledende markedsføring - Gilette
Vildledende markedsføring - Stalosan
Overtrædelse af markedsføringsloven - TDC - lokal telefonbog
Varemærket APETIT - APETITO
Krænkelse af rettigheder til mærkerne NOVI og NOVI PARK
Udbytte - maskeret udlodning
Agenturaftale CMS-procukter
Opsigelse af kørselskontrakt
Ansvar for skader - DSB
Advokatarbejde - bestyrelsesarbejde
Forveksling af ordmærke og figurmærke - Minimal - Minimax
Co-branding - Pfizer ApS - Orifarm A/S
Bortvisning - fritstilling af fodboldtræner
Ophævelse af aftale i forsikringsmæglervirksomhed
Krænkelse af ophavsret - Contrast - Merkur
Handelsagent - overtrædels e af markedsføringslovens § 1 og 10
Krav iht. konkurslovens § 98 og § 43
Særpræg på varemærke
Ophævelse af varemærkeregistrering
Stop for salg af fire barnevognsmodeller
Samhandelsaftale
Erstatning varemærkeforfalskning
Fortolkning af aftale ved virksomhedsoverdragelse
Direktørs lønkrav i konkursbo
Krænkelse af rettigheder til ordmærke - figurmærke
Krænkelse af ret til varemærke
Krænkelse af varemærkelovens § 4 - Føtex - Puma
Forbud mod brug af figurmærke - BoligXperten - Totalkredit
Misligeholdelse af aftale - erstatning til Vinodan
Lønprivilegium konkurslovens §95
Krænkelse af ophavsret - Arne Jacobsen
Regler for registrering af domænenavn
Varemærket Fishermans Friend
Selskabsnavnene In Vitro henholdsvis Invitrogen
Erstatning for forsvundet gods
Bindende aftale
Ikke erstatningsansvar for skader
Tidsbegrænset garanti - Hermes Kreditforsikring
Uberettiget anvendelse af varemærke
Ansat handlet illoyalt
Speach-Ware frifindes - ombytningsaftale
Tvist om opgørelse af egenkapital
O. Storm Sørensens Brocestøberi - ophavsret og markedsførinsskik
De Danske Konditorer og Bagermestre - overtrædelse af markedsføringsloven
I strid med markedsføringslovens § 1 og 10
Overtrædelse af markedsføringsloven - Buksesnedkeren - Dansk Supermarked
Krænkelse af rettigheder - Burberry - Føtex
Ophavsret til brochure med vinduer og døre
Amagerbanken - god pengeinstitutpraksis
Ordrekonossement
Overtrædelse af markedsføringsloven - reklamer via fax
Misligeholdelse af aftale - biler
Lovligt navn på aktieselskab - Golf
Avertering strid med god markedsføringsskik - Børge Mogensen møbler
Retstvist mellem Novo Nordisk og Paranova Danmark
Uberettiget benyttelse af ordmærke - BRUGSEN
Ventepenge til transportør
Købsbetinget konkurrence - Forbrugerombudsmanden
Varemærkeret - Coop - Danmarks Apotekerforening
Eneret til varemærket Body Balance
Hemmeligholdeslesaftale ikke overtrådt
Konkurrenceret - piratkopierede computermus
Tivolis officielle ord- og figurmærke
Danisco - opsigelse af kontrakt var berettiget
Sælger berettiget til goodwill
Varemærke - Northlander og Strandgården
Navnet OPERA - glas - Holmegaard - Erik Bagger
Overtrædelse af markedsføringslovens § 1 - regntøj
Varemærkeret - TDC - De Gule Sider
Markedsføringsloven ikke overtrådt - vinduer og døre
Ophævelse af franchiseaftale - Bison
Partshøring forud for afskedigelse
Fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærlovens § 2 a
Varemærker - Bistro Brazil og Chambord og Bodum
Omsætningsnedgang - konkurrenceklausul
Ingen varemærkeregistrering - PENTASA - PERTANZA
Aftale om virksomhedsoverdragelse
Gensidigt opsigelsesvarsel på 14 dage
Erstatning for markedsforstyrrelse
Forsikring dækkede ikke
Louis Poulsen - opnåelse af varemærke
Anmeldt krav anerkendes
ret til virksomheds navn
Tvist om løn - Magasin du Nord - HK
Lønkrav i konkursbo
Codan - Udbetalt erstatning stadfæstet
Bestseller - Design beskyttet af markedsføringsloven
Funktionær kunne udnytte tildelte aktieoptioner
Konventionalbod og erstatning
Ophævelse af aktieoverdragelse
Markedsføringsloven, kommercielle interesser
Gasgrill - "Classic" - rettigheder til registreret varemærke
Tegning af medarbejderaktier
Opsigelse af salgsaftale var rimelig
Markedsføringsloven - Trend Bazaar - Trip Trap Furniture
Varemærkeret - Mediconnect - Medicon
Svensk kendelse ikke retskraftig i Danmark
Gældsbrevslovens § 31
Sikkerhedsforskrifter til søs
Rettigheder til navn - Nykøbing Mors Sparekasse
Priviligeret lønkrav efter konkurslovens § 95
I strid med konkurrenceloven
Strid om rettigheder til selskabsnavn
MASAI - Beskyttelse af plagiat
Markedsføringslovens 1 og 2
Konkursskyldners pantegæld-
Paranova - krænkelse af rettigheder til varemærker
Ikke saglig afskedigelse
Erstatning til "hjem og fix"
Varemærket RKI krænket
NETTOPRISER - uberettiget markedsføring
Ophævelse - samtykke - varemærkebetegnelse - JET
Erstatning jfr. luftfartslovens § 113
Uretmæssig bortvisning
Ansvar ifm. containers kontrolvejning
Figurmærket "net-DIALOG"
Krav om vareafgift i Nakskov Havn
Eneret til at udgive spil
Ret til varemærket Eternit
Se og Hør - Krænkelse af markedsføringsloven
Krænkelse af varemærket BR
Pizza Hut - Pizza Hot - registreret varemærke
Overtrædelse af konkurrenceklausul
Varemærkeforfalskede støvler
Varemærket Carmen
Uberettiget bortvisning af skibsansat
Beskyttelse mod efterligning
Sag om plakatreklame
Mellemværende efter agentforholds ophør
Varemærkeregistrering Sommerhusbørsen
Sygdom var ikke arbejdsbetinget
Markedsføringsloven - Fagbladet Kørelæreren
Skade på dækslast
Leasingforpligtelse med Telia Finans Danmark
Aktieoptioner var løn
Aftale om returret
Ordmærket NICE PRICE
Harley-Davidson - varemærke
Aftale om generalrepræsentation
Markedsføring af termokander
Ansættelse hos konkurrent
Aftale om bookinggebyr
Markedsføringslovens § 18
Markedsføringsloven, markedsforstyrrelse - Søbogaard - Thorrisgaard
Erstatning jf. konkursloven
Ulovlig co-branding
Ret til medarbejderaktier i Sparekassen Faaborg
Ophavsret og markedsføringsret - Zebra
Desingforordningen - Rosemunde - Style Butler
Tilsidesættelse af loyalitetspligt
Ophævelse af aftale om produktion af biodiesel
Dagbladet Nyhedsavisen - varemærke
Forkøbsret ved konkurs
Krænkelse af eneret
Aftale om salg af anparter - kurssikring
Advokatetiske regler - dokumentation for tab
Varemærket PUMA
Rødovre Mejeri - Separatistkrav afvist
Erstatningsansvar - luftfart-gods
Krænkelse af ophavsret - EuroForm - Jetmobile
Anvendelse af erhvervshemmeligheder i strid med markedsføringsloven
Ophævelse af kontrakt - Bombardier - Bonansea
krænket Tivoli A/S´ ordmærke
Brugsmodelregistreringer ugyldige
Jobklausul - ansættelsesbevis
Virksomhedsoverdragelse - Mærsk Air m.fl.
Rettighed til varemærke - Klipklappere BAHIANAS - HAVAIANAS
Ansættelse af litauisk statsborger bedømt efter dansk ret
Kendelse om værneting
Kapitalindskud var ikke omfattet af konkurslovens § 97
Krænkelse af domænet wwwjubii.dk
Registrering i klasse 42 og 43
Separatistkrav i konkursbo
Ophævelse af agentkontrakt
Simpelt krav i konkursbo
Konkurrencerådets afgørelse
Moderselskab anmelder simpelt krav i datterselskab
Godstransport af 1 palle vin
Varemærkeret - vin-tinetiketter
Separatistrettighed i en bil
Initialer som varemærke
CMR-lovens § 37
Ansvar for skade på en vindmøllevinge
Tilbageholdsret i Ferrari Spider 360
Murerbuk - Markedsføringslovens § 1
Afgørelse om værneting i Danmark
opsigelse iht. Forskelsbehandlingsloven
Funktionærforhold - bonusordning
Markedsføringslovens § 19, stk. 2, var ikke overtrådt
Produktansvar biler
Aftale - forhandleraftale - sag om værneting
Erstatningskrav - Clox sko - Crocs
Midgaard - Cream - ingen erstatning
Varemærket GOSH - Bestseller
Søgnehelligdagsbetaling
Blue Water - ansvarlig transportør friholdt
Danske Bank - fratrådte medarbejdere havde krav på gratisaktier
Varemærkers lighed - Pradaxa - Ipraxa
Bonus og nettolønsregulering
Tripp Trapp Stolen - ophavsret, varemærkeret og markedsføringsret krænket
Coop har ikke krænket Pumas figurmærke
Ingen forvekslingsrisiko - IDÉ House of Brands
Samarbejdsaftale med Danbolig blev ophævet uberettiget
Direktør var ikke erstatningsansvarlig i anledning af bonusudbetalinger
Ansat var funktionær og ikke direktør
Fortrolighedsaftale - hemmeligholdelsesaftale
Krav i konkursbo
Erstatningskrav for mangler
Konsignationsansvar
Forsikring frifundet for erstatning for bortkommet gods
Krænkelse af Arne Jacobsens Munkegård-lampe.
Varemærkelighed ELITE
Frk. Anna - varemærke ikke krænket
tv-rettigheder til boksestævne
Krænkelse af rettigheder og varemærke - Bestseller
Ordmærket BørneIntra
TIVOLI - Thomas Tivoli - sag om varemærke i kl. 41
Ikke privilegeret lønkrav i konkursbo
rejsekoncept - Happydays - DTF
Manglende oplysninger til pantebrevskøber
Bortvisning ikke berettiget
Krav om udlevering af aktiver fra konkursbo
Konkursbo berettiget til at regulere opsigelsesvarsel - IT Factory A/S under konkurs
Bottega - Gucci - overtrædelse af varemærkeloven
Pilgrim - Dansk Smykkekunst - herresmykke
Krav i konkursbo § 95
Regreskrav i konkursbo
Varemærkeret ikke krænket - Lyngholm
Udlevering af smykker fra ægtefælles konkursbo
Rettigheder til varemærke krænket
Net2 Maleren - krænkelse af "netto-hund"
Varemærket "Nü" blev ikke krænket af "nue" og "nuecph"
Konkursbo - lønkrav og bonus
Colgate - Zendium - markedsføring
Procesksrav
Immaterialret - brugsmodelregistrering
Reklamemateriale omdelt af Post Danmark
Kaution og garanti
garanti - virksomhedsoverdralgelse
Ansættelsesret, ansættelsesbevis
Befragtning - ansvar for gods
Varemærkekrænkelser - Louis Nielsen - Synoptik
Misbrug af erhvervshemmeligheder
Konkurs - separatist
Konkurs - privilegerede krav
Ansvar for tyveri af gods
Funktionærforhold - flexjob
Opsigelse i strid med familiefraværsloven
Patenteret design af skraldepose
Aftaler - krav på prisidfference pga mangler
Erstatning og godtgørelse for tort i konkurssag
Uberettiget konkurs - erstatning
Vildledende reklame på hjemmeside
Erstatning - bunkersolie
Markedsføring - varemærkeret - 'aldersrabat'
Kopi af Rolex GMT-Master II
Ombytning af pantesikkerhed
Ophør af samarbejdsaftale
Krav på demurrage
Godtgørelse efter ligebehandlingsloven
Danske Bank - anfordringsgaranti
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 23.1.1996: Praktiserende Arkitekters Råd mod Glostrup Kommune
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 14. december 2000: Renoflex A/S mod I/S Vestforbrænding
Engrosdistribution af betalings-kanaler
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 14. september 1998: Det danske Handelskammer mod Danmarks Statistik
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 13. maj 2004: Bravida Danmark A/S mod Rødovre almennyttige Boligselskab
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 30.november 2004: Finn F. Hansen mod Boligselskabet Vendersbo
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 2. marts 2005: Pumpex A/S mod Hedensted Kommune
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 13. marts 2006: Kirudan A/S mod Kolding Kommune m.fl.
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 5. september 2006: Kirudan A/S mod Kolding Kommune m.fl.
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 6. september 2006: Sahva A/S mod Københavns Kommune
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 19. juli 2007: ISS Facility Services A/S mod Kystdirektoratet
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 10. juli 2008: European Land Solutions A/S mod Kystdirektoratet
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 21. april 2009; Hoffmann A/S mod A/B Hørsholm Karlebo
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 19. maj 2009: Anker Hansen & Co. A/S mod Rudersdals Kommune
Erstatning uden for kontraktforhold
Immaterialret - sæbedispenser og opvaskesæt
Parfumeprodukter - varemærkerettigheder
varemærkerettigheder GIPO
Højesteretsdom - Ikke hjemmel til at afvise aktieoverdragelse
Honorarkrav mod konkursbo
Højesteretsdom - Godtgørelse til afskediget gravid kvinde
Varemærket OPUS DEI
Højesteretsdom - dagbøder for uberettiget videregivelse af fortrolige oplysninger
Berettiget tilbageholdelsesret
Monopol - Kastrup Strandpark
Krav i konkursbo afvist
Konkursret - separatiststilling i forhold til et aktiedepot
Ophavsret ikke krænket - Vola - Damixa
Ophævelse af agenturaftale - tøjmærke
Søby Værft - restbetaling
STEVE stolen krænker ikke TRIPP TRAPP stolen
Afskedigelse ikke rimeligt begrundet
Ophavsret - Montana ikke krænket - ABC reoler
Konkurs - sekundært massekrav
Oticon - opsigelse af eneforhandleraftale var berettiget
Virksomhedspant i enkeltmandsvirksomhed
Varemærkeforfalskede armbåndsure
konkursbo - overdragelse af ejendom
Kapitalejere - virksomhedspant
Jensen's Bøfhus - Jensens Fiskerestaurant - krænkelse af varemærke
Montana Møbler - Tivoli - varemærkeret krænket
privilegeret krav på provision i konkursboet.
Betaling vedrørende flyhandel
Selskabsret, erhvervsrset
funktionæroverenskomst -i konkursbo
Krænkelse af Nomas rettigheder
Tilbagekøb af aktier
Patent - protein
Opsigelse af agentaftale - erstatningskrav
Klagenævnet for Udbud, kendelse af 20. juni 2012: Tecan Nordic AB mod Statens Serum Institut
Forskelsbehandlingsloven - 120 dages reglen
Brugsret til forretningskendetegnet "Havemøbelland"
Konkursregulering af arbejdsvederlag
Copydan - krav i konkursbo
Varemærket VIF - sponsorkontrakt
Ansættelses- og arbejdsret - ikke funktionærstatus
Patentret - tryk på affaldssække
Ansættelsesret - kompensation for kundeklausul
kendetegnene BECKMANN
Forsikring af godstransport
Selskabsnavn - Linatex A/ S mod Linatech A/S
Erhvervsret - Orifarm A/S og Orifarm Supply A/S mod bl.a. GlaxoSmithKline Pharma A/S
Aftaler - Roprofa B.V. mod Øko-Tech Energi A/S
Forbrugerombudsmanden - Europark
Designkoncept til butiksindretning
Direktør ikke berettiget til bonus
Agenturaftale Bodum
Højesteretsdom - Udmåling af godtgørelse efter ansættelsesbevisloven
Distributøraftale
Fravigelse af ferieloven
Højesterets dom - Efterbetaling af medarbejders pensionsbidrag
Højesteretsdom - Retten til parkering i lejeforhold
Højesteretsdom - Ophævelse af franchiseaftale uberettiget
Højesteretsdom - ansættelsesforhold, pensionsordning, ansættelsesbevis
Kombinationsregulering af erhvervsleje
Annullering af Warrants
Lejen i et erhvervslejemål kunne ikke forhøjes til markedslejen
Opsigelse af handicappet medarbejder
Påkrav og ophævelse kommet frem til lejer
Fremlæggelse (edition) af lejekontrakt for et nabolejemål
Hvornår er der uenighed om erstatningen, jf. erhvervslejelovens § 67, stk. 2
Provisionslønnet medarbejder - løn under ferie
Bortvisning - anvendelse af arbejdsmobil
Kommune frifundet for forskelsbehandling
Ikke aldersdiskrimination ved afskedigelse af to ældre medarbejdere
Ugyldig ophævelse - Lejer blev ikke udsat af lejemål
Bortvisning - Anvendelse af arbejdsmobil - Landsrettens dom
Ophævelse af erhvervslejemål berettiget som følge af vandskade
Bortvisning af medarbejder - lydighedsnægtelse
Afslag i lejen pga. støjgener fra metrobyggeri
Vilkår i overenskomst var ikke i strid med forskelsbehandlingsloven
Dom fra Højesteret: Erstatning for tabt arbejdsfortjeneste
Tilsidesættelse af ligebehandlingsprincippet i vikarloven
Bortvisning af sygeplejerske
Højesteret dom - Ansats udtalelser om sin arbejdsgiver var straffrie efter straffelovens § 267
Højesteret dom - Virksomheds opsigelse af uddannelsesaftale forud for praktikophold
Højesteret - Tjenestemænd blev ikke tilkendt godtgørelse
Landsretten - Tjenestemænd blev ikke tilkendt godtgørelse
Højesteret - Lønmodtagernes Garantifond, udbetaling af ikke-afholdte feriefridage
Sø- og Handelsretten - Lønmodtagernes Garantifond, udbetaling af ikke-afholdte feriefridage
Højesteret - ikke omplaceringspligt af opsagt gravid medarbejder
Højesteret - Ej pligt til automatisk regulering af sømænds nettoløn
Lejer var erstatningsansvarlig for udlejers tab af lejeindtægter
Ikke ret til erstatningsferie ved sygdom opstået under ferie
Medarbejder havde krav på andel af bonus - selvom fratræden før bonusperiodens udløb
Saglig og proportional afskedigelse af tjenestemand
Højesteret - godtgørelse for overskridelse af 48-timers reglen
Arbejdsskader – skade på medarbejderens ejendele
Hvad er dine forpligtelser som arbejdsgiver, når der forvoldes skade på en medarbejders personlige ejendele ...»
Opsigelse af gravid eller medarbejder på barsel
Der er en udbredt misforståelse på det danske arbejdsmarked om, at du som arbejdsgiver ikke må opsige ...»
En ejerleder er en ejer af en virksomhed som samtidig er lederen i virksomheden - typisk som administrerende ...»
Earn-out kan bruges som betaling af en del af købesummen i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse. ...»
Se flere ord
Forbud mod at drive restaurationsvirksomhed under navnet ”Jensens Fiskerestaurant”
Jensen’s »
Sagsøger havde ikke handlet culpøst ved at forfølge sin ret ved begæring og gennemførelse af »
Se flere domme
Vi er medlemmer af
Engelsborgvej 29, 2. th
Email: advokat@selskabsadvokaterne.dk
Telefon: 45230010
Web: www.selskabsadvokaterne.dk
CVR-nr.: 28131909

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
archive-dk.com: elmer-adv.dk - Rygersagen om Prince cigaretten ankes til Højesteret og Elmer Partnere overtager sagen - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
Rygersagen om Prince cigaretten ankes til Højesteret og Elmer Partnere overtager sagen - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
den nødvendige tid til at behandle sagen i Højesteret Der henvises i øvrigt til pressemeddelelse der i dag er udsendt Klik her Henvendelse om sagen kan ske til advokat Karsten Høj Kommentarer 0 Skriv et svar Name E Mail Website Din kommentar Anuller svar Tilmeld dig nyhedsbrev Seneste nyheder Deltid til handicappede hvor langt går pligten April 21 2016 Gratis retshjælp hos Elmer Partnere d 14 april April 06 2016 Elmer Partnere får medhold i endnu en sag om erstatning for mangelfuld sagsbehandling March 21 2016 Nyhedsarkiv Nyhedsarkiv Select Month April 2016 March 2016 February 2016 January 2016 December 2015 November 2015 October 2015 September 2015 August 2015 June 2015 May 2015 April 2015 March 2015 February 2015 January 2015 December 2014 November 2014 October 2014 September 2014 August 2014 July 2014 June 2014 May 2014 April 2014 March 2014 February 2014 January 2014 December 2013 November 2013 October 2013 September 2013 August 2013 July 2013 June 2013 May 2013 April 2013 March 2013 February 2013 January 2013 December 2012 November 2012 October 2012 September 2012 August 2012 July 2012 June 2012 May 2012 April 2012 March 2012 February 2012 January 2012 December 2011 November 2011 September 2011 August 2011 July 2011 June 2011 May 2011 April 2011 March 2011 February 2011 January 2011 December 2010 November 2010 October 2010 September 2010 August 2010 July 2010 June 2010 May 2010 April 2010 March 2010 February 2010 December 2009 November 2009 October 2009 September 2009 August 2009 July 2009 June 2009 May 2009 April 2009 March 2009 February 2009 January 2009 December 2008 November 2008 October 2008 September 2008 August 2008 June 2008 March 2008 February 2008 December 2007 October 2007 September 2007 August 2007 July 2007 June 2007 May 2007 April 2007 March 2007 February 2007 December 2006 October 2006
Original URL path: http://www.elmer-adv.dk/rygersagen-om-prince-cigaretten-ankes-til-hojesteret-og-elmer-partnere-overtager-sagen/ (2016-04-26)
Dom om ulovlig reduktion af erstatning til kræftsyg kvinde er anket til Højesteret, der allerede behandler sagen 29. maj 2012 - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
er den første og dermed eneste sag hvor Nævnet har taget stilling til reduktion af erstatningen med henvisning til forventet kort restlevetid hvor patienten er i live Det er muligt men helt uoplyst at Patientforsikringen som underinstans har truffet flere eller måske endda mange tilsvarende afgørelser Men det kan blot ikke begrunde at Nævnet anker dommen til Højesteret Nævnet blev oprindeligt da Elmer Partnere indgav klage opfordret til på et formandsmøde at tage principiel stilling til sagens juridiske spørgsmål Intet tyder på at det er sket Der er heller ikke noget der tyder på at beslutningen om anke af dommen til Højesteret har været forelagt alle formænd til fælles beslutning Det ligger helt fast at den af Østre Landsret underkendte afgørelse ikke hviler på noget sikkert lovgrundlag men alene på almindelige erstatningsretlige principper sådan som Nævnet også skriver i deres pressemeddelelse Det havde derfor været passende om man havde accepteret dommens klare resultat og i stedet bedt politikkerne om at godkende den af Patientforsikringen fulgte praksis ved at indføre lovregler der giver det nødvendige lovgrundlag Patientskadeankenævnets og underinstansens juridiske synspunkt er kun gangbare hvis det helt grundlæggende princip om standardiseret kapitalerstatning for en personskades varige følger ikke er gældende ret Med andre ord forudsætter rigtigheden af deres begrundelse for reduktion at Folketinget vedtager et helt andet erstatningssystem end det vi har haft siden 1 oktober 1984 Henvendelse om sagen kan fortsat ske til advokat Karsten Høj der fører sagen for kvinden Kommentarer 0 Skriv et svar Name E Mail Website Din kommentar Anuller svar Tilmeld dig nyhedsbrev Seneste nyheder Deltid til handicappede hvor langt går pligten April 21 2016 Gratis retshjælp hos Elmer Partnere d 14 april April 06 2016 Elmer Partnere får medhold i endnu en sag om erstatning for mangelfuld sagsbehandling March 21 2016 Nyhedsarkiv Nyhedsarkiv Select Month
Original URL path: http://www.elmer-adv.dk/dom-om-ulovlig-reduktion-af-erstatning-til-kraeftsyg-kvinde-er-anket-til-hojesteret-der-allerede-behandler-sagen-29-maj-2012/ (2016-04-26)
Patientskadeankenævnets reduktion af erstatning til kræftsyg er kendt ulovlig af Østre Landsret - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
på tidspunktet for fastsættelsen af erstatningen såkaldt mellemkommende død Det blev anført at det ikke gør nogen forskel at det som her er den skade som man skal have erstatning for der er årsag til den stærkt forringede overlevelsesprognose Østre Landsret fulgte kvindens argumentation til punkt og prikke Der er ikke lovgrundlag for denne reduktion idet der siden erstatningsansvarslovens vedtagelse i 1984 gjaldt klare og præcise regler for fastsættelse af godtgørelse for varigt mén og erstatning for tab af erhvervsevne og idet der med reglerne om reduktion pga skadelidtes alder er gjort endeligt op med betydningen generelt kortere levetid Tidligere retspraksis er uanvendelig da der ikke er noget i forarbejderne til 1984 loven der antyder at man har ønsket en videreførelse af praksis for en vis justering i situationer som denne Endelig fremhæver Østre Landsret at den situation hvor skadelidte er død ikke kan sammenlignes med en situation hvor dødstidspunktet som i denne sag ikke er umiddelbart forestående men derimod er usikker på grund af fortsat behandling m m Samtidig pålagde Østre Landsret Patientskadeankenævnet at anerkende at der er ret til delvis dækning af kvindens udgifter til advokatbistand ved klagesagens behandling i Nævnet Det er den første dom med det resultat Det er begrundet med sagens principielle karakter og betydning og at der først under klagesagens behandling i Nævnet af Patientforsikringen blev fremført en omfattende juridisk argumentation for deres afgørelse Kommentar Det har for kvinden været en ekstrem belastning at få sat et sikkert dødstidspunkt fast i afgørelser om erstatning Når det i litteraturen anføres at det i en situation som denne vil været stærkt stødende at reducere er det et for mildt udtryk Det er derfor meget glædeligt at Østre Landsret efter hurtig behandling af sagen har truffet en så klar og enig afgørelse om at myndighederne har taget fejl allerede fordi der ikke er hjemmel i lovgivningen for deres afgørelser Det er imidlertid tankevækkende at myndigheder der er sat til at administrere indenfor gældende ret ikke har formået at være på helt sikker juridisk grund men efter vores opfattelse har bevæget sig ud på et meget usikkert grundlag og afprøvet en end ikke fast og sikker praksis Der bør selvfølgelig kun ske reduktion af en i øvrigt fuldt dokumenteret erstatning hvis der er helt sikker hjemmel til det Det er endnu ikke afklaret om Patientskadeankenævnet anker dommen til Højesteret Spørgsmål om dommen kan rettes til advokat Karsten Høj der førte sagen for kvinden Kommentarer 0 Skriv et svar Name E Mail Website Din kommentar Anuller svar Tilmeld dig nyhedsbrev Seneste nyheder Deltid til handicappede hvor langt går pligten April 21 2016 Gratis retshjælp hos Elmer Partnere d 14 april April 06 2016 Elmer Partnere får medhold i endnu en sag om erstatning for mangelfuld sagsbehandling March 21 2016 Nyhedsarkiv Nyhedsarkiv Select Month April 2016 March 2016 February 2016 January 2016 December 2015 November 2015 October 2015 September 2015 August 2015 June 2015 May 2015 April 2015 March 2015 February 2015 January 2015 December 2014 November 2014 October 2014
Original URL path: http://www.elmer-adv.dk/patientskadeankenaevnets-reduktion-af-erstatning-til-kraeftsyg-er-kendt-ulovlig-af-ostre-landsret/ (2016-04-26)
Afgørelse fra Ankestyrelsen om årsløn tilsidesat - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
måneder i fleksjobbet var kvinden udsat for en arbejdsskade Ankestyrelsen havde ved årslønsfastsættelsen lagt til grund at kvindens skånehensyn på tidspunktet for arbejdsskaden svarede til at hun ville kunne have tjent halvdelen af sin tidligere indtægt hvis muligheden for et fleksjob ikke havde foreligget Retten i Svendborg ændrede ved dom af 23 december 2011 Ankestyrelsens afgørelse Retten fandt at kvinden ville kunne have haft en årsindtægt på ikke under 2 3 af indtægten i ordinær ansættelse til pasning af 4 faste børn og med sædvanlig forpligtelse til at modtage børn i gæstedagpleje Retten lagde vægt på at modtagelsen af dagplejebørn i gæstedagpleje er en ikke uvæsentlig del af arbejdet som dagplejer på ordinære vilkår men at forpligtelsen til at have gæstebørn ikke kan sidestilles med at have et fast dagplejebarn Kommentar Dommen illustrerer at en skønsmæssig fastsættelse af årsløn beror på en helt konkret vurdering og at årslønnen skal udtrykke værdien af den tilskadekomnes arbejdskraft på skadestidspunktet Yderligere oplysninger om sagen kan fås ved henvendelse til advokat Birgitte Filtenborg som førte sagen for FOA Fag og Arbejde Kommentarer 0 Skriv et svar Name E Mail Website Din kommentar Anuller svar Tilmeld dig nyhedsbrev Seneste nyheder Deltid til handicappede hvor langt går pligten April 21 2016 Gratis retshjælp hos Elmer Partnere d 14 april April 06 2016 Elmer Partnere får medhold i endnu en sag om erstatning for mangelfuld sagsbehandling March 21 2016 Nyhedsarkiv Nyhedsarkiv Select Month April 2016 March 2016 February 2016 January 2016 December 2015 November 2015 October 2015 September 2015 August 2015 June 2015 May 2015 April 2015 March 2015 February 2015 January 2015 December 2014 November 2014 October 2014 September 2014 August 2014 July 2014 June 2014 May 2014 April 2014 March 2014 February 2014 January 2014 December 2013 November 2013 October 2013 September 2013 August 2013
Original URL path: http://www.elmer-adv.dk/afgorelse-fra-ankestyrelsen-om-arslon-tilsidesat/ (2016-04-26)
Elmer Partnere ønsker glædelig jul og et lykkebringende nytår - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
sagen medvirket til et netop fremsat lovforslag om ændring af sundhedsloven Herudover har Elmer Partneres juridiske medarbejdere ført et stort antal retssager i by og landsretterne Både de og det øvrige personale skal have en stor tak for indsatsen i 2011 Vi vil i 2012 fastholde vores vision om at være det førende advokatfirma til at løse ansættelses og erstatningsretlige problemstillinger På falderebet til det nye år kan vi orientere om at advokat Jesper Rossau Jensen er ansat i erstatningsafdelingen Jesper er uddannet hos Focus Advokater i Odense og har de sidste 6 år været hos Bjørst Advokater heraf de seneste 3 år som medejer Kontoret holder lukket fra og med den 23 december og åbner igen mandag den 2 januar 2012 Jacob Goldschmidt Peter Breum Søren Kjær Jensen og Karsten Høj Kommentarer 0 Skriv et svar Name E Mail Website Din kommentar Anuller svar Tilmeld dig nyhedsbrev Seneste nyheder Deltid til handicappede hvor langt går pligten April 21 2016 Gratis retshjælp hos Elmer Partnere d 14 april April 06 2016 Elmer Partnere får medhold i endnu en sag om erstatning for mangelfuld sagsbehandling March 21 2016 Nyhedsarkiv Nyhedsarkiv Select Month April 2016 March 2016 February 2016 January 2016 December 2015 November 2015 October 2015 September 2015 August 2015 June 2015 May 2015 April 2015 March 2015 February 2015 January 2015 December 2014 November 2014 October 2014 September 2014 August 2014 July 2014 June 2014 May 2014 April 2014 March 2014 February 2014 January 2014 December 2013 November 2013 October 2013 September 2013 August 2013 July 2013 June 2013 May 2013 April 2013 March 2013 February 2013 January 2013 December 2012 November 2012 October 2012 September 2012 August 2012 July 2012 June 2012 May 2012 April 2012 March 2012 February 2012 January 2012 December 2011 November 2011 September 2011 August
Original URL path: http://www.elmer-adv.dk/elmer-partnere-onsker-glaedelig-jul-og-et-lykkebringende-nytar/ (2016-04-26)
Rollatorer og badebænke er hjælpemidler! - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
egne grænser for hvornår noget var et hjælpemiddel i servicelovens forstand og at det ikke havde betydning at hjælpemidlet kunne erhverves i almindelige butikker Kommunen valgte på den baggrund at vende tilbage til den hidtidige praksis Via denne bagvej blev det åbenbare altså slået fast rollatorer og badebænke er hjælpemidler som personer med et handicap har krav på støtte til Yderligere oplysninger om sagen kan fås ved henvendelse til advokat Søren Kjær Jensen skj elmer adv dk eller advokatfuldmægtig Nikolaj Nielsen nin elmer adv dk som førte sagen for Danske Handicaporganisationer Kommentarer 0 Skriv et svar Name E Mail Website Din kommentar Anuller svar Tilmeld dig nyhedsbrev Seneste nyheder Deltid til handicappede hvor langt går pligten April 21 2016 Gratis retshjælp hos Elmer Partnere d 14 april April 06 2016 Elmer Partnere får medhold i endnu en sag om erstatning for mangelfuld sagsbehandling March 21 2016 Nyhedsarkiv Nyhedsarkiv Select Month April 2016 March 2016 February 2016 January 2016 December 2015 November 2015 October 2015 September 2015 August 2015 June 2015 May 2015 April 2015 March 2015 February 2015 January 2015 December 2014 November 2014 October 2014 September 2014 August 2014 July 2014 June 2014 May 2014 April 2014 March 2014 February 2014 January 2014 December 2013 November 2013 October 2013 September 2013 August 2013 July 2013 June 2013 May 2013 April 2013 March 2013 February 2013 January 2013 December 2012 November 2012 October 2012 September 2012 August 2012 July 2012 June 2012 May 2012 April 2012 March 2012 February 2012 January 2012 December 2011 November 2011 September 2011 August 2011 July 2011 June 2011 May 2011 April 2011 March 2011 February 2011 January 2011 December 2010 November 2010 October 2010 September 2010 August 2010 July 2010 June 2010 May 2010 April 2010 March 2010 February 2010 December 2009 November 2009
Original URL path: http://www.elmer-adv.dk/rollatorer-og-badebaenke-er-hjaelpemidler/ (2016-04-26)
HR-dom tilkender erstatning for psykisk skade - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
at alle hendes kolleger hver for sig skulle udtale sig om hvorledes de havde det med at skulle rumme P og hendes megen fravær P skulle så kommentere hver enkeltes udsagn og dette affødte en meget ubehagelig stemning Dernæst gik lederen souschefen og supervisoren i enerum og vendte tilbage efter et stykke tid hvorefter lederen ifølge næsten enstemmige vidneforklaringer erklærede at hun havde truffet den beslutning at institutionen ikke kunne rumme P Den grædende P blev opfordret til at tage hjem men da hun var kørt med en kollega kunne hun ikke dette og måtte så gå en tur alene indtil weekenden var afsluttet Dagen efter sygemeldte hun sig efter at have været hos egen læge Sagen blev anmeldt som arbejdsskade og afvist af Arbejdsskadestyrelsen men senere anerkendt af Ankestyrelsen På dette tidspunkt havde sagen været i Byretten der nok fandt at der var handlet uforsvarligt og at der var årsagssammenhæng men ikke mente at en psykisk skade var omfattet af erstatningsansvarslovens skadesbegreb For Landsretten var skaden anerkendt som arbejdsskade og Landsretten fandt at skaden var omfattet af skadesbegrebet ligesom man fandt at der var handlet uforsvarligt at der var årsagssammenhæng og at hun havde udviklet en depression men frifandt alligevel kommunen Inden sagen blev behandlet i Højesteret havde Ankestyrelsen truffet afgørelse om at skaden havde medført et varigt men på 15 på baggrund af bl a en speciallægeerklæring fra psykiater Da P nu var tilkendt pension som følge af dels ryglidelsen og dels den psykiske skade var spørgsmålet om erhvervsevnetabserstatning sendt tilbage til Arbejdsskadestyrelsen Der er endnu ikke truffet afgørelse og derfor vedrører kravet for Højesteret alene spørgsmålet om svie smertegodtgørelse på 50 000 kr Højesterets dom Højesterets 7 dommere fandt ligesom Byret og Landsret at der var handlet uforsvarligt og fandt at en psykisk skade er omfattet af personskadebegrebet i erstatningsansvarsloven Herefter skriver Højesteret Det lægges til grund at den uforsvarlige afvikling af personaleweekenden medførte en betydelig forøgelse af risikoen for en psykisk skade af den foreliggende karakter hos en medarbejder som hvilket ledelsen må have forstået befandt sig i en psykisk anspændt situation Højesteret finder herefter at P s psykiske skade er en påregnelig følge af den uforsvarlige afvikling af personaleweekenden P er direkte skadelidt som følge af den ansvarspådragende adfærd og der er ikke grundlag for at anse den psykiske skade for at falde uden for hvad der er omfattet af kommunens erstatningspligt Dommen kan ses i sin helhed på Højesterets hjemmeside Se her Elmer og Partnere planlægger at afholde gå hjem møde om dommen i nærmeste fremtid Henvendelse kan ske til Søren Kjær Jensen der førte sagen for BUPL på vegne P Kommentarer 0 Skriv et svar Name E Mail Website Din kommentar Anuller svar Tilmeld dig nyhedsbrev Seneste nyheder Deltid til handicappede hvor langt går pligten April 21 2016 Gratis retshjælp hos Elmer Partnere d 14 april April 06 2016 Elmer Partnere får medhold i endnu en sag om erstatning for mangelfuld sagsbehandling March 21 2016 Nyhedsarkiv Nyhedsarkiv Select Month April 2016 March 2016
Original URL path: http://www.elmer-adv.dk/hr-dom-tilkender-erstatning-psykisk-skade/ (2016-04-26)
Anerkendelse af psykiske lidelser hos soldater - specielt PTSD - Arbejdsskadestyrelsens praksis - Elmer & Partnere Elmer & Partnere
6 måneder Det er denne strikse håndtering af beviskravet til symptomdebut der efter vores opfattelser er problematisk Det andet kriterium fra WHO diagnosen er at man skal have været udsat for traumatiske begivenheder af en exceptionelt truende eller katastrofeagtig natur Det er efter vores opfattelse også uproblematisk at anvende dette diagnosekrav De beviskrav Arbejdsskadestyrelsen stiller er imidlertid efter vores opfattelse for strenge Arbejdsskademyndighedernes vurdering af hvad en soldat har været udsat for under sin udsendelse beror også på en helt almindelig vurdering af sagens beviser Soldaten kan naturligvis selv fortælle hvad han har været udsat for men det vil sjældent være bevis nok for arbejdsskademyndighederne Også her anlægger man en streng bevisvurdering og vil almindeligvis kun tro på soldatens beskrivelser hvis de bekræftes af Forsvaret Da forsvaret ikke skriver alting ned uanset om de har pligt til det eller ej og da der er hændelser der ikke rapporteres videre til de overordnede vil det ofte hedde at man ikke kan bekræfte soldatens oplevelser Forsvaret er i disse sager selvforsikrede og det betyder reelt at hvis ikke forsikringsselskabet bekræfter soldatens beskrivelse af de livsfarlige episoder er der ikke mulighed for erstatning Sammenfattende er det vi kritiserer således ikke at WHO diagnosekravene anvendes men derimod de beviskrav som arbejdsskademyndighederne selv har opfundet Vi finder det i øvrigt tvivlsomt om de danske domstole vil anlægge samme strenge beviskrav hvis de skulle se på sagerne Spørgsmål til ovenstående kan rettes til advokat Mads Krøger Pramming på mkp elmer adv dk eller telefon 33 67 67 53 Kommentarer 0 Skriv et svar Name E Mail Website Din kommentar Anuller svar Tilmeld dig nyhedsbrev Seneste nyheder Deltid til handicappede hvor langt går pligten April 21 2016 Gratis retshjælp hos Elmer Partnere d 14 april April 06 2016 Elmer Partnere får medhold i endnu en sag om
Original URL path: http://www.elmer-adv.dk/anerkendelse-af-psykiske-lidelser-hos-soldater-specielt-ptsd-arbejdsskadestyrelsens-praksis/ (2016-04-26)

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Dan Bjerg Geary Partner +45 72273640
Peter Lind Nielsen Senioradvokat +45 72273431
Højesteret har den 18. december 2018 afsagt en principiel dom om brug af ophavsretligt beskyttede produkter som rekvisitter i egen markedsføring. Brugen af skåle og tallerkener i billedekompositioner på emballage til madvarer og i tilbudsaviser var i et vist omfang i strid med ophavsretsloven og markedsføringsloven.
Coop havde brugt skåle og tallerkener i billedekompositioner på vareemballage og i tilbudsaviser, hvor de forskellige fødevarer var afbilledet i skåle og på tallerkener fra designeren Kasper Würtz. Der var ingen aftale mellem parterne om afbildningen af servicet.
Højesteret slog indledningsvist fast, at servicet nød beskyttelse som brugskunst efter ophavsretsloven.
Højesteret udtalte, at der gælder en ulovbestemt bagatelgrænse (de minimis-princip) for brug af ophavsretligt beskyttede genstande i bl.a. billedekompositioner. Selv i en kommerciel og marførings-mæssig sammenhæng kan brugen af et ophavsretligt beskyttet værk være så underordnet, at det ikke krænker ophavsretten. Bagatelgrænsen skal imidlertid fortolkes restriktivt, og markedsføringen må ikke påvirke den normale udnyttelse af genstanden på en skadelig måde eller på urimelig måde gøre indgreb i ophavsmandens interesser.
På den baggrund kom Højesteret frem til, at størstedelen af afbildningerne af servicet i tilbudsaviser og på emballage krænkede ophavsmandens rettigheder. Højesteret udtalte, at servicet fremtrådte så tydeligt og udgjorde et væsentligt element i markedsføringen, at brugen af servicet ikke var af under-ordnet betydning.
Andre afbildninger af servicet var derimod omfattet af bagatelgrænsen. Disse afbildninger af servicet var af så underordnet betydning, at de ikke krænkede ophavsretten.
Højesteret kom også frem til, at brugen af servicet også var i strid med god markedsføringsskik efter markedsføringsloven, fordi det skabte en risiko for udvanding af ophavsmandens brand.
Coop blev herefter dømt til at betale 200.000 kr. som et rimeligt vederlag for den uretmæssige brug af servicet. Sø- og Handelsretten var i første omgang nået til samme resultat. Læs Sø- og Handelsrettens dom her.
Dommen har stor betydning for de mange virksomheder, der markedsfører produkter i sammenhænge, hvor også andres produkter gengives. Det gælder navnlig i billedekompositioner, hvor der kan være et ønske om at vise egne produkter i et naturligt eller opstillet miljø, som fx i denne sag hvor madprodukter placeres på en tallerken. Men det kunne også være puder placeret i en stol, eller en frakke der vises på en model iklædt tøj fra en anden tøjproducent eller anvendelse af møbler og brugskunst som baggrund i et opstillet miljø.
Højesteret har med dommen fastslået, at bagatelgrænsen for ikke-krænkende brug skal fortolkes temmelig restriktivt. Som nævnt ovenfor er det afgørende for lovligheden, om den ophavsretligt beskyttede genstand fremstår som et uvæsentligt element, der er af underordnet betydning.
Det er vanskeligt at vurdere, hvornår brugen af andres produkter er omfattet af bagatelgrænsen. Højesterets vurdering heraf kan tjene som retningslinje. Dommen udmærker sig ved, at man kan se de forskellige produkter og opstillinger afbilledet og herved se eksempler både på krænkelser og på lovlig brug omfattet af bagatelgrænsen.
Der skal altid foretages en konkret vurdering af både beskyttelsen af produktet og lovligheden af den påtænkte anvendelse i hvert enkelt tilfælde. Det er her afgørende, at genstanden ikke indtager en dominerende placering eller tjener som blikfang, men i stedet bruges på en ikke fremtrædende måde og som en naturlig del af opstillingen.
Det er vanskeligt helt at undgå risikoen for krænkelser på dette område, og vi anbefaler altid indgåelse af en aftale med eller indhentelse af et samtykke fra ophavsmanden til brug af produkterne, så risikoen for krænkelse elimineres.