text:
Arbejdsskade Nyheder – Din personskade
I dag skete desværre en single ulykke arbejdsulykke for en landmand der høstede frøgræs i Fuglebjerg mellem Næstved og Slagelse. Manden blev trukket ind i mejeterskeren, han sparkede til maskinen da noget havde sat sig fast, man ved ikke hvor…
Alle andre sagde nej – men vi sagde ja. Vi sagde ja til at hjælpe Michael, selvom han havde fået afslag på fri proces. Det gjorde vi, fordi vi brænder for vores arbejde, og fordi vi kæmper for, at folk…
11 af 33 arbejdsulykker med dødelig udgang i Danmark sidste år skete i landbruget, viser aktindsigt, som Avisen.dk har fået. Landbruget er det erhverv i Danmark, hvor flest mennesker dør på jobbet. Erhvervet stod for hele 11 af de 33…
Trods intentioner om det modsatte er det slet ikke lykkes at mindske antallet af danskere, der rammes af en arbejdsulykke. Knap 6 milliarder kroner. Det er den pris, arbejdsulykker hvert år koster samfundet. For første gang har staten regnet på,…
Tragisk dødsulykke: 57-årig mand faldt ned fra lift
En 57-årig mand mistede onsdag livet i en arbejdsulykke på en fabrik, som er ejet af Brødrene Ewers A/S, i Aabenraa. En mand har onsdag mistet livet i en arbejdsulykke på Gammelhavn i Aabenraa, oplyser Syd- og Sønderjyllands Politi. Det…
Langt flere anmelder hudkræft som arbejdsskade
Danskerne anmelder langt flere tilfælde af hudkræft som arbejdsskader end for ti år siden. Ifølge speciallæger i arbejdsmedicin skyldes det et stigende fokus på kræftformen. Solen er langtfra ufarlig. Antallet af anmeldelser af arbejdsrelateret hudkræft er nemlig mere end tolvdoblet…
Postbud klager over erstatning: Mister 364.000 kroner
Postbud mister 364.000 kroner, som hun modtog efter operation på hospital. Hun havde bedt om flere penge, men mistede det hele. Det samme kan ske ved arbejdsskader. Mulighederne for at klage er ved at blive ødelagt i sager om arbejdsskader…
Pensionsordningen hjalp Ole af med gigtsmerter
Tusindvis af lønmodtagere ved ikke, at de har krav på hjælp fra pensionsordning. En dag i efteråret 2014 vågnede 46-årige Ole Kusk op i sin lastbil og var helt stiv i nakken. »Jeg kunne hverken dreje hovedet i den ene…
Ansattes opsigelser har overhalet storstilet spareplan inden om. Medarbejderne flygter fra Arbejdstilsynet efter at en stor spareplan blev sat i gang ved årsskiftet. Medarbejderflugten betyder, at der på et halvt år er forsvundet flere medarbejdere, end der skulle spares. Mens…
Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings (AES) er en del af ATP. Vores vigtigste opgave er at træffe uafhængige og korrekte afgørelser efter arbejdsskadeloven. AES behandler hvert år ca. 60.000 sager, hvor mennesker er kommet til skade eller er blevet syge på arbejdet Arbejdsmarkedets…
Kommune klager til minister over sagsbehandlingstid
Det har kostet kommune millioner, at arbejdsskadestyrelsen har meget lange sagsbehandlingstider. Som vedtaget på arbejdsmarkedsudvalgets sidste møde for sommerferien har man nu fra Lolland Kommunes side sendt en klage over sagsbehandlingstiden i den statslige arbejdsskadestyrelse. Det skyldes, at Lolland Kommune…
Arbejdsskadestyrelsen udsender nye vejledninger om praksis gældende fra 1. juli 2016
Arbejdsskadestyrelsen udsender nye vejledninger om praksis gældende fra 1. juli 2016 Både vejledningen om anerkendelse af erhvervssygdomme og vejledningen om ulykker kommer i nye udgaver. Du kan finde de nye vejledninger her. Vejledningen om erhvervssygdomme Vejledningen beskriver de forhold, vi…
Tre tidligere ansatte hos Siemens Wind Power i Aalborg er blevet syge af deres arbejde på vindmøllefabrikken. Det koster nu Siemens knap en million kroner i erstatning. Tre tidligere medarbejdere ved vindmøllefabrikken Siemens Wind Power i Aalborg fik astma og…
Den 1. juli åbner Arbejdsmarkedets Erhvervssikring (AES), der fremover har ansvar for behandling af arbejdsskader og private erstatningssager. Samtidig nedlægges Arbejdsskadestyrelsen. AES skal drives under ATP-koncernens administrationsforretning og får sin egen bestyrelse og daglige ledelse. Cand.jur. Anne Kristine Axelsson tiltræder…
Gert svævede mellem liv og død efter hundebid: Nu nægtes han erstatning
Chauffør Gert Kjærskov (50) blev bidt af en hund, da han holdt spisepause. Han fik blodforgiftning og tæerne amputeret. Arbejdsskadestyrelsen mener, at ulykken ikke skete i arbejdstiden og nægter erstatning. Beviserne er tydelige, når 3F’er og eksportchauffør Gert Kjærskov (50)…
Arbejdstilsynet afviste at undersøge Siemens-ansatte for kemiskader
Alarmklokkerne skulle have ringet hos Arbejdstilsynet, vurderer arbejdsmiljøekspert. I mindst 64 sager har ansatte hos Siemens Wind Power fået astma eller allergisk eksem af at arbejde med farlig kemi hos vindmøllefabrikanten fra 2005 og frem til i dag. Men listen…
Advokat forsøgte at opkræve ulovligt kæmpe-salær af soldaterveteran
Jesper René Christensen fik hjælp til sin arbejdsskadsesag af en advokat, der forsøgte at tage sig alt for godt betalt. Balkan-veteranen Jesper René Christensen fik hjælp til sin arbejdsskadesag af en advokat, der lagde op til at ville kræve hele…
Falckredder Erik Schack blev hjerneskadet og invalideret efter redningsaktion ved dødsulykke på Strandby Havn. Myndighederne har afvist erstatning, men nu har 3F stævnet Ankestyrelsen med krav om erstatning. 3F vil køre en civilsag mod Ankestyrelsen med krav om erstatning på…
Flere mennesker skulle hurtigere have fået førtidspension, mener beskæftigelsesordfører for SF Karsten Hønge, som har brugt mange politiske kræfter på, hvad han kalder urimelig behandling af borgere i ressourceforløb. Et folketingsår er snart gået, og politikerne gør status. Hvad gik…
BREAKING NEWS ……. 72 timers regel bliver muligvis fjernet
70 kvinder har i år meldt voldtægt for sent: Nu vil Pind fjerne omstridt regel Justitsminister Søren Pind (V) lovede i går under et samråd i Folketinget at indkalde til forhandlinger efter sommerferien for at fjerne den 72 timers-regel, der…
Jesper Christensen: ”Det er noget vås, at folk ikke vil arbejde”
Mantraet om, at det skal kunne betale sig at arbejde, er noget rendyrket sludder, siger skuespiller Jesper Christensen, der mener, at fagforeningernes rolle er vigtigere end nogensinde. Alt for mange lader sig blindt rive med af retorikken om, at det…
Borgere venter for længe på erstatning for tab af erhvervsevne
Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for visse arbejdsskadesager er mellem 26 og 28 måneder. Og det er for længe, mener Folketingets Ombudsmand. ”Der er ingen faste regler for, hvor lang tid disse sager må tage. Men sagsbehandlingstiden skal være rimelig, og jeg…
Arbejdsskader som følge af epoxy
DR har gennem en periode bragt flere nyheder om personer, der har fået luftvejslidelser eller hudsygdomme efter at have arbejdet med epoxy eller isocyanater hos blandt andre Siemens Wind Power og Vestas. Hvis du mener, du har været udsat for…
Ankestyrelsen genoptager et antal arbejdsskadesager, som er afgjort efter et forkert regelsæt. Det sker efter, at Højesteret har ændret Ankestyrelsens praksis i sager om forældelse af arbejdsskader. Højesteret slog i en dom den 25. april 2016 fast, at Ankestyrelsens praksis…
Siden 2005 har der været 80 sager med sygdom som følge af arbejde på vindmøllegiganten For omkring en måned siden rullede sagen om, at ansatte hos Siemens i Nordjylland havde fået eksem af deres arbejde på virksomheden. Selv efter få…
Det er ikke ønsket om erstatning, der får et hastigt stigende antal lønmodtagere til få deres psykiske erhvervsskade anerkendt. Det vigtigste er, at få fastslået, at det var arbejdet og ikke dem, der var noget galt med, viser ny forskning.…
Advokatnævnet har for nylig givet en veteran medhold i sin klage over en kæmperegning fra en advokat, som var hyret til at genoptage en arbejdsskadesag om PTSD. Afgørelsen kan få betydning for andre, som får advokatbistand mod at give en…
Beskæftigelsesministeren skal forsvare over en halv milliard brugt på at skaffe få syge i arbejde. Alternativet kalder Jørn Neergaard Larsen (V) i samråd. Det har kostet over en halv milliard at få gang i 19.000 ressourceforløb, der skulle udvikle syges…
39-årig håndværker får invalide-erstatning efter 70 timers arbejdsuge
Håndværker brød sammen efter 60-70 timers arbejdsuger, og nu er han ramt af angst. Der er tvivl om hans forsikring, men nu skal pensionskasse betale erstatning. Lang arbejdstid kan give hjertesygdomme og andre lidelser. Men ekstremt mange timer på jobbet…
Farlig kemi: 64 ansatte kronisk syge af at arbejde på Siemens
Over 50 ansatte hos Siemens Wind Power er blevet syge af arbejdet, hvilket udløser kritik, oplyser DR. De seneste 10 år har Arbejdsskadestyrelsen afgjort, at mindst 64 medarbejdere hos Siemens Wind Power i Brande er blevet kronisk syge af deres…
Først blev hun fejlinformeret. Og så mistede hun tusindvis af kroner. Men heldigvis gav Lene Storgaard ikke op. Tre år. Så længe har Lene Storgaard været sygemeldt på grund af en arbejdsskade. Sidste sommer fortalte hun ærligt Brønderslev Kommune, at…
Folketinget har i dag vedtaget lovforslagene om etablering af Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, der får ansvar for de opgaver, som Arbejdsskadestyrelsen har i dag. ATP skal fra den 1. juli 2016 drive Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, som bliver en selvejende institution med egen bestyrelse.…
Kolding Kommune har afvist at efterbetale sygedagpenge til en borger, som ulovligt fik dem stoppet med tilbagevirkende kraft. Derfor stævner 3F for medlemmet kommunen i en sag, som kan få betydning for mange andre borgeres sygedagpengesag. 3F har stævnet Kolding…
EHMER PRAMMING VINDER I HØJESTERET
Pricipel dom afsagt i højesteret om forældesfrist i arbejdsskader I dag kl. 12.00 fik vi dom fra Højesteret. Vi er stolte over og glade for, at Højesteret gav os medhold i sagens principielle spørgsmål om forældelse, som får betydning for…
Statsrevisorerne har den 30. marts 2016 afgivet beretning nr. 14/2015 om Beskæftigelsesministeriets implementering af reformer med denne bemærkning: Statsrevisorerne finder det ikke tilfredsstillende, at Beskæftigelsesministeriet først meget sent sørgede for et sikkert grundlag for kommunernes udmøntning af reformerne i praksis.…
Hvis man som ansat i det offentlige ikke tør ytre sig om møgsager eller dårlig service til borgerne, kan det medvirke til stress. Det viser ny afhandling. Selvcensur og lukkethed er en giftig cocktail for både den enkelte og for…
Arbejdstilsynet har henlagt flere dødsulykker på grund af nære relationer mellem arbejdsgiveren og den afdøde end hidtil oplyst. Beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen (V) har onsdag været nødsaget til skriftligt at orientere Folketingets beskæftigelsesudvalg om, at han har videregivet urigtige oplysninger…
Mand død på betonfabrik
Arbejdstilsynet undersøger, om der er sket overtrædelser af loven En 58-årig mand har mistet livet i en arbejdsulykke på betonfabrikken Contiga Tinglev i Tinglev i Sønderjylland. Det bekræfter Syd- og Sønderjyllands Politi overfor Ekstra Bladet: – En mand fra lokalområdet…
En forventet sagsbehandlingstid på 27 måneder er alt for lang. Derfor hiver Arbejdsskadestyrelsen nu ekstra mandskab ind. Men 17 nye medarbejdere er langt fra nok, mener advokat. Det går ikke længere, at borgere, der har mistet hele eller dele af…
Arbejdsskadede venter i årevis: Rekordlang ventetid på erstatning
Ventetiden i Arbejdsskadestyrelsen fortsætter himmelflugten. Kritikere frygter at omstrukturering og udflytning af arbejdspladser vil gøre ondt værre. Hvis foden skrider på stilladset eller skulderen bliver slidt op af frisørsaks eller computermus, kan der være lang vej til erstatning. Ventetiden er…
“En sejr over Ankestyrelsen”
En principiel asbestsag om en kræftramt ryger blev fredag afgjort i Højesteret. I seks lange år har Ole Nielsen kæmpet. Kæmpet mod Ankestyrelsen i det, der nu bliver kaldt en historisk sag om arbejdsskader blandt danskere, der har arbejdet under…
Frygtelig arbejdsulykke: 44-årig død i grusgrav
Manden var på arbejde i en grusgrav, da han blev begravet i et jordskred. Arbejdstilsynet undersøger sagen. En voldsom arbejdsulykke i en grusgrav på Fyn har torsdag eftermiddag kostet en 44-årig mand livet. Ulykken skete på Branstrup i Årslev, hvor…
Heine Andersen har som den første krigsveteran fået fri proces til at føre en sag mod Forsvaret. Heine Andersen er i dag 40 år, og har i mange år lidt af konsekvenserne af at være sygdomsramt med PTSD. Derfor har…
Flemming mister erstatning: Chefen skjulte ulykke
Tømrer Flemming Schartau fik en skade i ryggen af sit arbejde, men har fået afslag på erstatning. Chefen anmeldte ikke ulykken og benægtede bagefter, at den havde fundet sted. Den 38-årige tømrer Flemming Schartau er i færd med at lave…
Det kan være svært at få anerkendt arbejdsskader. For kvinder er sværest. Lise Finsen er en af dem, der nægtes hjælp. Kommer man til skade på arbejdet, kalder man det da en arbejdsskade. Eller gør man? For lidt over to…
Myndigheder henlægger sager om dødsulykker
To døde og to andre blev svært hjerneskadede ved en arbejdsulykke i august 2014 i Nordjylland. Både Arbejdstilsynet og politiet valgte at henlægge sagerne. De efterladte og tilskadekomne føler sig dybt svigtede af myndighederne. Arbejdsgiverne slap uden bøder eller straffesager,…
Dom: Syge får lettere ved at få førtidspension
Bombe under reform – lægelig dokumentation står over myndigheders skøn, fastslår dom i den såkaldte ”Rikke-sag” AALBORG: En dom fra Retten i Aalborg kan betyde, at flere alvorligt syge borgere får nemmere ved at få førtidspension i fremtiden. En 37-årig…
54-årig påkørt af tog: Arbejdsulykke koster mand livet
En 54-årig mand er afgået ved døden, efter han blev påkørt og dræbt af et tog mandag morgen, oplyser Sydsjællands- og Lolland-Falsters Politi til Berlingske Nyhedsbureau. Politiet blev alarmeret klokken lidt i otte om, at en mand var blevet kørt…
To personer klemt i alvorlig arbejdsulykke
Den ene er fløjet til Rigshospitalet, mens den anden er kørt i eskorteret ambulance til samme sted. To personer er blevet alvorligt kvæstede i en arbejdsulykke i Ølstykke i Nordsjælland mandag formiddag. Det oplyser Nordsjællands Politi. – De er blevet…
Fik allergi på jobbet – og blev fyret
Region Syddanmark opsagde allergiramt ansat. Det har udløst erstatning. Det koster Region Syddanmark 145.000 kroner, at regionen valgte at opsige en allergiramt ansat, social- og sundhedsassistent Lene Laursen, i stedet for at fastholde hende i arbejde, skriver Fagbladet FOA. Det…
Syge langtidsparkeres i måneder eller år på kontanthjælp, fordi det er svært at finde arbejdspladser, der kan tage de svageste i arbejdsprøvning. Den nye lov om førtidspension og fleksjob betyder, at også meget syge får afprøvet deres evne til at…
Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget i Assens drøftede i går kommunens behandling af sager om førtidspension. Det sker på baggrund af en række historier, som TV 2/Fyn har bragt i løbet af sommeren. Det er blevet alt for svært at få førtidspension.…
Mirakel: Brækkede nakken tre steder – dansk talent slipper uden varige mén
Det danske speedway-talent Jonas Jensen, der onsdag aften styrtede voldsomt i kollision med Jesper Scharff og fik brud tre steder i nakken, ser umiddelbart ud til at komme igennem en vellykket operation. Det fortæller Lars Guldager Dyhr, som pressechef i…
Reformen af førtidspension og fleksjob forsinker erstatninger til danskere med arbejdsskader, mener blandt andre Politiforbundet. Dansk Metal sender et ’hvad sagde vi’ til partierne bag reformen. Får man en alvorlig arbejdsskade, er vejen til at få udbetalt erstatning lang for…
En arbejds-relateret ulykke var sent i går aftes skyld i, at en 53-årig kvinde omkom på en gård i Tvis i Vestjylland. Midt- og Vestjyllands Politi blev klokken 23.06 mandag aften alarmeret om en ulykke på en gård i Tvis…
Højesteret stadfæster en dom mod tidligere boksepromotor Bettina Palle, som kommer til at betale en erstatning på omkring 1, 6 millioner kroner i sagen om bokseren Johny Jensen, der fik hjerne- og synsskader og måtte stoppe karrieren i 2008. Bettina…
Hver dag kommer 13 mennesker til skade i byggeriet
Trods en særlig indsats er det ikke lykkedes at knække kurven over arbejdsulykker i byggeriet. Byggeriet er en af Danmarks farligste arbejdspladser. Hver eneste dag året rundt sker der i gennemsnit 13 arbejdsulykker i byggeriet. Og antallet af ulykker har…
Lasse Olsen fik PTSD for tre et halvt år siden. Men selv om skaden er anerkendt, har han ingen udsigt til erstatning. Tværtimod skal han igennem endnu et ressourceforløb og endnu en arbejdsprøvning. Det kan være en bitter pille at…
Arbejdsskadestyrelsen: Økonomisk trængende kommer forrest i køen
Direktør i Arbejdsskadestyrelsen Merete Agergaard har forståelse for, at borgere bliver frustrerede over at vente lang tid på en afgørelse. Økonomisk trængende kommer dog forrest i køen, siger hun. Hvad vil du sige til de mange 3F’ere og andre borgere,…
Nu op til to års ventetid i Arbejdsskadestyrelsen
Borgere med en sag om tab af erhvervsevne skal nu vente næsten 25 måneder på en afgørelse i Arbejdsskadestyrelsen. De årelange problemer med sagsbehandlingen i Arbejdsskadestyrelsen er langt fra løst. Ulla Sørensen, der er ansvarlig for 3F’s arbejdsmiljøpolitiske arbejde, oplyser,…
Hackere lammer styrelses it-system og kræver løsesum.
Natten til mandag blev Arbejdsskadestyrelsen ifølge Fagbladet 3F’s oplysninger angrebet af en eller flere hackere, der har lammet og lagt hele styrelsens it-system ned. Hackerne har ifølge Fagbladet 3F’s oplysninger fået adgang til Arbejdsskadestyrelsens it-system via en virus på en…
Angstanfald efter arbejdsulykke kan nu give erstatning
Ny afgørelse giver operatør mulighed for at få penge for de psykiske følger af uheld ved maskine. Hidtil har myndighederne afvist mange af den slags sager. Sådan set slap hun heldigt fra episoden uden at få synderlige kvæstelser. Til gengæld…
Minister afviser endnu engang: Ingen erstatning til kvinder med lungehindekræft
Hos Kræftens Bekæmpelse er man skuffet over ministerens beslutning. Beskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen (S) afviser endnu engang at hjælpe de kvinder, som har fået lungehindekræft, fordi de har boet sammen med asbestarbejdere. Kræftens Bekæmpelse har tidligere fået afslag på en…
D.A.D var sidste band på scenen til friluftkoncerten på Aarhus havn Deres del af koncerten blev kort, fordi bandets farverige bassist Stig Pedersen glider på den våde scene. Han skader sin ene arm så alvorligt, at resten af koncerten ikke…
Ny dom fra Østre Landsret om fortolkningen af arbejdsskadelovens § 17 a i forbindelse med visitation til fleksjob
Østre Landsret har den 24. april 2015 afsagt dom i en konkret arbejdsskadesag. Dommen betyder, at Ankestyrelsens principafgørelse 170-11 ikke længere finder anvendelse. I sagen, som Østre Landsret har behandlet, var tilskadekomne tilkendt fleksjob, men endnu ikke startet i fleksjob.…
Der skal ske ændringer i loven omkring førtidspension og fleksjob, mener Enhedslisten, Dansk Folkeparti og SF i kølvandet på sidste måneds høring i Folketinget. Efter Folketingets høring den 15. april om førtidspensionsreformen mener flere partier, at der er behov for…
Død efter arbejdsulykke: 46-årig ramt af skur
En 46-årig mand fra Holstebro døde fredag som følge af en arbejdsulykke et par dage tidligere. Manden blev bragt til sygehuset i Aarhus i onsdags, men afgik fredag ved døden. Det bekræfter vagtchefen hos Midt- og Vestjyllands politi. Manden kom…
Knap 30 år efter, at asbest blev forbudt herhjemme, rammes flere og flere danskere af lungehindekræft. Over 100.000 kvadratmeter eternittage udgør en stor sundhedsrisiko, siger arbejdsmediciner. Hvert år får 120-130 danskere konstateret lungehindekræft, og kurven stiger. – Der kommer flere…
Arbejdsulykke: 21-årig fik 500 kilo tunge vinduer over sig
En 21-årig mand var mandag udsat for en arbejdsulykke i Lille Grandløse ved Holbæk, hvor 500 kilo tunge vinduer væltede ned over ham. Politi og ambulancepersonale blev mandag ved 13.30-tiden kaldt ud til en arbejdsulykke på Roskildevej i Lille Grandløse…
Efter terrorangreb i København: Betjentes sygefravær skyder i vejret
De politifolk, som efter terrorangrebene i København skal være allermest på vagt, viser tegn på udmatning, skriver Berlingske. Efter angrebene 14. og 15. februar er betjente fra Københavns Politi og omkringliggende politikredse kommet på overarbejde, fordi de både udgør et…
Arbejdsskadestyrelsens sagsbehandling er markant forbedret.
Arbejdsskadestyrelsen har netop modtaget Kammeradvokatens opfølgende undersøgelse af styrelsens sagsbehandling. Kammeradvokatens undersøgelse viser, at styrelsens initiativer har været meget effektive og givet et markant løft af kvaliteten i Arbejdsskadestyrelsens afgørelser. “For mig er det vigtigt, at de mennesker, der kommer…
Mand alvorligt forbrændt i eksplosion
En mand er alvorligt tilskadekommen, efter en arbejdsulykke på Karstensens Skibsværft i Skagen. – En gruppe arbejdere skulle i forbindelse med nogle reparationer bruge et svejseanlæg. Da det blev antændt, skete der af uvisse grunde en eksplosion. I den forbindelse…
Dagmar får erstatning efter 18 år
Efter 18 lange år i arbejdsskadesystemet har 66-årige Dagmar Rasmussen endelig fået erstatning for sine skulderlidelser. Den 66-årige Dagmar Rasmussen har egentlig vidst det hele tiden: At hendes ensidige arbejde på fabrikken Rahbek Fisk var dét, der gav de massive…
Sygeplejersker besvimer ved akuttelefon
Arbejdspresset er så stort på Region Nordjyllands akuttelefon, at flere sygeplejersker er brudt sammen under deres vagt på grund af stress. Arbejdspresset er så stort på Region Nordjyllands akuttelefon, at flere sygeplejersker er brudt sammen under deres vagt på grund…
Veteran får nej til erstatning efter flyulykke
Kransekage og et glas champagne. Det var, hvad vi fik, da vi kom hjem. Ingen andre tog kontakt til os for at spørge, hvordan vi havde det. Sådan fortæller 44-årige Jens Tømmerup fra Korsør. Han lider i dag af posttraumatisk…
Kommunen stoppede Alices sygedagpenge: Ulovligt
Det var i klar strid med reglerne, da Sønderborg Kommune fratog Alice Hansen sygedagpengene, fastslår Ankestyrelsen. – Jeg for rundt og tænkte ”Hvem skal jeg ringe til først?” Jeg blev bare sindssyg glad! 58-årige Alice Hansen har netop fået Ankestyrelsen…
Ankestyrelsen ophæver kommunernes afgørelse om GF
Når Ankestyrelsen vurderer, at kommunens afgørelse om at anse to personer for samlevende er ugyldig, betyder det, at Ankestyrelsen ophæver kommunens afgørelse. Det indebærer, at kommunen skal stille borgeren, som om kommunen slet ikke havde truffet den ugyldige afgørelse. Hvis…
Kammeradvokaten undersøgte i sommeren 2014 Arbejdsskadestyrelsens behandling af sager om erhvervsevnetab. Som opfølgning har Arbejdsskadestyrelsen nu bedt Kammeradvokaten undersøge, om de initiativer, som Arbejdsskadestyrelsen har iværksat, har den ønskede effekt på sagsbehandlingen. Kammeradvokaten gennemgår 50 nye afgørelser om tab af…
Det er i hvert fald udgangspunktet, der dog, som Ankestyrelsens principafgørelse viser, kan fraviges. Spørgsmålet er, om kommunen kan afvente dokumentation for uarbejdsdygtighed, før den begynder udbetalingen af sygedagpenge. Og svaret er, at kommunen kun i særlige tilfælde har lov…
Lægeforeningen efter fyring: Sundhedsstyrelsen ligger nærmest i ruiner
Sundhedsstyrelsen er i gang med en større intern forandring, der for eksempel skal styrke styrelsens tilsyn, så patienter i mindre grad får for meget medicin eller bliver fejlbehandlet på andre måder. Det sker efter en række skandalesager og international kritik…
Else Smith er blevet fristillet som administrerende direktør i Sundhedsstyrelsen. Det bekræfter sundhedsminister Nick Hækkerup (S) i en pressemeddelse: – Der er brug for at få ryddet op og moderniseret Sundhedsstyrelsen. Vi har gennem en årrække under skiftende direktører og…
Flertal af politikere bakker fortsat op om Else Smith
Et flertal af Folketingets sundhedsordførere ønsker ikke at fyre Sundhedsstyrelsens direktør, Else Smith. Politikere ikke bør blande sig så direkte i personsager, lyder det. Sundhedsstyrelsen har været i mediernes søgelys, siden DR Nyheder afslørede historien om en hjerneskadet psykiater, og…
På grund af et hul i loven ender sårbare krigsveteraner, der vil ind på et veteranhjem, som kastebolde mellem kommunerne. Kommunerne slås om, hvem der skal betale regningen, når en veteran på offentlig forsørgelse fraflytter én kommune for at bosætte…
Enhedslisten og SF kræver, at beskæftigelsesministeren får sagsbehandlingstiden bragt ned, så danskere med arbejdsskader ikke skal vente i årevis på svar om erstatning. – Det er simpelthen for dårligt. Sådan siger Enhedslistens arbejdsmiljøordfører om det faktum, at færre tilskadekomne får…
Syge og handicappede får et rigere socialt liv af at være på førtidspension frem for i fleksjob, viser ny forskning. Hvis arbejde er så sundt, så giv det til de syge. Engang var det en god joke. I dag nærmest…
Beskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen (S) indskærper nu i et brev til landets kommuner, at syge skal have sygedagpenge, hvis de ikke er raske nok til at arbejde, skriver Fagbladet 3F. Syge borgere i en række kommuner har oplevet, at kommunen…
Kommuner læser lovgivningen som Fanden læser biblen
Formanden for Folketingets beskæftigelsesudvalg, Pernille Rosenkrantz-Theil (S), er utilfreds med den måde, som flere kommuner agerer i sygedagpengesager. Det skriver DR Syd i dag. Ligesom Fagforfundet 3F mener hun, at flere sydjyske kommuner misbruger loven om sygedagpenge. 3F beretter om…
Kassen er lukket: Syge falder mellem to stole
Kommunerne har lukket kassen i for Margrethe Nielsen og Alice Hansen. Men de er for syge til at klare et normalt job. Nu står de med begrænset forsørgelse og en uafklaret sag. Margrethe Nielsen fra Tønder og Alice Hansen fra…
Opsang til kommunerne: Brug hovedet
Sagen om den næsten blinde 3F’er Carol Rask viser, at nogle kommuner forvalter reglerne for systemets og ikke borgernes skyld. Det mener Socialdemokraterne, Enhedslisten og SF. 56-årige Carol Rask er ved at miste synet og har fået afslag på førtidspension.…
Minister afviser at ændre reglerne for psykiske arbejdsskader
Vejen til at få en erstatning for en psykisk arbejdsskade vil stadig være lang og besværlig. Beskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen (S) afviser at ændre for kriterierne for at få anerkendt psykiske arbejdsskader som for eksempel stress og udbrændthed. DR Østjylland…
Selv om du kommer til skade på arbejdet, er det ikke sikkert, at skaden kan anerkendes som en arbejdsulykke. Hvis en ulykke på arbejdet medfører mindre, forbigående skader, kan ulykken kun anerkendes som arbejdsskade, hvis følgerne kræver behandling for at…
Næsten blind kvinde må ikke få førtidspension
56-årige Carol Rask fra Sandved lider af en uhelbredelig bindevævssygdom, der blandt andet betyder, at hendes syn bliver værre og værre. For tre år siden måtte hun derfor droppe sit arbejde som SOSU-assistent. Efterfølgende kom hun på sygedagpenge. Men i…
Ankestyrelsen har truffet afgørelse i ni principielle sager om ressourceforløb, førtidspension, rehabiliteringsteam, sygedagpenge, hjælpemidler, botilbud og tilsynssager. Ankestyrelsen har i principafgørelse 1-15 taget stilling til betingelserne for at kommunen kan bevilge ressourceforløb til en ledig. Betingelserne er blandt andet, at…
Arbejdsmarkedschef: Blinde har ikke ret til førtidspension
56-årige Carol Rask er på vej til at blive blind. Hendes sagsbehandler i Næstved Kommune har vurderet, at hendes erhvervsevne er lig nul. Men der er der ingen grund til at opgive at få Carol Rask tilbage på arbejdsmarkedet. Det…
Det er svært at få anerkendt en arbejdsskade, hvis man for eksempel får stress på jobbet. Nu vil SF have, at ministeren skrider ind. Reglerne for få anerkendt en psykisk arbejdsskade er for gammeldags, mener SF’s arbejdsmarkedsordfører Eigil Andersen. Han…
Politikere kræver Else Smiths afgang
SF og Dansk Folkeparti mener ikke, at Else Smith kan fortsætte som direktør i Sundhedsstyrelsen, efter oplysninger om, at styrelsen skal have tilbageholdt oplysninger for Folketinget. Sundhedsstyrelsens redegørelse fra 2013 til Folketinget vedrørende forløbet omkring en hjerneskadet psykiater, der fik…
Kommunerne har trukket ulovligt i kontanthjælpen
Afgørelser om samliv er ugyldige, hvis begge parter ikke er blevet partshørt, og begge har fået skriftligt begrundede afgørelser. Kontanthjælpsreformen forsøgte at gøre samlevende par ligestillet med gifte med gensidig forsørgelsespligt. Det lovgivningsmæssige arbejde var forhastet og uigennemtænkt, og kommunerne…
Forvaltningens afgørelse om hjemmehjælp, førtidspension eller hjælp til at komme tilbage på arbejdsmarkedet beror på et skøn, som domstolene sjældent prøver. Efter næsten et års kamp mod Rebild Kommune har Klaus Bo Døssing fået medhold i sin klage over, at…
På et år er antallet af arbejdsskadesager, der færdigbehandles inden for lovens tidsfrist, faldet med 10 procent. Det går ud over de tilskadekomne, at Arbejdsskadestyrelsen tidligere har sjusket med sagerne, vurderer advokat. Uanset om du har brækket benet eller fået…
S afviser lovbrud i sager om arbejdsskader
Sundhedsstyrelsen har udeladt alvorlige indberetninger i sin redegørelse til Folketinget om hjerneskadet psykiater. Se et udpluk af, hvad der er udeladt. I begyndelsen af juni 2013 gav Sundhedsstyrelsen en skriftlig redegørelse til Sundhedsministeriet om styrelsens behandling af sagen om en…
Sundhedsstyrelsen skjulte oplysninger om hjerneskadet psykiater
Sundhedsstyrelsen har nægtet at videregive dokumenter om den hjerneskadede psykiater, der har været involveret i dødsfald blandt patienter, som styrelsen har tilbageholdt med henvisning til, at der var tale om personfølsomme oplysninger. Først da Folketingets Ombudsmand gik ind i sagen,…
51-årig død i arbejdsulykke: Blev ramt af jernplade
En 51-årig mand er omkommet i en arbejdsulykke i København onsdag. Ulykken fandt sted på Emdrupvej, hvor entreprenørfirmaet NCC foretog nogle udgravninger. I forbindelse med arbejdet fik den 51-årige en stor jernplade ned over sig, hvilket han døde af umiddelbart…
Brugte gamle tal: Ekspertudvalg erkender fejl.
Fadæse om førtidspension: 260 millioner kroner. Så meget kunne man spare på erstatninger til førtidspensionister, mente regeringens ekspertudvalg. Men besparelserne er baseret på et skøn og gamle tal, erkender udvalgets formand Jørgen Søndergaard. Alligevel anbefalede ekspertudvalget i en artikel i…
Markant flere veteraner får anerkendt PTSD som arbejdsskade
Tidligere udsendte soldater har dermed fået markant lettere ved at få anerkendt psykiske skader som følge traumatiske begivenheder under udsendelsen. Det viser den første store opgørelse på området. Opgørelsen tæller alle sager om veteraner, der før 2013 har anmeldt post…
Flere forsikringsselskaber klager over Arbejdsskadestyrelsen
Forsikringsselskaber klager i stigende grad over Arbejdsskadestyrelsens afgørelser, og de får ofte medhold. Brancheorganisationen Forsikring & Pension og 3F kritiserer sagsbehandlingen for at være for dårlig. Selvom man får tilkendt en erstatning og godtgørelse for mén efter en arbejdsskade, er…
Patienter skal kun have godkendte diagnoser. Men funktionel lidelse er ikke en godkendt diagnose. En funktionel lidelse er ikke en godkendt diagnose, men blot en såkaldt forsøgsdiagnose, altså kun opfundet af psykiaterne til brug i forbindelse med gennemførelse af forsøg på og…
Lægeforeningen og LVS (De Lægevidenskabelige Selskaber) har d. 20. juni 2014 har opfordret Folketingets Sundhedsudvalg til at respektere Sundhedsstyrelsens og Retslægerådets faglighed vedrørende funktionelle lidelser. Patientforeningen Danmark vil i den anledning understrege, at den på ingen måde anerkender, at en…

matches: Højesteret Højesteret HØJESTERET højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skat.dk: A.A.7.1.5 Skærpelse af praksis
Dette afsnit handler om de grundlæggende principper for iværksættelse af en skærpende praksisændring.
Varsling af ændring med fremtidig virkning
Saglig begrundelse for ændringen
Det er et grundlæggende forvaltningsretligt princip, at det kun er muligt at iværksætte en skærpende praksisændring med virkning for fremtiden efter udmelding af et passende varsel, der giver borgerne mulighed for at indrette sig efter den ændrede retstilstand.
En bank havde taget fradrag efter SL § 6, stk. 1, litra a, for lønudgifter til egne ansatte for så vidt angår den del af lønudgifterne, som blev afholdt i forbindelse med bankens opkøb af anden bankvirksomhed i indkomståret 2008. Spørgsmålene i sagen gik på dels, om banken havde ret til det pågældende fradrag og dels på, om en fast administrativ praksis afskar skattemyndighederne fra at nægte fradrag.
Højesteret var ligesom Østre Landsret enige med SKAT i, at de pågældende lønudgifter ikke udgjorde fradragsberettigede driftsudgifter.
I modsætning til landsretten fandt Højesteret, at der ikke forelå en fast administrativ praksis, som afskar skattemyndighederne fra uden forudgående offentlig tilkendegivelse at nedsætte bankens fradrag for den del af lønudgifterne, som ikke var driftsomkostninger. Højesteret henviste i den forbindelse til, at der ikke forelå oplysninger om, at skattemyndighederne tidligere havde taget stilling til spørgsmålet om godkendelse eller nægtelse af fradrag for virksomheders udgifter til almindelig løn til fastansatte medarbejdere, der havde været beskæftiget med virksomhedskøb eller lignende. Endelig henviste Højesteret til, at det forhold, at skattemyndighederne ikke tidligere havde grebet korrigerende ind over for virksomheders fradrag for almindelige lønudgifter til medarbejdere, der havde været beskæftiget med virksomhedskøb eller lignende, ikke kunne sidestilles med en positiv afgørelse om spørgsmålet. Se SKM2017.513.HR.
Klager havde i 2001 modtaget en tilkendegivelse fra SKAT om, at entreindtægter for adgang til kasino ikke var momspligtige. Tilkendegivelsen var i overensstemmelse med SKATs praksis på tidspunktet. Landsskatteretten underkendte i SKM2008.591.LSR denne praksis, og fastslog i kendelsen, at et kasinos entreindtægter er momspligtige. Klager gjorde nu gældende, at SKAT skulle have haft informeret om kendelsen i et styresignal og varslet praksisændringen. Landsskatteretten fandt, at der var sket passende information om praksisændringen ved offentliggørelsen af kendelsen på SKATs hjemmeside, ligesom SKATs Juridiske Vejledning blev opdateret i overensstemmelse med kendelsen i 2008. Det var Landsskatterettens opfattelse, at praksisændringen havde virkning fra offentliggørelsen af kendelsen på SKATs hjemmeside. Landsskatteretten stadfæstede på den baggrund SKATs afgørelse. Se SKM2017.112.LSR.
Med styresignalet SKM2016.263.SKAT ændrede SKAT praksis vedrørende forældelse af krav på refusion af indeholdt udbytteskat. Der var tale om en skærpelse af praksis, hvorfor ændringen skete med fremadrettet virkning.
I 1962 indskrænkede Ligningsrådets anvisning adgangen til fradrag for udgifter til advokat- og revisorbistand i skattesager. Denne praksisskærpelse kunne ikke gennemføres til skade for klageren i årene inden 1962. Se UfR 1965.399.HD.
Højesteret fastslog, at en ændring af praksis, således at kommanditisters fradrag blev begrænset til det ansvarlige indskud, ændrede kommanditisters retsstilling så væsentligt, at ændringen alene kunne have virkning for fremtiden. Se UfR 1983.8.HD.
Hvad der skal forstås som et passende varsel afhænger helt af de konkrete omstændigheder, dvs. hvilket tidsrum borgerne skønnes at have behov for til at kunne indrette sig efter praksisskærpelsen.
En praksisskærpelse skal offentliggøres på relevant måde, f.eks. i form af en SKM-meddelelse (styresignal) eller ved særlig nyhedsmarkering i de juridiske vejledninger.
En praksisskærpelse er endvidere betinget af, at ændringen er sagligt begrundet. Der kan nævnes følgende eksempler, hvor en ændring var sagligt begrundet:
Højesteret anså det for en sagligt begrundet praksisændring, at kommanditisters fradrag blev begrænset til det ansvarlige indskud, da forhandlinger i Folketinget om dette spørgsmål ikke havde resulteret i lovgivning. Se UfR 1983.8.HD.
Højesteret gav skattemyndighederne medhold i, at det var sagligt begrundet at ændre praksis om selskabers fradrag for ydelser til stifterne. Praksisændringen bestod i, at fradragsretten - i modsætning til tidligere - blev gjort betinget af, at ydelserne stod i rimeligt forhold til modydelsen. Se UfR 1973.18.HD.
På den anden side kan nævnes et eksempel på, at betingelsen om saglig begrundelse for ændringen ikke var opfyldt:
En skærpende ændring af praksis om beskatning af privat kørsel i arbejdsgivers bil blev tilsidesat, bl.a. fordi ændringen savnede saglig begrundelse. Det blev tillagt betydning, at beskatningen var udtryk for forskelsbehandling i forhold til andre lignende situationer. Se TfS 1997.834.VLD.
SKM2017.513.HR.
En bank havde taget fradrag efter SL § 6, stk. 1, litra a, for lønudgifter til egne ansatte for så vidt angår den del af lønudgifterne, som blev afholdt i forbindelse med bankens opkøb af anden bankvirksomhed i indkomståret 2008. Spørgsmålene i sagen gik på dels om banken havde ret til det pågældende fradrag og dels på, om en fast administrativ praksis afskar skattemyndighederne fra at nægte fradrag.
I modsætning til landsretten fandt Højesteret, at der ikke forelå en fast administrativ praksis, som afskar skattemyndighederne fra uden forudgående offentlig tilkendegivelse at nedsætte bankens fradrag for den del af lønudgifterne, som ikke var driftsomkostninger. Højesteret henviste i den forbindelse til, at der ikke forelå oplysninger om, at skattemyndighederne tidligere havde taget stilling til spørgsmålet om godkendelse eller nægtelse af fradrag for virksomheders udgifter til almindelig løn til fastansatte medarbejdere, der havde været beskæftiget med virksomhedskøb eller lignende. Endelig henviste Højesteret til, at det forhold, at skattemyndighederne ikke tidligere havde grebet korrigerende ind over for virksomheders fradrag for almindelige lønudgifter til medarbejdere, der havde været beskæftiget med virksomhedskøb eller lignende, ikke kunne sidestilles med en positiv afgørelse om spørgsmålet. Se også SKM2017.512.HR.
Afgørelsen ændrer Østre Landsrets afgørelse i SKM2016.551.ØLR
UfR 1983.8.HD
Sagligt begrundet praksisændring - kommanditister - fremtidig virkning.
UfR 1973.18.HD
Sagligt begrundet ændring - fradrag - selskabers ydelser til stiftere.
UfR 1965.399.HD
Praksisskærpelse - ikke virkning bagud.
SKM2015.700.ØLR
Skatteyder havde ikke godtgjort, at der havde bestået en administrativ praksis om fuld tilbagebetaling af el- og vandafgift til transportvirksomhederne. Skatteyder havde derfor ikke krav på et varsel som ved praksisændringer som betingelse for SKATs efteropkrævning af for meget godtgjort elafgift og vandafgift.
Stadfæster SKM2014.518.BR
TfS 1997.834.VLD
Skærpende praksisændring tilsidesat - usaglig forskelsbehandling.
SKM2017.112.LSR
Klager havde i 2001 modtaget en tilkendegivelse fra SKAT om, at entreindtægter for adgang til kasino ikke var momspligtige. Tilkendegivelsen var i overensstemmelse med SKATs praksis på tidspunktet. Landsskatteretten underkendte i SKM2008.591.LSR denne praksis, og fastslog i kendelsen, at et kasinos entreindtægter er momspligtige. Klager gjorde nu gældende, at SKAT skulle have haft informeret om kendelsen i et styresignal og varslet praksisændringen. Landsskatteretten fandt, at der var sket passende information om praksisændringen ved offentliggørelsen af kendelsen på SKATs hjemmeside, ligesom SKATs Juridiske Vejledning blev opdateret i overensstemmelse med kendelsen i 2008. Det var Landsskatterettens opfattelse, at praksisændringen havde virkning fra offentliggørelsen af kendelsen på SKATs hjemmeside. Landsskatteretten stadfæstede på den baggrund SKATs afgørelse.
Styresignaler
SKM2016.263.SKAT
SKAT ændrede praksis vedrørende forældelse af krav på refusion af indeholdt udbytteskat. Der var tale om en skærpelse af praksis, hvorfor ændringen skete med fremadrettet virkning.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
TVC Advokatfirma vinder principiel sag i Højesteret om advokatansvar og forældelsesfristens begyndelsestidspunkt - Jurainfo.dk - Juridiske nyheder og arrangementer samlet ét sted
TVC Advokatfirma vinder principiel sag i Højesteret om advokatansvar og forældelsesfristens begyndelsestidspunkt
TVC Advokatfirma d. 04/09/2018
Med dommen har Højesteret taget stilling til forældelsesfristens begyndelsestidspunkt ved kapitalnedsættelser og tilsidesat en tidligere Højesteretsdom fra 2006
Sagen for Højesteret omhandlede, om en advokat var erstatningsansvarlig for ikke at have gjort forældelse gældende under en retssag.
I en sag, hvor advokaten repræsenterede et moderselskab, havde datterselskabet (et ejendomsselskab) foretaget en kapitalnedsættelse på 4 mio. kr. til moderselskabet. Ledelsen i ejendomsselskabet var stort set identisk med ledelsen i moderselskabet, som også omfattede den ultimative fysiske ejer. Ejendomsselskabet var på daværende tidspunkt blevet mødt af væsentlige erstatningskrav som følge af, at ejendomsselskabet havde leveret et mangelfuldt byggeri. Ejendomsselskabet gik efterfølgende konkurs og kunne derfor ikke honorere de rejste mangelskrav, og kurator rejste herefter et erstatningskrav mod moderselskabet på tilbagebetaling af kapitalnedsættelsen på 4 mio. kr.
Ejendomsselskabets konkursbo vandt sagen for både byretten og landsretten, da ledelsen og dermed moderselskabet fandtes at have handlet groft uagtsomt ved at have foretaget kapitalnedsættelsen, selvom der var rejst betydelige mangelskrav mod ejendomsselskabet. Moderselskabet rejste herefter en sag mod advokaten med påstand om erstatning af 4 mio. kr. Moderselskabet gjorde gældende, at moderselskabet ville have vundet sagen mod konkursboet, hvis advokaten havde gjort gældende, at konkursboets krav var forældet.
I sagen, der endte for Højesteret, repræsenterede TVC Advokatfirma advokaten og gjorde blandt andet gældende, at kravet ikke var forældet, og at advokaten derfor ikke havde begået en erstatningspådragende fejl ved ikke at gøre forældelse gældende. Til støtte for synspunktet anførte TVC Advokatfirma, at forældelsesfristen begyndte at løbe fra skadens indtræden, jf. forældelseslovens § 2, stk. 4, og at dette tidspunkt først indtraf, da ejendomsselskabet gik konkurs og dermed ikke kunne honorere sine kreditorer. Moderselskabet påberåbte sig derimod til støtte for sit synspunkt en Højesteretsdom fra 2006, hvor Højesteret havde statueret, at forældelsesfristen begyndte at løbe fra det tidspunkt, hvor kapitalnedsættelsen blev offentliggjort i Erhvervsstyrelsens it-system. Dette synspunkt ville medføre, at kravet var forældet.
TVC Advokatfirma vandt sagen for både byretten og Østre Landsret og tilsidesatte dermed Højesterets dom fra 2006. Moderselskabet fik herefter Procesbevillingsnævnets tilladelse til at indbringe sagen for Højesteret som principiel. Højesteret fandt i lighed med Østre Landsret, at forældelsesfristen skulle regnes fra det tidspunktet, hvor skaden indtrådte, og at denne først indtrådte senere end tidspunktet for offentliggørelsen af kapitalnedsættelsen. Kravet var dermed ikke forældet, hvorfor advokaten blev frifundet.
Højesteret har med dommen forladt den i dommen fra 2006 fastsatte regel om, at forældelsesfristen begynder at løbe på tidspunktet for offentliggørelsen af kapitalnedsættelsen.
Vil du vide mere om dommen, er du velkommen til at kontakte advokat Stinne Richter Berg eller advokat Leo Jantzen, der begge førte sagen i Højesteret.
Direkte: +45 87 34 75 31
Mobil: +45 21 37 01 38
Direkte: +45 87 34 75 55
Mobil: +45 40 62 45 82
srb@tvc.dk


text:
Indarbejdelse - særpræg - Varemærkehåndbogen - Patent- og Varemærkestyrelsen
Indarbejdelse - særpræg
Indarbejdelse - personnavne
11. maj 2017 VA 2016 00610 (Se resume)
For detailhandelsydelser er der en så nær tilknytning mellem fysisk og online detailhandel og langt størstedelen af de virksomheder, der har fysisk detailhandel, har også online detailhandel, hvorfor mærket er indarbejdet for ”detailhandel via webshop og andre online medier af lingeri, nattøj, undertøj, toppe, morgen- og badekåber, badetøj, bikinier og strømper” på baggrund af dokumentation for mærkets indarbejdelse for detailhandel via fysiske butikker med de pågældende varer.
WUNDERWEAR Se afgørelsen
11. apr 2013 MP944650 (Se resume)
Ludwig Chokolade GmbH & Co., Tyskland
Mærket er en gengivelse af varen selv. Ansøger har argumenteret at stjernefiguren i sig selv er særpræget og derfor bør bære mærket igennem, men det er vores vurdering, at der er tale om udsmykning som ikke har varemærkemæssig karakter, idet det er almindeligt at dekorere chokolader med blomster etc i midte at stykket. Dokumentation for indarbejdelse var rettet mod det tyske marked og dermed ikek bevis for indarbejdelse i Danmark.
18. nov 2011 VA 2010 00273 (Se resume)
Tanken på Stubmøllevej v/Ole Kyhn
Mærket betydning som "den uafhængige tankstation" er uden særpræg for "tankstationsvirksomhed", da det kan betyde at tanken ikke er tilknyttet en kæde. Det indsendte materiale for indarbejdelse viste kun begrænset lokal brug.
DEN FRIE TANK Se afgørelsen
21. sep 2011 VA 2010 03195 (Se resume)
Materialet er tilstrækkeligt bevis for indarbejdelse i relation til "trykte publikationer" i klasse 16. Mærket ses brugt siden 1984 og vurderingen skal ses i lyset af foreningens natur, bestående af frivillige anonyme, som ikke gør brug af annoncering.
ANONYME ALKOHOLIKERE Se afgørelsen
31. aug 2011 VA 2010 0334 (Se resume)
CONFLICT.DK LARS MOGENSEN
Mærket KONFLIKTCOACH er sammensat af "konflikt" og "coach". "Coach" betyder ifølge Politikens Store Ordbogs-cd-rom "en person der træner sportsudøvere". I dag bruges begrebet dog i lige så høj grad i erhverslivet og privatlivet om en person, der vejleder om en specifik metode/teknik til at frigøre potentialet i andre mennesker, jf. søgninger foretaget på søgemaskinen Google. For "åben og lukket grund- og videreuddannelse i konflikthåndtering/ konfliktløsning" kan mærket KONFLIKTCOACH derfor angive, at denne uddannelse udbydes af en person, der coacher (træner/vejleder) andre i konflikter. Det er heller ikke dokumenteret, at mærket har opnået særpræg gennem indarbejdelse: Den omstændighed, at ansøger har opfundet begrebet ”konfliktcoach”, bevirker ikke i sig selv, at han i kraft af sin varemærkeansøgning får en varemærkeret til KONFLIKTCOACH. En sådan varemærkeret kan som udgangspunkt kun opnås, hvis det ansøgte mærke ikke er beskrivende. I brev af 8. november 2010 har ansøger anført, at han bl.a. har markedsført begrebet ”konkliktcoach” massivt over fem år i hele Danmark, og at han er ophavsmand til en uddannelse til konfliktcoach, der er den eneste af sin slags i Danmark. Der er indsendt diverse kursusbrochurer til dokumentation herfor. De indsendte kursusbrochurer viser, at KONFLIKTCOACH bruges sammen med ansøgers navn, fx ”konfliktcoach Lars Mogensen” eller ”konfliktcoach, foredragsholder og eventyrer Lars Mogensen”, og at han udbyder en uddannelse til konfliktcoach. Det indsendte materiale viser imidlertid ikke, at han har brugt KONFLIKTCOACH som et varemærke, men som en generisk/ beskrivende betegnelse for sin titel og som noget man kan uddanne sig til. En sådan brug kan ikke tjene til dokumentation for indarbejdelse. Hertil kommer, at ansøger også selv oplyser, at han entydigt bliver forbundet med begrebet ”konfliktcoach”.
KONFLITCOACH Se afgørelsen
4. jul 2011 VA 2009 01933 (Se resume)
TIPS havde ikke det nødvendige særpræg for de pågældende varer/tjenesteydelser i klasse 36 og 41 samt for ”varer (af papir og pap) og ikke indeholdt i andre klasser, tryksager, herunder lotterilodder, spillekuponer samt andet trykt materiale til brug for spil, lotteri og væddemål” i klasse 16.
Styrelsens anså heller ikke det ansøgte varemærke for at være indarbejdet som varemærke for de ansøgte varer/tjenesteydelser. Ankenævnet stadfæstede senere Styrelsens afgørelse.
5. apr 2011 VA 2010 01284 (Se resume)
DIN ISENKRÆMMER A.M.B.A.
Mærket vurderet til at mangle særpræg for en række varer i klasse 6, 8, 9, 11, 14, 16, 20, 21, 24, 28, som alle kan falde under bertegnelsen isenkramvarer. Sammensætningen af DIN med salgsstedet er ikke tilstrækkeligt til at give mærket særpræg. Mærket var ikke ansøgt for "detailhandel med isenkramvarer". Det indsendte indarbejdelsesmateriale var ikke tilstrækkelgit og vedrørte desuden kun detailhandel med isenkramvarer.
DIN ISENKRÆMMER Se afgørelsen
22. dec 2010 VA 2010 01745 (Se resume)
CLICK er engelsk og betyder bl.a. at klikke. Det er sædvanligt at bruge ”click” sammen med en di-spenser (som mærket bl.a. er søgt registreret for), jf. søgninger på søgemaskinen Google. ´N er en almindelig anvendt forkortelse for det engelske ord ”and”, jf. også VA 1993 08224, FRESCH ´N CLEAN, som styrelsens afslog pga. manglende særpræg. STICK er engelsk og betyder bl.a. at klæbe op. Det er styrelsens opfattelse, at CLICK ´N STICK ikke er egnet til at adskille den ene erhvervsdriven-des varer fra den andens. Mærket vil således ikke blive opfattet som varemærke, men snarere som en beskrivelse af eller en instruktion i, hvordan dispenseren eller klæbemidlet skal anvendes til sit formål. Det er vores opfattelse, at det indsendte materiale ikke viser, at CLICK´N STICK er kendt inden for branchen som ansøgers varemærke for de varer, som det er ansøgt for i klasse 16.
CLICK´N STICK <w> Se afgørelsen
7. sep 2010 VA 2010 01949 (Se resume)
Swingsites.dk
Vi vurderede, at mærket mangler særpræg for "underholdningsvirksomhed og kulturelle arrangementer" i klassse 41, da det kan angive en temauge med arrangementer som relaterer sig til swinging. Mærket blev begrænset og er registreret for andre ydelser i klasse 35, 41 og 45. Det indsendte indarbejdelsesmateriale var ikke tilstrækkeligt, da det kun viste brug siden 2008.
SWINGERS WEEK Se afgørelsen
16. feb 2010 VA 2009 00170 (Se resume)
Blokhus Sport & Fritid A/S
Mærket mangler særpræg for de ansøgte varer og tjenesteydelser i klasse 25, 35 og 41. FC er en almindelig anvendt forkortelse for Football Club. Samtidig er Blokhus en by i Danmark. Mærket kan således angive, at der er tale om en fodboldklub beliggende i Blokhus. Mærket angiver derfor en egenskab ved de ansøgte varer og tjenesteydelser, nemlig at varerne oprinder fra en fodboldklub i Blokhus samt at de ansøgte tjenesteydelser udføres af en fodboldklub beliggende i Blokhus.
Det indsendte materiale var ikke tilstrækkeligt til at dokumentere, at mærket var indarbejdet.
Blokhus FC Se afgørelsen
1. okt 2009 VA 2004 04985 (Se resume)
Mærket kan angive, at der er tale om brændstoffer (energi) samt distribution og produktion af energi i eller til Danmark (kl 9, 34 og 40). Det indsendte materiale var ikke tilstrækkeligt til at dokumentere, at mærket var indarbejdet. Afgørelsen er stadfæstet af Ankenævnet for Patenter og Varemærker.
ENERGI DANMARK Se afgørelsen
4. jun 2009 VA 2008 02697 (Se resume)
Varemærket afslås for:
Klasse 37: reparationsvirksomhed, installationsvirksomhed.
Mærket "Når computeren driller" er et almindeligt anvendt salgsudtryk indenfor computerområdet. Vi henviser til vedlagte eksempler på brugen af udtrykket.
Mærket vil derfor ikke af de potentielle kunder blive opfattes som et varemærke, men snarere som et salgsudtryk, der opfordre kunden til at anvende den udbudte ydelse i en bestemt situation.
Mærket er derfor ikke egnet til at adskille din virksomheds ydelser fra andre virksomheder indenfor computerområdet, herunder indenfor reparation og installation af computere.
Det indsendte materiale er ikke tilstrækkeligt til at bevise, at sloganet ”Når computeren driller” er indarbejdet som varemærke for tjenesteydelser fra din virksomhed.
Når computeren driller Se afgørelsen
4. jun 2009 VA 2008 02698 (Se resume)
Varemærket afslås for: Klasse 37: reparationsvirksomhed, installationsvirksomhed.
Mærket "Driller computeren?" er et almindeligt anvendt salgsudtryk indenfor computerområdet. Vi henviser til vedlagte eksempler på brugen af udtrykket.
Mærket vil derfor ikke af de potentielle kunder blive opfattet som et varemærke, men snarere som et salgsudtryk, der opfordre kunden til at anvende den udbudte ydelse i en bestemt situation.
Det indsendte materiale er ikke tilstrækkeligt til at bevise, at sloganet ”Driller computeren?” er indarbejdet som varemærke for tjenesteydelser fra din virksomhed.
Driller computeren? Se afgørelsen
22. feb 2016 VR 2008 04492 (Se resume)
KOKKEDAL SLOT ApS vs. KOKKEDAL SLOT RESTAURANT V/ANN VIBEKE LOKDAM
Mærket ophæves, da det mangler særpræg, fordi det kan angive, at tjenesteydelserne udbydes fra et slot i Kokkedal. Det er vores vurdering, at mærket vil blive opfattet som en oprindelsesangivelse og ikke som navnet på en fast ejendom, da Kokkedal er en ikke ubetydelige geografisk betegnelse. Indehavers materiale er ikke tilstrækkeligt til at dokumentere indarbejdelse på ansøgningstidspunktet, d. 2. dec. 2008. Mærket er ikke vildledende, da mærket kan anvendes loyalt, uanset at indehavers virksomhed er beliggende i Nordjylland. Afgørelsen er omgjort af Ankenævnet i AN 2016 00006 for så vidt angår spørgsmålet om særpræg. Ankenævnet har stadfæstet afgørelsen vedr. spørgsmålet om vildledning. Sø- og Handelsretten har i V-3-17 bekræftet ankenævnets vurdering. Sø- og Handelsrettens dom er anket.
KOKKEDAL SLOT Se afgørelsen
26. jun 2015 VR 2014 01168 (Se resume)
DR vs. PB ACTION FEST OG EVENTBUREAU
Der er risiko for forveksling mellem indsigers ibrugtagne og velkendte ordmærke og indehavers registrerede figurmærke, da der synsmæssigt, lydligt og i høj grad begrebsmæssigt er lighed mellem mærkerne. Der er ligeledes sammenfald mellem tjenesteydelserne mellem de to mærker.
10. dec 2014 VR 2013 00916 (Se resume)
Psykoterapeutisk Institut I/S vs. Psykoterapeutisk Institut
Indsigers materiale opfylder ikke bevisbyrde for stiftelse og indarbejdelse af en ibrugtagen varemærkeret til ordmærket Psykoterapeutisk Institut. Der er derfor ikke en risiko for forveksling i henhold til § 15, stk. 4, nr. 2
Indsigers firmanavn udgør heller ikke en hindring efter § 14, nr. 4, da navnet er uden varemærkeretligt særpræg.
27. aug 2014 VR 2009 01402 (Se resume)
Cloetta AB, Sverige vs. Carletti A/S
Indsiger har en registrering af ordet JULESKUM i Sverige og gør herudover en varemærkeret stiftet ved brug i Danmark gældende. Efter styrelsens opfattelse er ordet JULESKUM uden særpræg for de omstridte varer, skumslik i klasse 30. Indsiger har ikke bevist at JULESKUM har opnået særpræg gennem indarbejdelse. Det er dermed ikke bevist, at indehaver har været i ond tro ved indgivelsen af ansøgningen, jf. de af Højesteret angivne præmisser for at konstatere ond tro i sag 282/09 om en tredimensional flaske.
JULESKUM vs. CARLETTI JULESKUM Se afgørelsen
28. nov 2013 VR 2012 02381 (Se resume)
Gaming A/S vs. SPILNU.DK A/S
Indsigelsen er fremsat med henvisning til, at det angrebne mærke mangler særpræg og at det angrebne mærke er forveksleligt med indsiger ibrugtagne og indarbejde mærke.
Den konkrete udformning af det angrebne mærke, med den fede skrifttype i rød samt de tilhørende skygger, afviger fra almindelige skrifttyper i en sådan grad, at den relevante omsætningskreds alene ud fra skriften vil blive sat i stand til at udlede varernes og tjenesteydelsernes kommercielle oprindelse.
Indsiger har endvidere ikke dokumenteret, at der er erhvervet en eneret til navnet LAS VEGAS i forhold til spilleautomater og produkter/ydelser af lignende art, hvorfor påstanden om forvekslelighed heller ikke tages til følge.
26. aug 2013 VR 2010 01284 (Se resume)
Nets Danid A/S vs. Assemble A/S
Der er risiko for forveksling for de varer og tjenesteydelser i klasse 9 og 42, som NEMID har særpræg for, da figurmærkernes ordelementer er identisk og dominerende i relation til disse. Der er ikke risiko for forveksling i relation til de øvrige varer, hvor NEMID mangler særpræg. Indsiger har ikke dokumenteret, at denne har indarbejdet ordmærket NEMID forud for ansøgningstidspunktet for indehavers mærke, da materialet kun viser brug efter ansøgningsdatoen.
5. jul 2013 VR 2012 00608 (Se resume)
Dalhoff Larsen & Horneman A/S vs. DANISH FLOOR ENTREPRISE INTERNATIONAL ApS
Mærkerne er ikke forvekslelige, da mærkedelen DECK er usærpræget for de sammenfaldende trævarer i klasse 19 og IQ- og I adskiller sig synsmæssigt, lydligt og begrebsmæssigt. Uanset at indsiger har indsendt dokumentation for indarbejdelse er der ikke opnået eneret til den beskrivende del af mærkerne IDECK, jf V-23-09 THOMAS TIVOLI og indarbejdelsen omfatter i øvrigt mærket i sin helhed.
15. apr 2011 VR 2010 00184 (Se resume)
Assemble A/S vs. Nets Danid A/S, IT- og Telestyrelsen
Indsiger har påstået at have stiftet en varemærkeret til ordmærket NemID som betegnelsen for en sikkerhedsfunktion i et mailsystem udviklet af indsiger(klasse 9 og 42). Indsigers mærke mangler særpræg for disse varer og ydelser. Det er vores vurdering, at indsigers brug ikke er varemærkemæssig og indsiger dermed ikke har sitftet en ret og mærket er dermed ej heller indarbejdet eller velkendt. Som følge af vores fornyede vurdering af indehavers mærke, er det også vores vurdering, at indehavers mærke mangler særpræg for klassehovederne i klasse 38 og 42. I vores første behandling af ansøgningen afslog vi for visse varer i klasse 9, men fastholdt ikke vores indvending i klasse 38 og 42. Der vil efter vores fornyede vurdering ikke være sammenfald mellem indsigers påståede brug og indehavers registrering.
NemID vs. NemID Se afgørelsen
4. jan 2011 VR 2010 00353 (Se resume)
Richard Ragnvald/Søren Elsig vs. CB og Ole B. Booking A/S
Vi har i indsigers ansøgning vurderet at indsiger har stiftet en ret til mærket for "underholdningsvirksomhed i form af koncerter" i klasse 41 siden 2002. Indarbejdelsen har således fundet sted forund for indehavers ansøgning. Der er dog ikke risiko for forveksling, da indehavers mærke netop ikke er registrert for denne ydelse, men for andre varer og ydelser i klasse 9, 16 og 41.
Dansk Slagerparade vs. Dansk Slager Parade Se afgørelsen
9. nov 2009 VR 2007 04322 (Se resume)
PensionDanmark Pensionsforsikringsaktieselskab vs. Nykredit Realkredit A/S.
Ordet KUNDEAMBASSADØR ikke vil blive opfattet som et varemærke men derimod vil blive opfattet som en salgsfremmende foranstaltning, hvor der i forbindelse med køb af tjenesteydelserne stilles en person eller funktion til rådighed, der har til opgave at repræsentere kundernes interesser overfor virksomheden.
Mærket KUNDEAMBASSADØR i 2007 blev registreret i strid med bestemmelsen i varemærkelovens § 13, stk. 1.
Uanset at det fremgår af indsendt materialet for indarbejdelse, at indehaver i de fleste tilfælde anvender betegnelsen KUNDEAMBASSADØR sammen med ®, viser materiale også, at betegnelsen ikke anvendes varemærkemæssigt for de konkrete tjenesteydelser, der er omfattet af registreringen VR 2007 04322, men derimod netop anvendes som betegnelsen for en stilling eller funktion, der skal varetage kundernes interesser. Indehaveren anvender således ordet i netop den betydning, som fremkommer ved den normale ordsammensætning.
Det indsendte materiale dokumenterer ikke, at mærket er indarbejdet som varemærke for konkrete tjenesteydelser, hverken før eller efter registreringen.
KUNDEAMBASSADØR Se afgørelsen
VR 2010 03147 (Se resume)
Cult Fonden vs. Kræftens Bekæmpelse
Styrelsen fandt, at sløjfen ikke ville give et andet indtryk end, at den vedrørte kampen mod brystkræft. Da alle de ansøgte tjenesteydelser i klasse 36, 41 og 44, kunne forbindes med kampen mod brystkræft eller indgå som led heri, ville sløjfen ikke blive opfattet som et varemærke.
Mærket kunne ligeledes ikke anses for indarbejdet, og indsigelsen blev derfor taget til følge.
19. sep 2017 AN 2017 00009 (Se resume)
Ankenævnet omgjorde styrelsens afgørelse i VA 2016 01523 om, at mærket ikke er bevist indarbejdet og returnerede sagen med henblik på registrering i overensstemmelse med styrelsens indstilling til Ankenævnet. Styrelsen lagde i sin udtalelse til ankenævnet vægt på den langvarige brug der er gjort af mærket og mærkets eksponering som hjemsted for Brøndby IF.
BRØNDBY STADION Se afgørelsen
1. dec 2016 AN 2016 00006 (Se resume)
KOKKEDAL SLOT RESTAURANT V/ANN VIBEKE LOKDAM vs. KOKKEDAL SLOT ApS
Ankenævnet omgør styrelsens afgørelse om administrativ ophævelse af mærket i sin helhed som følge af manglende særpræg. Ankenævnet finder, at KOKKEDAL SLOT er et naturligt varemærke og et særegent navn på klagers faste ejendom. Ankenævnet henviser i den forbindelse til Østre Landsrets dom nr. B-1033-14 af 26. august 2015 vedrørende Bramstrup. For så vidt angår påstanden om vildledning stadfæster Ankenævnet styrelsens afgørelse. Sø- og Handelsretten har i V-3-17 bekræftet ankenævnets vurdering. Sø- og Handelsrettens dom er anket.
18. jan 2013 AN 2012 00015 (Se resume)
Den Erhvervsdrivende Fond Danish Fashion Institute
Ankenævnet omgjorde styrelsens afgørelse. Styrelsen fandt ikke, at ansøgerens mærke havde særpræg eller var indarbejdet nok inden ansøgningstidspunktet. Ankenævnet finder det godtgjort ud fra fremlagt dokumentation, at mærket er tilstrækkeligt indarbejdet, da branchen opfatter mærket som klagers kendetegn.
4. sep 2012 AN 2012 00014 (Se resume)
Chateau de Figeac, Frankrig
Ankenævnet omgjorde styrelsens afgørelse. Ankenævnet kan tiltræde Patent- og Varemærkestyrelsens vurdering af 14. juni 2012, hvoraf fremgår, at Styrelsen er enig med klager i, at varemærket MP1034440 CHATEAU DE FIGEAC må anses for indarbejdet for de ansøgte varer i klasse 33, hvorfor det anbefales, at registreringen accepteres på baggrund af den skete indarbejdelse.
CHATEAU DE FIGEAC Se afgørelsen
15. jun 2012 AN 2012 00004 (Se resume)
Ankenævnet stadfæstede styrelsens afgørelse om, at mærket mangler særpræg, og at mærket ikke er bevist indarbejdet, særligt med henvisning til styrelsens udtalelse i sagen.
12. mar 2012 AN 2011 00024 (Se resume)
Det ansøgte varemærke, NemID, havde ikke det for registeringen nødvendige særpræg for ”telekommunikationsvirksomhed” i klasse 38, ”Videnskabelige og teknologiske tjenesteydelser samt forskning og design i forbindelse dermed, design og udvikling af computer hardware og computer software” i klasse 42 og ”magnetiske databærere og databehandlingsudstyr” i klasse 9. Ankenævnet tilsluttede sig endvidere Styrelsen synspunkt om, at det ansøgte varemærke ikke var indarbejdet som varemærke for de ansøgte varer/tjenesteydelser. Dokumentationen fremlagt for Ankenævnet kunne ikke medføre at klagers mærket opnåede særpræg på grund af indarbejdelse idet det ansøgte mærke ikke i dokumentationen var blevet anvendt som et varemærke, men alene som et beskrivende navn på en blandt flere funktioner i klagers mailsystem.
Ankenævnet stadfæstede dermed Styrelsens afgørelse.
24. feb 2011 AN 2010 00031 (Se resume)
Fynbo Forsikring A/S
Ankenævnet omgjorde Styrelsens afgørelse.
Ordmærket MORSØ FORSIKRING kunne derfor ikke registreres, for forsikringsvirksomhed, finansiel virksomhed, samt valutarisk virksomhed i klasse 36, på grund af manglende særpræg.
Efter høringssvar med brancheerklæring ansås det dog for dokumenteret, at mærket var indarbejdet for forsikringsvirksomhed.
MORSØ FORSIKRING Se afgørelsen
16. apr 2010 AN 2009 00026 (Se resume)
Stadfæstelse af styrelsens afgørelse.
Mærket manglede særpræg, da det kunne angive varernes og tjensteydelsernes art for "Brændstoffer, Distribution af energi og Produktion af energi".
Mærket ansås heller ikke for indarbejdet, selvom klager havde opnået en vis bekendthed. Dette kunne dog ikke i sig selv medføre, at mærket havde særpræg, da aktiviteten ikke var knyttet til brugen af mærket for de ansøgte varer/tjenesteydelser.
17. sep 2009 AN 2010 00003 (Se resume)
Mærket ansås for, at være uden særpræg for de nævnte varer i klasse 3. Ankenævnet fandt heller ikke, at indsigers materiale, var tilstrækkeligt til, at bevise indarbejdelse af mærket HAIRMIX for varerne i klasse 3.
HAIRMIX Se afgørelsen
6. jan 2012 Sag 288/2009 og Sag 289/2009 (Se resume)
Danske Spil A/S vs. Ladbrokes Betting & Gaming Ltd.
Højesteret omgjorde Sø- og Handelsrettens afgørelse, og fandt at DANSKE SPIL måtte anses for indarbejdet på tidspunktet for Ladbrokes benyttelse af mærket.
DANSKE SPIL vs. Danske Spil Se afgørelsen
29. apr 2011 V-4-10 (Se resume)
Statisten.dk ApS vs. Bravo SE
Mærket anses ikke for indarbejdet, og der foreligger ikke krænkelse.
Statist eller i bestemt form statisten i sammensætning med .dk må i forhold til begge parters virksomhed anses for at være en beskrivende betegnelse. Der kan derfor ikke opnås eneret til brugen medmindre mærket kan anses for indarbejdet, dette var ikke tilfældet i den konkrete sag.
statisten, statisten.dk Se afgørelsen
9. feb 2011 V-13-10 (Se resume)
Alt for damerne A/S (Egmont Magasiner A/S) vs. Foreningen Sparta Atletik og Motion
Der foreligger krænkelse af Egmonts eneret
Sø- og Handelsretten fastslår, at der er et stort friholdelsesbehov for betegnelsen "Kvindeløb". Enhver er således berettiget til at anvende dette ord som kendetegn, enten alene eller i sammensætning med andre ord eller mærker, eller med en tilknyttet årsangivelse.
ALT FOR DAMERNE er igennem en mangeårig indarbejdelse blevet et velkendt varemærke i Danmark, og har derfor eneret til brugen af dette mærke.
ALT FOR DAMERNERNES KVINDELØB Se afgørelsen
12. aug 2010 V-118-08 og V-44-09 (Se resume)
Guccio Gucci S.p.A. og Bottega Veneta International SARL vs. Handelsselskabet Rudi og Harald Nielsen A/S
Sagsøgeren har ikke gennem ibrugtagning og indarbejdelse opnået varemærkeret til en fletteteknik, som de har forfinet. Dog har en taske udført med denne fletteteknik særpræg og er beskyttet efter markedsføringsloven, hvilket betyder, at sagsøgte kan forbydes at sælge og markedsføre en taske med samme fremtoningssærpræg.
Endvidere fandt retten blandt andet, at Gussacci ikke er forveksleligt med Gucci, at kombinationen af bidsel og webbing i et varemærke, som hver især kun nyder varemærkeretlig beskyttelse mod slaviske efterligninger, er beskyttet efter markedsføringsloven, og at Guccis registreringer af figurmærkerne ”G” alene giver beskyttelse mod den eksakte udformning.
27. apr 2010 Sag 435/2007 (Se resume)
Lotto24.dk ApS vs. Ankenævnet for Patenter og Varemærker
Ankenævnet såvel som Sø- og Handelsretten anser at ordet lotto i kraft af indarbejdelse har opnået særpræg.
Højesteret bemærker dog, at en generel artsbetegnelse, i helt særlige tilfælde kan blive en bestemt virksomheds kendetegn eller vare og tjenesteydelser af den pågældende art. Der skal dog stilles strenge krav til beviset herfor.
Højesteret fandt herefter, at Lotto på tidspunktet for Lotto24' registrering blev anset som en artsbetegnelse, og dermed ikke kunne anses for indarbejdet.
Højesteret ændrede dermed Sø- og Handelsrettens dom således, at Ankenævnets kendelse blev ophævet, og Styrelsens registrering af figurmærket Lotto24 opretholdtes.
11. sep 2009 V‐67‐08 (Se resume)
Sø- og Handelsretten fastslog, at DANSKE SPIL var beskrivende og vurderede, at betegnelsen ikke var indarbejdet i en sådan grad, at det havde opnåede eneret og derfor kunne Danske Spil A/S forhindre Ladbrokes i, at anvende betegnelsen i en reklamekampagne. Sagen er anket til Højesteret ,som ændrede afgørelsen.
25. aug 2009 V-15-08 (Se resume)
Cykelexperten mod Cykelexperten.dk
Mærkerne kunne ikke anses for forvekslelige, da der ikke kunne dokumenteres særpræg opnåede ved indarbejdelse. Sø- og Handelsretten stadfæstede Ankenævnets og Patent- og Varemærkestyrelsens afgørelse i sagen.
Der var tale om mærker, som manglede iboende særpræg. Sagsøgers mærke var brugt gennem ca. 11 år ifbm. forretninger i Randers og Århus. Der var dokumenterede en vis lokal bekendthedsgrad. Dette var dog ikke tilstrækkeligt, til at dokumentere indarbejdelse.
Cykelexperten mod Cykelexperten.dk Se afgørelsen
25. jul 2018 C-84/17 P, C-85/17 P og C-95/17 P (Se resume)
Sagen vedrører spørgsmålet om kravene til opnåelse af særpræg gennem brug efter artikel 7, stk. 3, når et EU-mærke mangler oprindeligt særpræg i alle EU-medlemsstater. EU-domstolen bemærker, at et tegn kun kan registreres i medfør af artikel 7, stk. 3 hvis det kan bevises, at det som følge af den brug der er gjort deraf, har fornødent særpræg i den del af EU, hvor mærket ikke fra begyndelsen havde særpræg. Således kan et varemærke der mangler særpræg i samtlige medlemsstater kun registreres i medfør af artikel 7, stk. 3, hvis det er bevist, at det har opnået særpræg i hele EU. EU domsolen fremhæver, ar forordningen ikke opstiller et krav om, at beviset for opnåelse af særpræg gennem brug skal føres for hver enkelt medlemsstat for at der er påvist at mærket er indarbejdet i hele EU, men påpeger, at det ikke kan udelukkes at beviser for, at et bestemt tegn har opnået særpræg gennem brug, kan være relevant for flere medlemsstater eller hele EU.
7. jul 2005 C-353/03 (Se resume)
Præjudicielt spørgsmål fra UK i forbindelse med vurdering af indarbejdelse af sloganet "Have a break… ", hvor ansøger havde brugt "Have a break..Have a KITKAT". Et varemærkes fornødne særpræg, som omhandlet i artikel 3, stk. 3, i første direktiv 89/104 om varemærker, kan opnås som følge af brugen af dette varemærke som en del af eller sammen med et registreret varemærke.
KIT KAT Se afgørelsen

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Sagligt at forskelsbehandle medarbejdere
Højesteret har i dom af 4. juni 2015 fastslået, at det ikke er i strid med foreningsfrihedsloven eller Den Europæiske Menneskerettighedskonvention at udbetale supplerende sygeløn kun til medlemmer af en bestemt faglig organisation.
To produktionsansatte medarbejdere var i en periode fra slutningen af 2011 og begyndelsen af 2012 langtidssygemeldt. Under deres sygefravær fik medarbejderne udbetalt sygeløn svarende til satsen for sygedagpenge samt supplerende sygeløn.
Retten til supplerende sygehjælp var hjemlet i den for medarbejderne gældende områdeoverenskomst (Emballageoverenskomsten). Retten til supplerende sygeløn var dog betinget af, at den pågældende lønmodtager var medlem af fagforeningen 3F.
De to medarbejdere var imidlertid ikke medlemmer af 3F (med derimod Fagforeningen Danmark), og da virksomheden blev gjort bekendt hermed, valgte den at modregne det for meget udbetalte sygeløn i medarbejdernes efterfølgende lønudbetalinger.
Medarbejdernes faglige organisation anlagde herefter sag med påstand om, at medarbejderne havde krav på supplerende sygeløn. Under sagen gjorde den faglige organisation gældende, at forskelsbehandlingen var i strid med foreningsfrihedslovens § 4c og Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 11.
Vestre Landsret fandt ikke, at der var tale om ulovlig forskelsbehandlingsbehandling. Landsretten tillagde det blandt andet betydning, at foreningsfrihedsloven og konventionen kun beskyttede mod forskelsbehandling i forbindelse med ansættelse og afskedigelse, og ikke under selve ansættelsen.
Vestre Landsret fandt dog, at virksomheden efter reglerne om condictio indebiti havde været uberettiget til at kræve den fejlagtigt udbetalte supplerende sygeløn tilbagebetalt.
Højesteret stadfæstede Landsrettens dom. For Højesteret frafaldt virksomheden tilbagebetalingskravet, og for Højesteret angik sagen således alene, om der var tale om ulovlig forskelsbehandling.
Højesteret fandt også, at foreningsfrihedsloven kun forbød virksomheden at lægge vægt på fagforeningstilhørsforhold i forbindelse med ansættelse og afskedigelse. Forskelsbehandling under ansættelen er derfor som udgangspunkt tilladt. Højesteret bemærkede dog, at en forskelsbehandling, der havde den virkning, at medarbejderen blev tvunget til at melde sig ind i en bestemt fagforening, eller såfremt forskelsbehandlingen havde en sådan karakter, at den indebar en trussel mod medarbejderens eksistensgrundlag, kunne være i strid med artikel 11 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Om den konkrete sag bemærkede Højesteret, at forskelsbehandlingen bestod i, at de to produktionsansatte medarbejdere ikke fik udbetalt supplerende sygeløn, men alene en sygeløn svarende til den normale dagpengesats. Hermed adskilte sygelønnen sig ikke fra, hvad der var gældende for mange andre arbejdstagere, og denne forskelsbehandling indebar ikke, at medarbejderne reelt var tvunget til at indmelde sig i 3F. Forskelsbehandlingen udgjorde derfor ikke en overtrædelse af Menneskerettighedskonventionens artikel 11.
Højesterets dom fastslår, at der gyldigt kan indgås kollektive aftaler, som giver særlige fordele til medlemmer af en bestemt faglig organisation. En sådan forskelsbehandling er ikke i strid med Menneskerettighedskonventionens artikel 11. Udgangspunktet kan dog fraviges, såfremt forskelsbehandlingen tvinger medarbejderne til at indmelde sig i en bestemt faglig organisation, eller såfremt forskelsbehandlingen udgør en trussel mod den berørte medarbejders eksistensgrundlag.
Har du spørgsmål til afgørelsen, kan du kontakte advokat Snorre Andreas Kehler på sak@sjlaw.dk
Vestre Landsrets dom kan læses her
Højesterets dom kan læses her


text:
Skat.dk: Reservedele - brugte varer - ikke-afgiftspligtig person – momsfritagelse
09 Apr 2019 09:33
Brugtmomsreglerne, totalskadede, udtjente, biler, autobrugsvirksomhed, skrotningsvirksomhed, forsikringsvirksomhed
Momslovens § 69, stk. 1, nr. 1 og 3
Den Juridiske Vejledning 2019-1, D.A.5.10.6
Den Juridiske Vejledning 2019-1, D.A.18.3.2
Tidligere instans: Vestre Landsrets dom af den 20. juni 2017, SKM2017.443.VLR
Tidligere instans: Landsskatterettens afgørelse af 12. december 2011, jr.nr. 10-03183
Biintervenienter til støtte for appellanten: G1, G2, G3 og G4
Jon Stokholm, Vibeke Rønne, Jens Peter Christensen, Hanne Schmidt og Jens Kruse Mikkelsen.
I tidligere instans er afsagt dom af Vestre Landsrets 14. afdeling den 20. juni 2017 (SKM2017.443.VLR).
Appellanten, H1 I/S, har gentaget sin påstand om, at indstævnte, Skatteministeriet, skal anerkende, at spørgsmål 2, om H1 I/S kan anvende brugtmomsordningen ved videresalg af brugte reservedele fra et totalskadet køretøj, der er købt af et forsikringsselskab, skal besvares bekræftende.
Parterne har gentaget deres anbringender, herunder vedrørende spørgsmålet om præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen.
H1 I/S har supplerende anført navnlig, at forsikringsselskaber succederer i forsikringstagers momsmæssige stilling med den virkning, at H1 I/S kan sælge reservedele fra køretøjer efter brugtmomsordningen i medfør af momslovens § 69, stk. 1, nr. 1, når den oprindelige ejer af køretøjet ikke har haft fradrag for købsmoms ved erhvervelsen, og således er en ikke afgiftspligtig person. Stammer køretøjet fra en afgiftspligtig person, der ikke har haft adgang til momsfradrag ved anskaffelsen, vil H1 I/S kunne anvende brugtmomsordningen i medfør af § 69, stk. 1, nr. 3.
Momssystemet er bygget op som en merværdiafgift. Den undtagelse af forsikringsselskabers salg af varer, som de har modtaget i forbindelse med udbetaling af erstatning, og som er hjemlet i momssystemdirektivets artikel 394, må derfor forstås således, at den hviler på en forudsætning om, at der er tale om salg af varer, som forsikringstageren oprindeligt har haft fradrag for. Undtagelsen gælder netop kun forsikringsselskabers salg af køretøjer til registrerede virksomheder.
Momsens neutralitetsprincip tilsiger, at et forsikringsselskab må anses at succedere i forsikringstagers momsforhold, således at der ikke bliver afregnet moms to gange. Køretøjer overtaget af et forsikringsselskab efter udbetaling af erstatning vil i langt de fleste tilfælde indeholde en uafløftet moms, idet forsikringstageren ikke har haft fradragsret for momsen ved indkøbet.
Skatteministeriet har heroverfor anført navnlig, at der ikke er hjemmel i momsloven og momssystemdirektivet for H1 I/S’s synspunkt om momsmæssig succession. H1 I/S har til støtte for sit synspunkt alene henvist til princippet om afgiftsneutralitet.
Dette princip er efter EU-Domstolens faste praksis ikke en primærregel, men kun et fortolkningsprincip.
Det forhold, at et forsikringsselskab rent forsikringsretligt indtræder i den skadelidtes ret til resterne af genstanden og overtager resterne ved udbetaling af erstatning, medfører ikke, at der sker en momsretlig ”succession” for forsikringsselskabet i relation til en videre omsætning af disse rester. Forsikringsselskabets egen afgiftsmæssige natur og stilling i relation til videresalg af resterne er uafhængig af, hvem forsikringstageren var.
H1 I/S har for Højesteret på ny fremsat anmodning om præjudiciel forelæggelse af spørgsmål om fortolkningen af momssystemdirektivet for EU-Domstolen. Højesteret har den 20. marts 2018 besluttet ikke at imødekomme anmodningen, da der efter en foreløbig vurdering ikke forelå rimelig tvivl om forståelsen af EU-retten.
Den særlige danske ordning, der er omtalt i landsrettens dom, og som nu har hjemmel i momssystemdirektivets artikel 394 (tidligere sjette momsdirektivs artikel 27, stk. 6), hviler på Danmarks anmeldelse til EU-Kommissionen i december 1977. Af anmeldelsen fremgår bl.a.:
”I fortsættelse af skrivelse herfra … skal man i besvarelse af Deres brev … om danske forenklingsforanstaltninger i henhold til art. 27 i 6. momsdirektiv oplyse, at Danmark agter fortsat at gøre brug af følgende bestemmelser i merværdiafgiftsloven:
Paragraf 4, stk. 2: Muligheden for administrativt at fritage grupper af virksomheder for at svare afgift bl.a. af ikke-erhvervsmæssig afsætning af varer.”
I Kommissionens svar af 20. juni 1979 om anvendelse af sjette momsdirektivs artikel 27, stk. 6, med en gennemgang af undtagelsesbestemmelser meddelt af Danmark hedder det bl.a.:
”1. Fritagelse af aktiviteter i visse kategorier af virksomheder
Finansministeren bemyndiges i § 4, stk. 2, i den danske lov til at udstede regler med henblik på at afgiftsfritage visse kategorier af virksomheder med undtagelse af virksomheder med en årlig omsætning på højst 10.000 kr., som er omfattet af fritagelsen for små virksomheder i § 4, stk. 1.
Det er kun bestemmelsen i § 4, stk. 2, som blot indebærer en bemyndigelse til finansministeren og ikke en forenkling, der er blevet meddelt og ikke de gennemførelsesforanstaltninger, der er truffet på dette grundlag. For at fjerne enhver usikkerhed om meddelelsens omfang bør det præciseres over for de danske myndigheder, at meddelelsen af 21. december 1977 kun gælder for de administrative bestemmelser, som var gældende på dette tidspunkt, og som havde hjemmel i § 4.
Finansministeriets bekendtgørelse nr. 149 af 9. april 1969, der havde hjemmel i § 4, stk. 2, blev i forbindelse med de ændringer af love og administrative bestemmelser, der skete ved sjette direktivs ikrafttræden, ophævet ved bekendtgørelse nr. 307 af 26. maj 1978, som trådte i kraft den 1. oktober 1978.
Bekendtgørelserne fra 1978 og 1969 er imidlertid næsten enslydende både hvad angår listen over fritagne virksomheder og betingelserne for denne fritagelse.
Fritagelse for forsikringsselskabers afsætning af varer, som overtages fra forsikringstagere i forbindelse med udbetaling af erstatning.
Fritagelse for bankers og sparekassers afsætning af varer, som overtages på grund af misligholdelse af kontrakter, som er har finansieret.
Disse to fritagelser er kun tilladt, hvis afsætningen sker til registrerede virksomheder.
Fritagelsen medfører således en afgiftssuspension, der ikke påvirker størrelsen af den skyldige afgift ved det endelige forbrug.
Denne undtagelse fra sjette momsdirektiv artikel 2 synes acceptabel.”
H1 I/S driver virksomhed med genanvendelse af bl.a. skadede biler, som selskabet køber af forsikringsselskaber. Forsikringsselskaberne opkræver ikke moms ved salgene.
H1 I/S anmodede i 2010 SKAT om bindende svar på, 1) om selskabet kan anvende brugtmomsordningen ved videresalg af brugte reservedele, der er købt af private i forbindelse med skrotning af en bil, og 2) om selskabet kan anvende brugtmomsordningen ved videresalg af brugte reservedele udtaget fra et totalskadet køretøj, som er købt af et forsikringsselskab (”forsikringskøretøj”). Skattemyndighederne besvarede begge spørgsmål benægtende.
Under landsrettens behandling af sagen blev der stillet præjudicielt spørgsmål til EU-Domstolen om fortolkningen af begrebet ”brugte genstande” i artikel 311, stk. 1, nr. 1, i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (momssystemdirektivet). EU-Domstolen besvarede i dom af 18. januar 2017 i sag C-471/15 (Sjelle Autogenbrug I/S) spørgsmålet således, at brugte dele fra udrangerede motorkøretøjer, som en autogenbrugsvirksomhed har erhvervet fra en privatperson, og som er bestemt til at sælges som reservedele, udgør ”brugte genstande” i denne bestemmelses forstand.
Skatteministeriet anerkendte herefter, at H1 I/S’s anmodning om bindende svar, der angår selskabets anvendelse af brugtmomsordningen ved videresalg af brugte reservedele fra køretøjer købt af private, skal besvares bekræftende.
Denne sag angår herefter, om H1 I/S kan anvende brugtmomsordningen i momslovens kapitel 17 ved videresalg af brugte reservedele udtaget fra skadede køretøjer, som er købt fra et forsikringsselskab.
Brugtmomsordningen går ud på, at en videreforhandler af brugte genstande kun skal pålægge moms på sin avance ved videresalg af de brugte genstande og ikke af den fulde salgssum, som er momslovens udgangspunkt.
H1 I/S har fremsat fem hovedanbringender til støtte for, at selskabet kan anvende brugtmomsordningen ved salg af reservedele fra forsikringskøretøjer.
Momslovens kapitel 17 indeholder særlige bestemmelser for brugte varer, kunstgenstande, samlerobjekter og antikviteter. Det er i momslovens § 69, som gennemfører artikel 314 i momssystemdirektivet, bestemt, at virksomheder, der indkøber brugte varer mv. med henblik på videresalg, ved videresalg kan afgiftsberigtige de pågældende brugte varer mv. efter reglerne i dette kapitel. § 69 opstiller en række betingelser for at anvende ordningen. Af relevans for denne sag er det en betingelse, at de brugte varer er leveret af ”en ikke afgiftspligtig person” (§ 69, stk. 1, nr. 1), eller af ”en afgiftspligtig person, når leveringen er fritaget for afgift efter lovens § 13” (§ 69, stk. 1, nr. 3).
EU-Domstolen har taget stilling til brugtmomsordningen i bl.a. dom af 19. juli 2012 i sag C-160/11 (Bawaria Motors). I præmis 28 og 29 har domstolen fastslået, at brugtmomsordningen, jf. artikel 314, udgør en undtagelse til den almindelige ordning, at særordningen derfor skal fortolkes indskrænkende, og at ordningens anvendelsesområde er fastsat udtømmende. Ifølge dommens præmis 41 og 42 er det uden betydning for fastlæggelse af betingelserne for anvendelse af brugtmomsordningen, at en afgiftspligtig videreforhandler bliver udsat for delvis dobbelt afgiftsbelastning på grund af en national særordning, og at det er op til de nationale myndigheder at gøre en ende på denne situation.
Momslovens anvendelsesområde
H1 I/S har som sit første hovedanbringende anført, at salg af dele fra forsikringskøretøjer helt falder uden for momssystemdirektivet og dermed også momslovens anvendelsesområde i kraft af Danmarks anmeldelse af den særlige danske ordning i form af en forenklingsforanstaltning vedrørende forsikringsselskabers afsætning af varer, som overtages fra forsikringstagere i forbindelse med udbetaling af erstatning, jf. momssystemdirektivets artikel 394 (stand still-klausul). Synspunktet er, at der er tale om en ”ikke leverance”, hvorved H1 I/S kan anvende brugtmomsordningen, jf. § 69, stk. 1, nr. 1, ved selskabets efterfølgende salg af de reservedele, der udtages fra køretøjerne.
Den danske ordning, hvorefter forsikringsselskaber er fritaget for at svare afgift af afsætning til registrerede virksomheder af varer, som overtages fra forsikringstagere i forbindelse med udbetaling af erstatning, havde frem til 1994 hjemmel i bekendtgørelser. Bekendtgørelserne var udstedt med hjemmel i den dagældende momslovs § 4, stk. 2, hvorefter Skatteministeriet kunne fritage ”andre grupper af virksomheder” for at svare afgift. § 4, stk. 2, blev ikke medtaget i momsloven fra 1994 (lov nr. 375 af 18. maj 1994), og den seneste bekendtgørelse fra 1988 (bekendtgørelse nr. 644 af 20. oktober 1988) blev samtidig ophævet. Som anført af landsretten har der i forlængelse heraf siden 1994 været opretholdt en praksis, hvorefter forsikringsselskaber ved afsætning af varer, der er overtaget fra forsikringstagere i forbindelse med udbetaling af erstatning, er fritaget for at pålægge moms.
Den danske ordning er godkendt af EU-Kommissionen som særforanstaltning efter Rådets sjette momsdirektiv af 17. maj 1977 (77/388/EØF) artikel 27, stk. 5, jf. stk. 1, der omhandler tilladelse til at opretholde særlige foranstaltninger for at forenkle afgiftsopkrævningen. Hjemlen hertil er nu medtaget i momssystemdirektivets artikel 394. Det fremgår af Kommissionens godkendelse af 20. juni 1979, at fritagelsen for forsikringsselskabers afsætning af varer, som overtages fra forsikringstagere i forbindelse med udbetaling af erstatning, kun er tilladt, hvis afsætningen sker til registrerede virksomheder, således at der alene sker en afgiftssuspension.
Højesteret finder, at der ikke er en sådan tvivl om forståelsen af EU-retten, at der er anledning til at forelægge spørgsmål for EU-Domstolen herom.
Den danske ordning for forsikringsselskabers afsætning af varer er en undtagelse fra et grundlæggende princip i momssystemet, hvorefter der skal pålægges moms i alle fremstillings- og omsætningsled.
Efter momssystemdirektivets og momslovens indhold og systematik samt Kommissionens godkendelse af den danske ordning finder Højesteret, at et forsikringsselskabs leverance ikke falder uden for reglernes anvendelsesområde med den virkning, at H1 I/S af den grund kan anvende brugtmomsordningen på selskabets efterfølgende salg af de reservedele, der udtages fra køretøjerne.
Momslovens § 69, stk. 1, nr. 1
Der skal herefter tages stilling til H1 I/S’s andet hovedanbringende om, at forsikringsselskaber er afgiftspligtige personer, men at de ikke handler i denne egenskab, når selskaberne til H1 I/S sælger forsikringskøretøjer, som er omfattet af den særlige danske ordning, hvorfor selskaberne skal betragtes som ikke afgiftspligtige personer i relation til momslovens § 69, stk. 1, nr. 1.
Efter momslovens § 69, stk. 1, nr. 1, er det en forudsætning for at anvende reglerne om brugtmoms i kapitel 17, at brugte varer mv. er leveret af en ikke afgiftspligtig person.
EU-Domstolen har i flere sager fortolket begreberne ”afgiftspligtig person” og ”økonomisk virksomhed”, jf. bl.a. EU-Domstolens dom af 15. september 2011 i de forenede sager C180/10 og C-181/10 (Slaby og Kuć), præmis 43 og 44, hvorefter en afgiftspligtig person defineres i relation til begrebet økonomisk virksomhed, og økonomisk virksomhed omfatter alle former for virksomhed mv. med henblik på at opnå indtægter af en vis varig karakter.
Som tidligere nævnt har EU-Domstolen i præmis 28 og 29 i Bawaria Motors-dommen fastslået, at brugtmomsordningen, jf. momssystemdirektivets artikel 314, udgør en undtagelse til den almindelige ordning, at særordningen derfor skal fortolkes indskrænkende, og at ordningens anvendelsesområde er fastsat udtømmende.
EU-Domstolens fortolkning af begreberne ”afgiftspligtig person” og ”økonomisk virksomhed” må lægges til grund ved fortolkning af begrebet ”ikke afgiftspligtig person” i momslovens § 69, stk. 1, nr. 1.
Som anført af landsretten indgår forsikringsselskabers salg af skadede biler i selskabernes regelmæssige erhvervsmæssige virksomhed på en sådan måde, at der er tale om selvstændig økonomisk virksomhed i momslovens forstand, jf. § 3, stk. 1, jf. momssystemdirektivets artikel 9.
Det følger heraf, at et forsikringsselskab, der sælger forsikringskøretøjer, ikke er en ”ikke afgiftspligtig person”, jf. momslovens § 69, stk. 1, nr. 1. H1 I/S kan derfor ikke anvende brugtmomsordningen i medfør af denne bestemmelse. Det bemærkes herved, at det, som anført af landsretten, efter momslovens § 69, stk. 1, nr. 1, ikke er afgørende, om en transaktion er afgiftspligtig, men om det er en ikke afgiftspligtig person, der leverer.
Momslovens § 69, stk. 1, nr. 3, jf. § 13, stk. 1, nr. 10
H1 I/S har som sit tredje hovedanbringende anført, at forsikringsselskabernes salg til H1 I/S af forsikringskøretøjer er omfattet af momslovens § 69, stk. 1, nr. 3, jf. § 13, stk. 1, nr. 10.
Efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 10, er forsikrings -og genforsikringsvirksomhed, herunder ydelser i forbindelse med sådan virksomhed, som udføres af forsikringsmæglere og -formidlere, fritaget for afgift. Bestemmelsen gennemfører momssystemdirektivets artikel 135, stk. 1, litra a.
EU-Domstolen har i dom af 15. juni 1989 i sag C-348/87 (Stichting Uitvoering Financiële Acties) i præmis 13 udtalt, at fritagelserne i sjette momsdirektiv (nu artikel 135 og artikel 136 i momssystemdirektivet), skal fortolkes indskrænkende, da de er undtagelser fra det almindelige princip, hvorefter omsætningsafgift opkræves af enhver tjenesteydelse, der udføres mod vederlag af en afgiftspligtig person.
Begrebet ”forsikringsvirksomhed” i de danske regler må fortolkes i overensstemmelse med begrebet ”forsikringstransaktioner” i de bagvedliggende EU-regler.
EU-Domstolen har i dom af 16. juli 2015 i sag C-584/13 (Mapfre) i præmis 28 gentaget indholdet af præmis 17 i dom af 25. februar 1999 i sag C-349/96 (CPP), som landsretten har omtalt. Det fremgår af disse præmisser, at en forsikringstransaktion efter almindelig opfattelse kendetegnes ved, at forsikringsgiveren påtager sig, mod betaling af en præmie og i tilfælde af forsikringsbegivenhedens indtræden, til den forsikrede at betale den ydelse, der er blevet aftalt ved kontraktens indgåelse.
Som anført af landsretten foretager forsikringsselskaber systematisk og organiseret salg af skadede motorkøretøjer og opnår herved løbende indtægter af en vis varig karakter, der supplerer indtægterne fra selskabernes forsikringsvirksomhed.
Under henvisning hertil og til EU-Domstolens fortolkning af begrebet forsikringstransaktion tiltræder Højesteret, at selskabernes salg af forsikringskøretøjer udgør selvstændige transaktioner efter momslovens § 4, stk. 1, 1. pkt. H1 I/S kan derfor ikke anvende brugtmomsordningen i medfør af momslovens § 69, stk. 1, nr. 3, jf. § 13, stk. 1, nr. 10.
Det, som H1 I/S har anført om betydningen af bemærkningerne til § 13, stk. 1, nr. 10, i forslag til lov om merværdiafgift (momsloven) (Folketingstidende 1993-94, tillæg A, lovforslag nr. L 124, sp. 4393) og om hensynet til at undgå dobbelt afgiftsbelastning, kan af de grunde, som landsretten har anført, herunder med henvisning til Bawaria Motors-dommen, ikke føre til en udvidende fortolkning af undtagelsesbestemmelsen om afgiftsfritagelse i § 13, stk. 1, nr. 10, i strid med momssystemdirektivet.
Momslovens § 69, stk. 1, nr. 3, jf. § 13, stk. 2, 1. led
H1 I/S har som sit fjerde hovedanbringende gjort gældende, at forsikringsselskaber er afgiftspligtige personer, men at deres salg af forsikringskøretøjer er omfattet af fritagelsesbestemmelsen i momslovens § 13, stk. 2, 1. led.
Efter § 13, stk. 2, 1. led, er levering af varer, der alene har været anvendt i forbindelse med virksomhed, der er fritaget for afgift efter stk. 1, også fritaget for afgift.
Bestemmelsen gennemfører momssystemdirektivets artikel 136, litra a, hvorefter levering af varer, der udelukkende har været anvendt i forbindelse med sådanne former for virksomhed, som er fritaget for afgift i medfør af nærmere opregnede artikler, herunder artikel 135, litra a, om forsikringsvirksomhed, fritages for afgift, såfremt disse varer ikke har givet ret til fradrag. Opregningen omfatter ikke artikel 394, der som nævnt er hjemmel for den danske ordning vedrørende forsikringskøretøjer.
EU-Domstolen har i dom af 6. juli 2006 i de forenede sager C-18/05 og C-155/05 (Salus og Villa Maria Beatrice Hospital) taget stilling til artikel 13, punkt B, litra c, i sjette momsdirektiv. Momssystemdirektivets artikel 136, litra a, svarer til denne artikel. Efter dommens præmis 31 er det en betingelse for at være omfattet af bestemmelsen, at de videresolgte goder forudgående er erhvervet af en afgiftspligtig person til brug for en form for virksomhed, der er fritaget i henhold til artikel 13 (der svarer til momssystemdirektivets artikel 135), og at momsen ved denne erhvervelse er endeligt erlagt uden mulighed for fradrag heraf.
Som tidligere nævnt har EU-Domstolen i præmis 28 og 29 i Bawaria Motors-dommen fastslået, at brugtmomsordningen, jf. artikel 314, udgør en undtagelse til den almindelige ordning, at særordningen derfor skal fortolkes indskrænkende, og at ordningens anvendelsesområde er fastsat udtømmende.
Højesteret finder herefter, at momslovens § 13, stk. 2, 1. led, ikke er anvendelig, idet forsikringskøretøjer ikke har været anvendt til brug for forsikringsvirksomhed efter § 13, stk. 1, nr. 10, og da der ikke beregnes moms i forbindelse med forsikringsselskabernes overtagelse af forsikringskøretøjer fra forsikringstagerne.
H1 I/S har som sit femte hovedanbringende anført, at forsikringsselskaber succederer i forsikringstagers momsmæssige stilling med den virkning, at H1 I/S kan benytte brugtmomsordningen. Det gælder både, når forsikringstager er en privatperson, og når forsikringstager er en afgiftspligtig person, som ikke har haft momsfradrag. H1 I/S har herved navnlig henvist til momssystemets neutralitetsprincip.
EU-Domstolen har i flere sager fastslået, at princippet om afgiftsneutralitet ikke er en primærretlig regel, men et fortolkningsprincip, jf. bl.a. dom af 9. marts 2017 i sag C-573/15 (Oxycure Belgium), præmis 32.
Som tidligere anført er det ifølge Bawaria Motors-dommen, præmis 41 og 42, uden betydning for fastlæggelse af betingelserne for anvendelse af brugtmomsordningen, at en afgiftspligtig videreforhandler bliver udsat for delvis dobbelt afgiftsbelastning på grund af en national særordning.
Højesteret finder, at der ikke er hjemmel i momssystemdirektivet og momsloven til, at forsikringsselskaber kan succedere i forsikringstageres momsposition.
Højesteret stadfæster landsrettens dom, således at Skatteministeriet frifindes for H1 I/S’s påstand.
I sagsomkostninger for Højesteret skal H1 I/S inden 14 dage fra denne højesteretsdoms afsigelse betale 250.000 kr. til Skatteministeriet.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret