text:
Opsigelse af gravid medarbejder - hvornår sker vurderingen - Lexology
Opsigelse af gravid medarbejder - hvornår sker vurderingen
Denmark October 25 2016
I den pågældende sag blev en sekretær og deltidsreceptionist opsagt. I opsigelsesperioden opsagde fuldtidsreceptionisten sin stilling, men den opsagte medarbejder, der havde kombinationsstillingen, fik ikke tilbudt fuldtidsreceptioniststillingen, og der blev i stedet ansat en anden fuldtidsreceptionist.
Højesteret stadfæstede landsrettens afgørelse om, at således som funktionærlovens § 2b er formuleret, er det forholdene på opsigelsestidspunktet, der er afgørende for vurderingen af opsigelsens saglighed.
I 2004 fulgte Højesteret op i en sag med en lignende problemstilling.
Sagen omhandlede et auto-firma, der var trådt i betalingsstandsning. Da virksomheden ikke havde held med et salg, blev samtlige medarbejdere, herunder en tillidsmand og en sikkerhedsrepræsentant, opsagt.
Det lykkedes herefter at sælge virksomheden. Salget skete inden udløbet af opsigelsesperioden, og alle medarbejdere blev genansat med undtagelse af tre, herunder tillidsmanden og sikkerhedsrepræsentanten. Tillidsmanden og sikkerhedsrepræsentanten mente opsigelsen var usaglig.
Højesteret udtalte, at afskedigelserne skulle begrundes ud fra forholdene på opsigelsestidspunktet, og at konkursboet havde godtgjort, at der på opsigelsestidspunktet ikke var en realistisk udsigt for et salg af virksomheden. Afskedigelserne var derfor begrundet i en tvingende årsag i form af arbejdsmangel.
Der er ikke støtte hverken i ordlyden af bestemmelsen eller i forarbejderne til, at der ved rimelighedens bedømmelse skal tages højde for forhold, der indtræder mellem opsigelsestidspunktet og udløbet af opsigelsesvarslet. Ændringer i de faktiske forhold i opsigelsesperioden kan således ikke gøre en oprindelig saglig opsigelse usaglig og dermed udløse godtgørelse.
Det gælder tilsvarende efter praksis i Faglig Voldgift om urimelig opsigelse. Til eksempel kan henvises til en afgørelse fra Faglig Voldgift af 27. november 2013 på det private område, hvor en journalist blev opsagt på grund af nødvendige besparelser og rationaliseringer i virksomheden. Dagen efter opsigelsen af journalisten afleverede en anden journalist sin opsigelse. Avisen slog den ledige stilling op, som den opsagte medarbejder også søgte, men ikke fik. Opmanden udtalte, at selvom virksomheden søgte efter en journalist i opsigelsesperioden, så ville opmanden ikke tilsidesætte det skøn, som virksomheden havde udøvet, da de valgte en anden journalist til stillingen.
Spørgsmålet er om der gælder en anden standard, når der skal foretages en vurdering af om en opsigelse er i strid med forskelsbehandlingsloven eller ligebehandlingsloven.
Højesteret har ved en dom af 20. februar 2012 fastslået, at der i et vist omfang kan tages hensyn til oplysninger, der kommer frem efter afgivelsen af opsigelsen. Højesteret fastslog, at beskyttelse mod afskedigelse på grund af graviditetsbetinget fravær også omfatter en situation, hvor arbejdsgiveren på afskedigelsestidspunktet ikke var eller burde være bekendt med graviditeten. I den pågældende sag var det medarbejderens sygefravær, der begrundede opsigelsen og fraværet skyldtes i det væsentlige graviditetsbetinget sygdom. Da arbejdsgiveren ikke omgjorde beslutningen om opsigelse efter at være blevet bekendt med graviditeten, var der handlet i strid med ligebehandlingslovens § 9 og medarbejderen blev tilkendt en godtgørelse svarende til 6 måneders løn.
Højesterets dom vedrørte en meget speciel situation, hvor opsigelsen netop var begrundet i medarbejderens sygefravær, der viste sig at være graviditetsbetinget, hvilket arbejdsgiveren først blev bekendt med efter opsigelsen. I den meget specifikke situation burde virksomheden have omgjort sin beslutning, da sagens sammenhæng stod klart for dem.
Vestre Landsret er i en afgørelse af 3. juni 2014 gået videre end Højesterets afgørelse fra 2012. Vestre Landsret nåede til det resultat, at arbejdsgiveren ikke havde opfyldt sin omplaceringspligt, idet landsretten fastslog, at omplaceringspligten løb helt til udløbet af opsigelsesvarslet og ikke kun til afskedigelsestidspunktet. Dette gjaldt også i en situation, hvor arbejdsgiveren først blev bekendt med medarbejderens graviditet efter beslutningen om opsigelsen var blevet effektueret.
Vestre Landsret tilkendte medarbejderen en godtgørelse svarende til 9 måneders løn med den begrundelse, at virksomheden – da en ledig stilling skulle besættes i opsigelsesperioden – burde have sikret sig, at de havde tilstrækkelige oplysninger om medarbejderens kvalifikationer, og at medarbejderen herefter skulle være gjort opmærksom på den ledige stilling. Det forhold, at medarbejderen havde set stillingsopslaget, men valgte ikke at søge stillingen, ændrede ikke på karakteren af omplaceringspligten.
Vestre Landsrets dom blev anket til Højesteret, der i dag har afsagt dom i sagen.
Højesteret har omgjort landsrettens afgørelse og dermed anset det for godtgjort, at opsigelsen ikke var hverken helt eller delvist begrundet i medarbejderens graviditet. Da medarbejderen endvidere ikke havde påvist faktiske omstændigheder, der gav grundlag for at formode, at det helt eller delvist kunne henføres til graviditeten, at medarbejderen efter opsigelsen ikke blev tilbudt en anden stilling, blev arbejdsgiveren i det hele frifundet.
Højesteret slår indledningsvist fast, at det er et almindeligt ansættelsesretligt princip, at rimeligheden af en afskedigelse skal vurderes ud fra forholdene på opsigelsestidspunktet (jf. også dommen fra 2002 nævnt ovenfor), og at dette også gælder ved bedømmelse af lovligheden af en afskedigelse efter reglerne i ligebehandlingsloven.
Højesteret anfører videre:
”Ved vurderingen af, om arbejdsgiveren har løftet sin bevisbyrde for, at afskedigelsen ikke er begrundet i graviditeten, kan det efter omstændighederne få betydning, hvis arbejdsgiveren ikke har udnyttet en eventuel mulighed for omplacering til en stilling, som var ledig i tiden op til opsigelsestidspunktet, eller som på opsigelsestidspunktet måtte forventes at blive ledig inden udløbet af opsigelsesperioden.”
Medarbejderen havde under sagen påberåbt sig fire stillinger, hvortil hun kunne have været omplaceret. Højesteret har afvist, at omplacering til disse stillinger var en mulighed, da stillingerne enten var besat inden opsigelsestidspunktet eller da andre ansøgere var mere kvalificerede end den opsagte medarbejder.
Virksomheden havde derfor løftet bevisbyrden for, at opsigelsen reelt var begrundet i besparelser og hverken helt eller delvist kunne henføres til medarbejderens graviditet.
Medarbejderen havde nedlagt et subsidiært anbringende om overtrædelse af ligebehandlingslovens § 2, hvorefter mænd og kvinder skal behandles lige ved bl.a. ansættelser. Såfremt en gravid kvinde påviser faktiske omstændigheder, som giver anledning til at formode, at der er udøvet forskelsbehandling, påhviler det arbejdsgiveren at bevise, at ligebehandlingsprincippet ikke er blevet krænket, jf. § ligebehandlingslovens §16 a.
I tiden mellem opsigelsen og fratrædelsestidspunktet opstod en ledig tidsbegrænset stilling i en del af virksomheden. Medarbejderen, der var kvalificeret til stillingen, undlod at søge den. Derudover skete der ansættelse af en medarbejder i en anden stilling, ligesom en tredje stilling blev opslået som ledig.
Højesteret har i den forbindelse anført:
“Højesteret finder, at der ikke er grundlag for at anse UCN’s undladelse af at tilbyde A den ledige stilling på sygeplejerskeuddannelsen for en overtrædelse af ligebehandlingslovens § 2.
Højesteret lægger i den forbindelse vægt på, at hun hverken havde ansøgt om eller givet udtryk for interesse i ansættelse i denne stilling, og at der i øvrigt heller ikke er påvist faktiske omstændigheder, f.eks. i form af tilkendegivelser fra UCN, som giver anledning til at formode, at der ville ske en krænkelse af ligebehandlingsprincippet, hvis hun havde søgt den pågældende stilling. Der er af samme grund heller ikke grundlag for at fastslå, at UCN’s undladelse af at tilbyde A de andre stillinger, som blev ledige efter opsigelsen af hende den 28. november 2011, indebærer en overtrædelse af § 2.”
Med dommen har Højesteret slået den praksis fast, der har været gældende i hvert fald siden 2002 på området for usaglige afskedigelser, og som nu er udvidet til også at gælde særlovgivningen. Vurderingen af opsigelsers saglighed skal ske ud fra forholdene på opsigelsestidspunktet.
Højesteret har samtidig åbnet den kattelem i forhold til rækkevidden af omplaceringspligten, at det kan blive tillagt betydning, hvis arbejdsgiveren ikke har udnyttet omplaceringsmuligheder, der var til stede enten forud for opsigelsestidspunktet eller som på det tidspunktet forventeligt ville opstå inden opsigelsesperiodens udløb.
Afgørende er derfor fortsat opsigelsestidspunktet og den viden, der forelå på det tidspunkt
Guidelines on responsible layout of office workspaces for the purpose of reopening Denmark *

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Fashion Law - En blog om mode, lovgivning og alt det imellem	En blog om mode, lovgivning og alt det imellem
H&M sagsøgt for efterligning af Ugg støvle
Deckers, som er moderselskab til Ugg Australien, har netop ved U.S. District Court for the Central District of California anlagt sag mod H&M for krænkelse af rettighederne til Ugg Bailey Button støvlen (foto). Deckers gør gældende, at H&M bevist har forsøgt at snylte på Ugg’s renommé og tilsidesat Deckers rettigheder til designet af Bailey Button støvlen. Deckers har derfor anmodet retten om øjeblikkeligt… Læs mere
Skrevet den 11.01.17
Benedikte Utzon taber i Højesteret
Højesteret har slået endeligt fast, at Benedikte Utzon ikke må bruge navnet Benedikte Utzon som kendetegn for tøj og accessories. Topbrands købte i 2012 rettighederne til varemærket Benedikte Utzon ud af konkursboet efter Benedikte Utzon A/S og sagens kerne var om Benedikte Utzon måtte bruge sit eget navn som kendetegn, og om hun havde krænket Topbrands rettigheder ved at bruge angivelsen Est. 1995 Benedikte Utzon Wardrobe… Læs mere
Skrevet den 20.12.16
Falske konkurrencer på Instagram
Forbrugerombudsmanden advarer i øjeblikket mod flere falske profiler, der florerer på Instagram. Forbrugerombudsmanden er blevet opmærksom på sponsorerede opslag fra elgiganten_dk, humac_dk, bilka_fields og mcdonalds_online. Konkurrencerne er dog ikke udbudt af Elgiganten, Humac, Bilka eller McDonalds og når man klikker på annoncerne, kan man slet ikke købe det annoncerede produkt. Man kan derimod betale for at deltage i en konkurrence om et af produkterne. Med… Læs mere
Skrevet den 16.12.16
Mønsterdesign ikke krænket
MILK Copenhagen ApS er blevet frifundet i en sag om påstået krænkelse af MarMar Copenhagen ApS’ rettigheder. MarMar, som producerer og sælger børnetøj, designede i 2015 nogle geometriske mønstre kaldet chess print, som de fik designregisteret. Mønsteret består af tre- og firkanter (se foto). I 2016 blev MarMar opmærksom på, at MILK Copenhagen solgte børnetøj med et print, der efter deres… Læs mere
Skrevet den 12.12.16
H&M taber til G-Star Raw
Appeldomstolen i Haag har givet G-Star Raw medhold i en retssag mellem H&M og G-Star Raw. Sagen blev anlagt af G-Star Raw, da H&M begyndte at sælge t-shirts med teksten “RAW BEAT EXPERIENCE”. G-Star Raw ejer en lang række varemærkeregistreringer til ordet RAW alene og sat sammen med andre ord, bl.a. LEGENDARY RAW og RAW FOOTWEAR. G-Star mente derfor, at H&M’s… Læs mere
Skrevet den 16.07.16
Izabel Camille krænket Marianne Dulongs rettigheder
Smykkeproducenten Izabel Camille er ved Sø- og Handelsretten blevet dømt for at have handlet i strid med både ophavsretsloven og markedsføringloven. Årsagen er at Izabel Camilles øreringe kaldet Superior og Darling ifølge retten er en nærgående efterligning af Marianne Dulongs velkendte Kharisma øreringe, og at Izabel Camille efter Marianne Dulong havde påtalt krænkelsen fortsatte med at sælge øreringene. Izabel Camille forbydes derfor at producere, markedsføre og… Læs mere
Skrevet den 10.05.16
Så meget forurener dit tøj
Vi danskere er storforbrugere af tøj. Vi køber i gennemsnit 16 kilo tøj om året. Ja, 16 kilo tøj om året. Tøj som vi skiller os hurtigt af med for at erstatte det med nyt tøj. Dette enorme tøjforbrug har alvorlige konsekvenser for både miljøet og de mennesker, der producerer tøjet. Modeindustrien har naturligvis et ansvar for miljøskaderne, men det… Læs mere
Skrevet den 29.03.16
Benedikte Utzon forbydes at bruge sit navn for tøj
Sø- og handelsretten har slået fast, at Benedikte Utzon ikke må bruge navnet Benedikte Utzon som kendetegn for tøj og accessories. Topbrands v/ Lasse Skaarup Jensen købte i 2012 rettighederne til varemærket Benedikte Utzon ud af konkursboet efter Benedikte Utzon A/S. Sagens kerne var om Benedikte Utzon måtte bruge sit eget navn som kendetegn, og om hun havde krænket Topbrands rettigheder ved at bruge angivelsen Est. 1995… Læs mere
Skrevet den 01.12.15
Stella McCartney efter Steve Madden
Sko- og taskeproducenten Steve Madden må efterhånden være vant til det. At blive mødt med krav om efterligning af andres design. Og nu er Madden på den igen. Stella McCartney har nemlig anlagt sag mod Steve Madden som følge af Maddens salg af den såkaldte BTotally bag. McCartney mener nemlig at BTotally bag er en efterligning af McCartneys populære Falabella taske, som… Læs mere
Skrevet den 20.11.15
Bloggere og skjult reklame
Der har været en del usikkerhed omkring reglerne for bloggeres (skjulte) markedsføring af produkter. Forbrugerombudsmanden har derfor udarbejdet en vejledning, der skal hjælpe bloggere og virksomheder med at overholde reglerne om skjult reklame. Af vejledningen fremgår det bl.a.: at det skal være tydeligt for forbrugere, der læser et blogindlæg, at der er tale om reklame, at der er tale om reklame, når virksomheden og… Læs mere
Skrevet den 20.09.15
“Tip en ven”-kampagner – lovlige eller spam?
“Tip en ven og få et gavekort på 50 kr.” Kampagner som denne, hvor kunder opfordres til at tippe en ven, er blevet meget populære. Og det er ikke overraskende, da folk er mere åbne overfor et nyt produkt, hvis det bliver anbefalet af en ven. Men som virksomhed skal man passe på, da “tip en ven”-kampagner nemt kan udgøre ulovlig spam i strid med… Læs mere
Skrevet den 31.08.15
Superdry kopier solgt i danske butikker
To danske virksomheder er ved Sø- og Handelsretten blevet dømt for at sælge falske Superdry T-shirts på nettet og i fire Knock Outlet butikker i Holstebro, Kibæk, Spjald og Varde. Sø- og Handelsretten fik under sagen fremlagt erklæringer fra SuperGroup, som konkluderede at de solgte T-shirts var falske og fik selv mulighed for at sammenligne de mulige kopier med originale Superdry T-shirts. Sø-… Læs mere
Skrevet den 27.08.15
Jane Birken tager afstand fra Birkin krokodilletaske
Stilikonet Jane Birkin, som inspirede Hermès til at lave den famøse Birkin-taske, vil have sit navn fjernet fra en af de mest solgt modeller, nemlig Birkin Croco. Det sker efter at organisationen PETA (People for the Ethical Treatment of Animals) i løbet af sommeren frigav billeder af krokodiller blive mishandlet på to krokodillefarme, hvoraf den ene leverer krokodilleskind til Hermès. Den… Læs mere
Skrevet den 11.08.15
Cult idømt bøde på 100.000 kr. for ulovlig reklame
Forbrugerombudsmanden har ved Retten i Århus fået medhold i, at Cult i en reklamefilm har overtrådt markedsføringsloven ved indirekte at opfordre til vold eller bruge vold som virkemiddel på en utilbørlig måde. I reklamefilmen, der blev lagt på nettet i 2009, følger man hovedpersonen, en ung dreng, der efter at have indtaget energidrikken, begår en række voldelige handlinger. Blandt andet stjæler han en bil,… Læs mere
Skrevet den 15.07.15
Dansk selskab dømt for salg af Ralph Lauren kopier
Ralph Lauren har i dag fået Sø- og Handelsrettens ord for, at et dansk selskab, AB Trading af 2013 ApS, har solgt falske Ralph Lauren poloshirts. Produkterne blev solgt på hjemmesiderne sweetdeal.dk, spotdeal.dk, eurobonusplusdeal.dk og dagens-bedste.dk. AB Trading påstod at produkterne var ægte, men Sø- og Handelsretten fandt det bevist, at der var tale om kopier. AB Trading af 2013… Læs mere
Skrevet den 20.04.15
CND ikke eneret til “Shellac” eller “Shellak”
Sø- og handelsretten har slået fast, at CND, som er kendt for sin holdbare neglelak, CND Shellac, ikke har eneret til betegnelserne “Shellac” og “Shellak”. CND havde begæret fogedforbud overfor RcbDenmark’s brug af betegnelserne “Shellak”, “Shellac”, “LAQshel-lac”, “L.A.Q.shellac”, “laqshellac.dk”, “Hvad er shellak?” og “Shellak?”, men Sø- og Handelsretten frifandt RcbDenmark for denne påstand. Sø- og Handelsretten lagde til grund, at Shellak er… Læs mere
Skrevet den 11.04.15
TAXA 4×35 ikke eneret til “taxa”
Sø- og Handelsretten har i en ny dom fastslået, at TAXA 4×35 ikke har eneret til ordet ”taxa”. TAXA 4×35 havde anlagt sag mod Click A Taxi fordi de mente, at de havde opnået varemærkeret til ordet “taxa”. Sø- og Handelsretten var dog ikke enig. TAXA 4×35 kunne derfor ikke forbyde Click A Taxi i at bruge ordet ”taxi”. Som følge af dommen kan hyrevognsselskaber altså selv… Læs mere
Skrevet den 09.04.15
150.000 par kopisko destrueret
Mere end 150.000 par kopisko af bl.a. mærkerne Nike, Adidas og Converse blev i går destrueret af toldmyndighederne i Manila, Filippinerne. Skoene var importeret fra Kina og havde en estimeret værdi på ca. DKK 8 mio. Destruktionen blev overvåget af repræsentanterne for rettighedshaverne. Du kan se destruktionen her: Kan du forstå at Nike og de andre rettighedshavere bliver nødt til at destruere kopivarer… Læs mere
Skrevet den 25.02.15
Forbud mod kopimøbler trækker ud
Er du også stødt på annoncer med kopimøbler på nettet? Så er du langt fra den eneste. Kopier af danske og udenlandske klassikere sælges nemlig i stor stil på nettet. Kopierne sælges fra engelske hjemmesider, da reglerne i England er meget lempelige, når det kommer til beskyttelse af industrielt design. I England er beskyttelsen nemlig begrænset til en periode på 25 år fra designets… Læs mere
Skrevet den 20.02.15
Je suis Charlie kan ikke varemærkeregistreres
Jeg har i flere medier læst, at der er indgivet varemærkeansøgninger for Je suis Charlie i Benelux og USA. I Danmark er der (endnu) ikke indgivet en varemærkeansøgning for Je suis Charlie og er der nogen der påtænker at gøre det, så kan de lige så godt lade være. For Je suis Charlie kan ikke varemærkeregistreres. Grunden er, at et varemærke skal have kendetegnsfunktion…. Læs mere
Skrevet den 19.01.15
Ny vejledning for tv-reklamer
Forbrugerombudsmanden har netop udstedt en ny vejledning om oplysninger i tv-reklamer. Vejledningen beskriver hvilke oplysninger der efter markedsføringsloven og forbrugeraftaleloven skal være i en tv-reklame, og hvornår forbrugeren kan henvises til en hjemmeside eller tekst-tv for at læse mere. Væsentligt er det, at en tv reklame ikke må være vildledende. Reklamen kan være vildledende, hvis den udelader væsentlig information eller hvis væsentlig information er skjult eller… Læs mere
Skrevet den 16.01.15
Ikke krænkelse af TRIPP TRAPP stolen
Højesteret har i dag frifundet JYSK og HP Schou i en sag anlagt af Stokke om påstået krænkelse af TRIPP TRAPP stolen. Højesteret frifandt JYSK og HP Schou med den begrundelse, at stolen ikke kunne anses som en efterligning af TRIPP TRAPP stolen. Sø- og Handelsretten var nået til samme resultat. Dommen sætter en bremse i Stokkes ellers meget brede… Læs mere
Skrevet den 17.12.14
Er dit selskab klar til Ejerregistret?
Fra den 15. december 2014 skal alle danske aktie-, partner- og anpartsselskaber og iværksætterselskaber registrere oplysninger om selskabets betydelige ejere, det vil sige ejere, som ejer 5 % eller mere af selskabets kapital eller stemmer. Registreringen skal ske i det nyoprettede Ejerregister og formålet er at skabe øget gennemsigtighed omkring ejerforholdene i danske selskaber. De frister, som du skal notere dig er følgende:… Læs mere
Skrevet den 25.11.14
Parallelimport – Do’s and Don’ts
Her får I en kort guide til hvad der er op og ned på reglerne om parallelimport. Hvad er parallelimport? Parallelimport er import af en vare, der er fremstillet af rettighedshaveren selv eller med rettighedshaverens samtykke og bragt lovligt på markedet i det land, hvor varen købes. Ideen med parallelimport er at opkøbe en vare i et billigt land og sælge den… Læs mere
Skrevet den 17.11.14
Pas på med fejl i selvangivelsen
Skatteministeriet sætter i den kommende tid særligt fokus på indberetningsfejl i enkeltmandsejede virksomheder. Mange små virksomheder vælger at spare på pengene til revisor og laver selv deres selvangivelser. Men det går ikke altid godt. For ifølge tal fra SKAT betyder det, at der er fejl i cirka halvdelen af virksomhedernes skatteforhold, og at de enkeltmandsejede virksomheder betaler 5,3 milliarder kroner… Læs mere
Skrevet den 10.11.14
Converse kopier solgt i danske butikker
Converse har ved en dom af 15. oktober 2014 fået Sø- og Handelsrettens ord for, at mere end 100.000 Converse sko solgt i bl.a. Kvickly, Fakta, Harald Nyborg og Lidl var kopier. Coop og de øvrige sagsøgte i sagen havde eller hårdnakket påstået, at skoene var originale Converse sko. Men til trods for sejren, så slap de sagsøgte virksomheder alligevel for at… Læs mere
Skrevet den 15.10.14
Moss fjerner kopismykker fra handlen
Maria Black Jewellery ApS har udsendt en pressemeddelelse hvoraf det fremgår, at Moss Copenhagen har valgt at trække nogle efterligninger af Maria Black smykker ud af handlen. Maria Black Jewellery konstaterede tidligere på året at Moss Copenhagen solgte smykker, som efter deres opfattelse, var kopier af smykker i Maria Blacks Cascade Collection. Som følge af salget indleverede Maria Black en fogedforbudsbegæring… Læs mere
Skrevet den 17.09.14
Nyt om returnering af brugte varer
De nye regler i forbrugeraftaleloven giver forbrugerne mulighed for at fortryde et køb, selvom varen er brugt. For at det ikke skal kunne ske på bekostning af den erhvervsdrivende, har de erhvervsdrivende til gengæld mulighed for at fratrække en eventuel værdiforringelse, når købesummen skal betales tilbage til kunden. Men hvornår er der tale om en værdiforringelse og hvordan fastsættes værdiforringelsen? Det… Læs mere
Skrevet den 16.09.14
Montana taber sag i Højesteret
Højesteret har i dag afgjort en sag mellem ABC Reoler og Montana Møbler om påstået efterligning af Montana-reolen. Og afgørelsen er ikke til Montanas fordel. Sagens kerne var, om ABC-Reoler ved at fremstille og markedsføre reolen ABC Quadrant krænkede Peter Lassens og Montana Møblers rettigheder til Montana-reolen efter ophavsretsloven og markedsføringsloven. Højesteret fastslog, at Montana-reolen er et funktionsbestemt produkt skabt i et funktionalistisk… Læs mere
Skrevet den 10.09.14
Moss’ vinkler krænker ikke Hummels varemærker
Sø- og handelsretten har afsagt kendelse i en sag mellem Hummel og Moss Copenhagen. Moss Copenhagen lancerede i 2013 en sweat pant og tilhørende sweatshirt med vinkler ned ad siderne (se foto). Hummel var af den opfattelse, at vinklerne på siderne var en krænkelse af Hummels varemærkerettigheder og indgav i marts måned 2014 en fogedforbudsbegæring til Sø- og Handelsretten. Sø- og Handelsretten var ikke enig… Læs mere
Skrevet den 10.07.14
Ikke forbud mod Pandoras brug af ordet ”joy”
Sø- og Handelsretten har afsagt dom i en sag anlagt af en engelsk juvelervirksomhed, P. J. Watson, mod Pandora. P. J. Watson ønskede at få nedlagt forbud mod Padoras brug af ordet “joy” i deres markedsføring af charms, da de mente at brugen udgjorde en krænkelse af deres varemærkerettigheder. P. J. Watson har siden år 2000 haft JOY registeret som EU-varemærket i klasse 14 for… Læs mere
Skrevet den 07.07.14
Nye e-handelsregler træder i kraft i dag
I dag træder den ny forbrugeraftalelov og købelov i kraft, som gennemfører EU’s forbrugerrettighedsdirektiv. Her er et overblik over de væsentligste ændringer, som alle netbutikker bør være opmærksomme på. Udvidet oplysningspligt Der stilles udvidede krav til netbutikkernes oplysningspligt overfor kunderne. Der skal bl.a. gives oplysninger om: varens vigtigste egenskaber pris inklusiv alle omkostninger, herunder fragt detaljerede oplysninger om fortrydelsesretten udgifter til returnering… Læs mere
Skrevet den 13.06.14
Balenciaga sagsøger Steve Madden for produktefterligning
Balenciaga har netop anlagt en sag mod Steve Madden i New York for påstået efterligning af Balenciagas velkendte Motercycle Bag. Balenciaga mener, at Steve Madden har lavet en tilstræbt efterligning af Motorcyckle Bag, som blev designregistreret i 2007. Steve Maddens taske er langt fra identisk med Motorcycle Bag, men Balenciaga mener, at Steve Maddens taske består af næsten identiske designelementer, som gør… Læs mere
Skrevet den 11.06.14
Salg af replika møbler ikke lovligt
Sø- og Handelsretten har afsagt dom i en sag anlagt af Fritz Hansen, Louis Poulsen m.fl. mod Interior Addict Ltd. og Nlini Interiors Ltd., som solgte replika møbler til danske kunder fra England. Møblerne var efterligninger af danske designklassikere, som Svanen, Ægget, 7-stolen, PH Koglen, Corona stolen og Oxchair. De sagsøgte gjorde gældende, at markedsføringen og salget ikke var målrettet Danmark og… Læs mere
Skrevet den 28.05.14
Højesteret afsiger dom i Rolex sag
Højesteret har stadfæstet Sø- og Handelsrettens afgørelse i sagen om et Rolex kopiur, som var importeret til Danmark af en privatperson. En mand fra København havde i 2010 købt et kopi Rolex ur over internettet. Uret blev af SKAT beslaglagt under en toldkontrol og nægtet udleveret til importøren, da der var tale om en kopi. Da importøren ikke ville acceptere at uret blev… Læs mere
Skrevet den 16.05.14
Lovlig markedsføring eller spam – hvor går grænsen?
“Gavekode på 100 kr. til dig! Du modtager denne mail, da det efterhånden er lang tid siden, at du har shoppet hos os. Derfor får du en værdikode på 100 DKK, som du kan shoppe for.” Dette budskab sendte SmartGuy ud til forbrugere pr. mail i forbindelse med nogle kampagner i 2013. Nu har Forbrugerombudsmanden politianmeldt SmartGuy. Baggrunden for politianmeldelsen… Læs mere
Skrevet den 24.02.14
Stramning af lov om kopimøbler lader vente på sig
I sommeren 2013 skrev vi om, hvordan den britiske regering endelig havde vedtaget en længe ventet stramning af lovgivningen vedr. salg af kopimøbler (læs indlægget her) Efter den ny lov skulle det være ulovligt, at kopiere designklassikere som fx ”Svanen” og ”Ægget” indtil 70 år efter designerens død, hvilket svarer til lovgivningen i Danmark. Men flere medier har kunne fortælle at… Læs mere
Skrevet den 11.02.14
Ikke forbud mod salg af Parajumpers jakker
Sø- og Handelsretten har netop afvist at nedlægge forbud mod Streetmans markedsføring og salg af tøj mærket Parajumpers. Ape & Partners S.P.A., som har eksklusiv licens til Parajumpers varemærket og Balling Partners ApS, som er agent for mærket i Danmark, havde nedlagt påstand om, at Streetman skulle forbydes at markedsføre og sælge produkter under varemærket “Parajumpers”, hvor stregkoden var fjernet, og der… Læs mere
Skrevet den 23.01.14
Ralph Lauren kopier solgt i Bilka
Dansk Supermarked er netop ved Sø- og Handelsretten blevet dømt til at betale 200.000 kr. til The Polo/Lauren Company L.P., som ejer rettighederne til Ralph Lauren varemærket. Baggrunden er, at der i Bilka i sommeren 2012 blev solgt Ralph Lauren kopiprodukter. Produkterne blev markedsført i Bilkas reklameavis og solgt for mellem 299,- og 399,-. Efter at have erkendt krænkelsen tilbød Dansk Supermarked… Læs mere
Skrevet den 13.01.14
Tyveri i modebranchen
Modebranchen er meget udsat for tyverier. Det gælder hovedsageligt tyverier fra besøgende i butikken, men desværre også fra ansatte. Vi ser her på, hvor langt man som butiksindehaver må gå i indsatsen mod tyverier. Overvågning Butikker må gerne have overvågningskameraer i selve butikken, i butikkernes baglokaler, ved indgangen til butikken og på lageret. Det kræver dog, at butikken skilter med,… Læs mere
Skrevet den 10.01.14
Marimekkos designer “inspireret” til kopiering
Marimekko er flere gange indenfor de seneste måneder blevet beskyldt for kopiering af andres billeder til brug for Marimekko-designs. Det drejer sig blandt andet om billeder fra en britisk børnebog og et billede af kunstneren Markus LEPPO. Nu har det finske tekstil-ikon netop bortvist Kristina Isola, som står bag designet Metsänväki (Skovfolket) for Marimekko. Designet er en næsten identisk kopi… Læs mere
Skrevet den 05.12.13
“Nej tak” til reklamer udvides
Fra den 1. januar 2014 er alle, der er tilmeldt ”nej tak”-ordningen, også beskyttet mod reklamer med en adresse, men uden navn på. I øjeblikket er sådanne reklamer hverken omfattet af ”Reklamer – Nej tak”-ordningerne eller af Robinsonlisten, som er listen, hvor man kan frabede sig personligt, adresserede reklamer. Udvidelsen af retningslinjerne er en konsekvens af en højesteretsdom fra april i… Læs mere
Skrevet den 18.11.13
Hells Angels sagsøger rapper
Hells Angels har i USA anlagt sag mod rapper Young Jeezy og Dillards for varemærkekrænkelse. Young Jeezy har for butikskæden Dillards designet en tøjlinje, hvori der på bl.a. t-shirts og veste er påsat et mærke med et hoved med vinger. Hells Angels mener, at mærket bevidst er designet til at ligne deres logo, som forestiller et kranie med vinger, og Hells Angels har derfor krævet… Læs mere
Skrevet den 14.11.13
Parodier er et farligt modefænomen
Parodier af kendte varemærker er meget oppe i tiden. Der findes t-shirts, sweatshirts og tasker med parodier over bl.a. Chanel, Hermès, Louis Vuitton, Givenchy, Lacoste og Balenciaga. Men er det overhovedet lovligt? Svaret er desværre noget vævende: Parodier kan være lovlige, men er det ikke altid. Og den usikkerhed betyder, at det er et farligt område at begive sig ind… Læs mere
Skrevet den 29.10.13
Nye regler for Facebook konkurrencer
Facebook har ændret deres promotional guidelines, så det nu er blevet lettere at afholde (lovlige) konkurrencer på Facebook. De har nemlig fjernet kravet om at konkurrencer skulle ligge i en 3. parts applikation, og at deltagelse i en konkurrence ikke måtte være betinget af at like, dele og kommentere. Disse krav har gjort det besværligt og omkostningstungt at afholde konkurrencer på Facebook og… Læs mere
Skrevet den 02.10.13
Strik med god karma
Yarnlight Collective er et nyt koncept der omfatter mode, kropsbalance og wellness i et. Det lyder holistisk og eksperimentelt, og det er det også. Bag konceptet står designer Adam Jones, som bl.a. har designet for Kenzo og Dior, og et hold af internationale eksperter. Sammen har de udviklet et garn bestående af kul, bambus og cashmere. Garnet er dermed ikke kun blødt… Læs mere
Skrevet den 11.09.13
Coca-Cola’s successfulde de-branding
Coca-Cola har i deres seneste kampagne udskiftet deres velkendte varemærke med almindelige personnavne. I Danmark kan man være heldig at finde en flaske med sit eget navn på, hvis man f.eks. hedder Frederik eller Anna. Grunden til at Coca-Cola, med succes, kan lave dette PR-nummer, er selvfølgelig, at Coca-Cola er et af verdens mest kendte og genkendelige brands. Selv uden varemærket… Læs mere
Skrevet den 21.08.13
Selvom Cookie-bekendtgørelsen, som bl.a. stiller krav til indsamling af cookies, har mere end 1 år på bagen, er det de færreste danske virksomheder, der overholder reglerne. Men den går snart ikke længere. For Erhvervsstyrelsen, som administrerer reglerne, har nemlig udtalt, at de er ved at gennemgå danske hjemmesider, og om nødvendigt vil politianmelde de virksomheder, som ikke overholder reglerne. For at overholde… Læs mere
Patenter risikerer at bremse 3D print
3D print er af nogle eksperter spået til at blive et endnu større teknologisk gennembrud end internettet – også når det kommer til mode. Det er svært at forestille sig, men nogle har dog set potentialet og forsøger nu at få patenter på grundlæggende teknologier for 3D print. Herved vil de nemlig kunne forhindre andre I at benytte teknologien eller tjene… Læs mere
Skrevet den 16.07.13
Reese Witherspoon sagsøger smykkefirma
Så er der endnu en sag om firmaers (mis)brug af kendtes navne og billeder. Denne gang er det Reese Witherspoon, som det er gået ud over. Et engelsk smykkefirma, Emitations.com, som bl.a. sælger efterligninger af kendte smykker, har solgt en ring under overskriften “Reese Witherspoons forlovelsesring”. Reese Witherspoon har tilsyneladende ikke givet sit samtykke… Læs mere
Skrevet den 08.07.13
LEGO’s minifigur krænket
Endnu engang har LEGO været i retten for at forsvare sit verdenskendte varemærke. Denne gang mod en dansk sælger af legetøjsproducenten COBI’s klodser, der laver figurer og klodser, som passer til LEGO’s klodser. COBI adskiller sig bl.a. fra LEGO ved, at lave samlesæt med klodser, der kan bruges til krigsleg, hvor LEGO netop afholder sig fra samme og kun producerer… Læs mere
Skrevet den 22.06.13
Bedre beskyttelse af designklassikere
Efterligninger af Arne Jacobsens Ægget, PH’s Koglen og Eames’ Barcelonastol. Disse og mange andre efterligninger af designklassikere har gennem flere år været solgt lovligt på nettet. Sælgerne er engelske virksomheder, som har udnyttet at reglerne i England var meget lempelige, når det kom til beskyttelse af industrielt design. I England var beskyttelsen nemlig begrænset til en periode på 25 år… Læs mere
Skrevet den 12.06.13
“Hey shoe lover”-kampagne i strid med markedsføringsloven
“HEY SHOE LOVER! FÅ ET GAVEKORT PÅ 200 KR TIL ONLINE SHOPPING! KUN 5 KR.” Sådan lød overskriften på en kampagne fra PointShop A/S tilbage i 2011. Nu har Forbrugerombudsmanden fået Retten i Ålborgs ord for, at kampagnen var i strid med markedsføringsloven. Kampagnen, som blev markedsført overfor en lang række forbrugere pr. e-mail, gav det indtryk, at man for en betaling på… Læs mere
Skrevet den 30.05.13
H&M går tæt på Balenciaga, Celine and Kenzo
Når man ser H&M’s nye kollektion kaldet “The New Mix” får man fornemmelsen af, at man har set tøjet før. Og det er der en grund til. Flere designs er nemlig kraftigt inspireret af dette års favoritter fra Balenciaga, Celine og Kenzo. Se nogle af eksemplerne her og døm selv om H&M går for tæt på. H&M’s hvide bustier top, som sælges for 179,-,… Læs mere
Skrevet den 29.05.13
Rihanna sagsøger Topshop
Ifølge Vogue magazine har Rihanna valgt at sagsøge Topshop efter at de har solgt en t-shirt med hendes foto – vel at mærke uden hendes samtykke. Parterne skulle efter signende have forsøgt at finde en forligsmæssig løsning, men da det ikke lykkedes, har Rihanna sat sine advokater i gang med at udtage stævning mod Topshop. Topshop var afvist at udtale sin om sagen…. Læs mere
Skrevet den 27.05.13
Gucci taber til Guess
Sidste år vandt Gucci en vigtig sejr over Guess ved domstolen i New York. Nu har en domstol i Italien imidlertid givet Guess medhold i en sag vedrørende de samme forhold. Ikke nok med at den italienske domstol afviste samtlige af Guccis krav mod Guess, så fastslog domstolen også, at tre af Guccis varemærker skal udslettes, nemlig Guccis diamant figurmærke, G logoet og… Læs mere
Skrevet den 13.05.13
Levi’s vinder sag om “red label”
Levi Strauss har netop vundet en vigtig sag vedrørende deres “red label” varemærke. Levi Strauss havde i Tyskland anlagt sag mod et Schweizisks firma, Colloseum Holdings, fordi de solgte jeans med et firkantet rødt label påsyet den højre baglomme. Der stod ikke Levi’s på mærket. Levi Strauss, som ejer adskillige EU varemærker, inklusiv et varemærke bestående af et rød firkantet label, gjorde gældende, at det røde mærke på Colloseums jeans… Læs mere
Skrevet den 25.04.13
Reklamer må ikke fremstå som artikler
Reklamer skal klart kunne identificeres som reklame – ellers er det i strid med markedsføringsloven. Det har Forbrugerombudsmanden fået Retten i Lyngbys ord for i en ny dom, hvor en udgiver af et husstandsomdelt gratisblad stod bag en række redaktionelle rosende artikler om varer, som han selv forhandlede. Bladet udkom i et oplag på 1. mio. eksemplarer og blev… Læs mere
Skrevet den 08.04.13
Kopivarer berettigede ophævelse af agenturaftale
Tessilform Scandinavia ApS, som har rettighederne til Patrizia Pepe i Skandinavien, har fået Sø- og Handelsrettens ord for, at de var berettiget til at ophæve en agenturaftale med OTB Holding AS efter et af OTB’s datterselskaber havde solgt falske Abercrombie & Fitch produkter. Sø- og Handelsretten fandt nemlig, at OTB ved at sælge kopivarer havde tilsidesat sin pligt til at værne om varemærkets værdi og image, og… Læs mere
Skrevet den 05.04.13
Verden har fået nok af logo
Forventningerne til Louis Vuittons SS13 show var høje efter sidste sæsonens lokomotiv, der kom kørende ind på catwalken. Denne gang var catwalken transformeret til én stor skakplade med gule og hvide tern, der i dén grad kom til at sætte stemningen for kollektionen. Ternene gik konsekvent igen fra små til store, og selv blomsterbroderierne var i miniaturefirkanter. Det overraskende var, at… Læs mere
Skrevet den 21.03.13
Hjælp! Nabobutikken sælger de samme varer
Hvis du har en tøjbutik, har du typisk et enkelt mærke eller tre, der hiver omsætningen i vejret hver måned og giver plads til de mere modige sats og vovede trends. Et par populære rugbrødsmærker eller -styles, der med sikkerhed sælger godt. Men hvis der åbner en ny modeforretning i nabolokalerne, hvordan sikrer man sig så mod, at de stjæler… Læs mere
Skrevet den 18.03.13
Den første internationale MBA i mode
Fra september i år kan man nu tage en MBA i mode ved University of Arts i London. MBA’en i London er den første MBA, der udelukkende fokuserer på mode, og den vil dække alle forretningsområder i branchen – fra PR til produktion og indkøb. Der er planlagt et 18 måneders program, hvor man bl.a. vil få mulighed for at netværke… Læs mere
Skrevet den 06.03.13
Copenhagen Fashion Week tilladt varemærkeregisteret
Patent- og Varemærkestyrelsen afslog i september 2012 delvist at registrere varemærket COPENHAGEN FASHION WEEK med den begrundelse, at mærket ikke havde fornødent særpræg for nogle af de ansøgte tjenesteydelser i klasse 35 og 41. Afgørelsen blev indbragt for Ankenævnet for Patenter og Varemærker, som nu har omgjort afgørelsen og tilladt varemærket registeret for alle de af ansøgningen omfattede tjenesteydelser. Vi… Læs mere
Skrevet den 01.03.13
Mail fra leverandør kan være svindel
De fleste virksomheder kender deres leverandører og tager det for gode varer, når de modtager en mail fra dem. Men mailen kan være svindel. Flere virksomheder har nemlig oplevet at blive snydt af svindlere, der giver sig ud for at være en leverandør, som virksomheden har tillid til. En typisk informationsmeddelelse til virksomheden eller virksomhedens bogholderi kan være: “Vi har… Læs mere
Tromborg indretning ikke designkoncept
Sø- og Handelsretten har i en sag mellem Tromborg og en tidligere forhandler vedrørende påstået kopiering af Tromborgs butiksindretning frifundet forhandleren. Retten fandt nemlig ikke, at Tromborg havde et egentligt designkoncept som var beskyttet. Retten udtalte bl.a., at generelle formuleringer om at produkternes omgivelser skal være holdt “lyst og enkelt”, “i hvidt og lyseblåt” samt afspejle “less is more” og skandinavisk stil, ikke er nok til at være… Læs mere
Skrevet den 27.02.13
JYSK betaler bøde på 500.000 kr.
Reklamerer man med tilbud, skal der være tale om en reel besparelse. Det betyder bl.a. at den normalpris, som der sammenlignes med i tilbuddet, skal have været gældende i mindst seks uger. Har den ikke det, anses den såkaldte normalpris for at være en fiktiv pris, der kan vildlede forbrugerne. Lars Larsens dyneimperium havde i andet halvår af 2011 solgt… Læs mere
Skrevet den 25.02.13
LEGO vinder ICE WATCH emballage sag
LEGO har til tider haft svært ved forhindre efterligninger af de kendte byggeklodser, men nu er det netop lykkedes LEGO at få medhold i en indsigelse hos den Belgiske appeldomstol i Bruxelles mod TKS, som er skaberen af ICE WATCH. TKS havde lavet en emballage til sine ICE WATCH ure, der til forveksling lignede den legendariske LEGO klods og retten… Læs mere
Skrevet den 14.02.13
”Steve Jobs” registreret som varemærke
En tyrkisk tøjproducent har ifølge engelske nyhedsblogs, tilsyneladende fået registreret varemærket ”Steve Jobs” for vareklasserne; tøjproduktion og tekstiler. Hensigten er, at producere og sælge den sorte høj halsede bluse, som var kendetegnet for Apple-geniet. Registreringen er efter sigende blevet godkendt hos den tyrkiske varemærkeenhed. Apple er dog kendt for at være stærkt beskyttende overfor sit brand og alt forbundet med… Læs mere
Skrevet den 11.02.13
Krænkelse af varemærket ALT for Damerne
Den 9. januar faldt der dom i Højesteretssagen mellem ALT for damerne (Egmont Magasiner A/S) og løbevirksomheden Sparta. Højesteret stadfæstede afgørelsen fra Sø- og Handelsretten, hvorefter Sparta skal betale erstatning til Egmont for krænkelse af rettighederne til varemærket ”ALT for Damerne”. Sparta har siden 1981 afholdt et kvindeløb i København – i flere år med ALT for Damerne som sponsor…. Læs mere
Skrevet den 08.02.13
Falske varemærkeopkrævninger
Vi oplever rigtig mange virksomheder, som kort tid efter at de har indleveret en varemærkeansøgning, modtager en eller flere opkrævninger på beløb i størrelsesordenen EUR 1,000-1,500. Opkrævningerne indeholder som regel varemærke, firmanavn, kontaktperson, adresse mv., og er påtrykt et flot logo, der nemt kan forveksles med et officielt logo fra en varemærkemyndighed. Opkrævningerne ser derfor meget ægte ud. Derfor er der… Læs mere
Skrevet den 22.01.13
Moms og told når du handler på webshops uden for EU
Hvorfor kan det ikke betale sig at shoppe på de amerikanske websites, når kjolen, tasken eller skoene, der kun koster det halve af hvad de gør i Danmark? Når du handler med et land uden for EU, vil den pris, der oplyses på hjemmesiden, normalt være uden dansk moms, told og fortoldningsgebyrer. Hertil kommer forsendelsesomkostninger. Det skal man være opmærksom… Læs mere
Skrevet den 17.01.13
Overvejer I selv at registrere jeres varemærke for at spare på udgifterne? Så skal I være opmærksomme på følgende. Når man indleverer en varemærkeansøgning er det vigtigt, at man fra starten har alle relevante varer og tjenesteydelser med i varefortegnelsen. Det er nemlig ikke muligt efterfølgende at udvide varefortegnelsen. Viser varefortegnelsen sig at være for snæver, skal man ansøge på… Læs mere
43% af danskerne køber kopivarer
Det er ikke så afgørende for mange, om der står Rolex eller Rollex på uret. Flere og flere mener, at det er ok at købe og bruge kopivarer. 43 % af danskerne køber nemlig gerne kopivarer, viser en meningsmåling, som Rambøll/Analyse Danmark har foretaget for Morgenavisen Jyllands-Posten. Forbrugerne har fået den opfattelse, at det er uproblematisk og lovligt at købe kopivarer…. Læs mere
Skrevet den 11.01.13
Cocio Bajer – det blev en kort fornøjelse
Vi var hurtige til at skrive om bryggeriet Mikkellers nye øl “Cocio bajer”, da den blev omtalt i november sidste år. For vi var rimeligt sikre på, at Cocio ikke ville synes om ideen. Og ganske rigtigt. For øllen er allerede taget af produkthylden igen. Læs artiklen på b.dk, hvor der henvises til Fashion Law.
Skrevet den 10.01.13
Rudi og Haralds tvist med Gucci og Bottega Veneta afsluttet
For lidt mindre end et år siden blev Handelsselskabet Rudi og Harald Nielsen, der importerer tasker og andre læderprodukter fra Italien, frifundet for anklager om krænkelse af rettighederne til Hermés’ Birkin taske (læs mere her). Denne gang er det designvirksomhederne Gucci og Bottega Veneta, som Harald og Rudi Nielsen A/S har lagt sig ud med. Tilbage i 2009 nedlagde Gucci fogedforbud mod… Læs mere
Style Butler Copenhagen konkurs
Sø- og handelsretten har taget Style Butler Copenhagen A/S under konkursbehandling. Det er sket ved et skifteretligt dekret af 27. november 2012. Både aktiviteter, lager og flere medarbejdere fra boet er imidlertid flyttet over i et nyt selskab med nye investorer; Style Butler A/S, hvorfra alle Style Butler Copenhagen A/S’ kunder serviceres uændret, oplyser wholesale manager Heidi Svarre. Det betyder, at forårsordrerne… Læs mere
Skrevet den 07.01.13
Vær ærlig med butikkens tilbudsperiode og rabatter
Forbrugerombudsmanden har netop meldt en netbutik til politiet for at have annonceret vildledende før-priser. Internetvirksomheden Luxstyle ApS, der blandt andet sælger slankebukser, er blevet pålagt en bøde på 30.000 kr. for at have vildledt forbrugerne til at tro, at en rabat på firmaets hjemmeside gav en særlig besparelse. Forbrugerombudsmanden politianmeldte i juni måned virksomheden, fordi den i sin netbutik annoncerede med… Læs mere
Vær opmærksom på tilbudsperioden
Man skulle måske tro, at længden af en tilbudsperiode ikke kan skabe juridiske problemer, men rent faktisk kan den resultere i en overtrædelse af markedsføringsloven. For en tilbudsperiode må (som hovedregel) kun vare 2 uger. Herefter vil tilbudsprisen blive anset for normalprisen. Og hvis man så fortsat markedsfører sig med at have tilbud, så er det i strid med markedsføringslovens § 3, stk. 1. For prisen er jo blevet til normalprisen…. Læs mere
Skrevet den 04.01.13
Vælg stylenavne med omhu
Modevirksomheder benytter i stor stil egenavne til deres styles, når en ny kollektion skal se dagens lys. Især hvis virksomheden har en populær standardvare eller en model der går igen i forskelligt materiale, kan det betale sig at navngive den i stedet for at kalde den ved et ikke-genkendeligt og ofte langt stylenummer. Og her er brugen af pige- eller… Læs mere
Skrevet den 17.12.12
Hvorfor ulovlige konkurrencer eksploderer på Facebook
”Tryk synes-godt-om og du deltager i konkurrencen … ”. ”Invitér alle dine venner og du deltager i konkurrencen om … ” Sådanne konkurrencer på Facebook er i strid med Facebooks promotion guidelines og markedsføringsloven, men alligevel findes de i større omfang end nogensinde før. Hvad er grundene til de mange overtrædelser af reglerne? Vi giver her tre forslag: De færreste… Læs mere
Skrevet den 14.12.12
Calvin Klein indgår forlig om yogabukser
Calvin Klein blev i august i år sagsøgt af firmaet Lululemon Athletica Canada for at have kopieret nogle yogabukser. Lululemon har nemlig designregistrering på nogle yogabukser med en høj, foldet kant ved taljen, og da de opdagede, at Calvin Klein solgte nogle yogabukser med en tilsvarende kant, så kom de straks efter dem. Men nu har parterne ifølge Law of Fashion indgået… Læs mere
Skrevet den 04.12.12
Håb for mindsteløn i Indien
Vi forarges gang på gang over udmeldinger om børnearbejde og ekstremt lave lønninger til fabriksarbejdere, der fremstiller tøj til europæiske tøjkoncerner. Men måske er der håb forude – i hvert fald for fabriksarbejdere i Indien. I dag mødes repræsentanter for henholdsvis den europæiske beklædningsindustri og de lokale medarbejdere i Bangalore i Indien. Der er ikke tale om en officiel høring,… Læs mere
Skrevet den 29.11.12
Måske har du allerede set den. Måske endda selv brugt den. Det seneste døgn har tusindvis af Facebook brugere kopieret en længere juridisk tekst ind som statusopdatering. I teksten erklærer man, at man som følge af nye regler på Facebook vil gøre opmærksom på, at man selv har rettighederne over indholdet på egen profil. Bestemmelsen i Facebooks regler, som har… Læs mere
Cocio bajer
Man kan i dag på b.dk læse, at det Københavnske mikrobyggeri Mikkeller, har lanceret en øl under navnet “Cocio bajer”. Navnet er inspireret af “Congo bajer”, som man i mange år kaldte de lune Cocio kakaomælk, som blev langet over disken hos pølevognene. Men da “Congo bajer” ikke gav de rigtige associationer, valgte mikrobryggeriet i stedet at kalde den ny… Læs mere
Skrevet den 26.11.12
Mini A Ture kopieret
I en pressemeddelelse oplyser børnemærket Mini A Ture, at en af deres populære anorakker er blevet kopieret og solgt på en norsk hjemmeside. Det drejer sig om en anorak fra mærkets spring 2012 kollektion. “Modellen, som er blevet kopieret er vores anorak Vito Kids og sælges under navnet MINI B TURE. Vi kender endnu ikke omfanget af dette, men vi arbejder på… Læs mere
Skal din webshop e-mærkes?
E-mærket er ikke lovpligtigt, men en frivillig mærkningsordning for virksomheder, der driver online handel. Ideen med e-mærket er, at give forbrugerne større tryghed, når de handler online. Og efter alt at dømme ud fra undersøgelser om e-mærket, ser det ud til at virke efter hensigten. Ifølge en af undersøgelserne, foretaget af webbureauet Dwarf, tillægger 87 % af danskerne e-mærket betydning,… Læs mere
Skrevet den 23.11.12
Mundtlige aftaler er både gyldige og forpligtende. Men du kommer sjældent ret langt, hvis du kun har en mundtlig aftale, for det er dig, der både skal bevise, at der er indgået en aftale, og hvad aftalen indebærer. Og det kan du sædvanligvis ikke, hvis den anden part nægter at have indgået en aftale med dig. Foreligger der andre indicier… Læs mere
Skrevet den 21.11.12
Er din Google AdWords kampagne lovlig?
Vi har tidligere skrevet om varemærkekrænkelse i forbindelse brugen af Google AdWords. Nu er der kommet endnu en afgørelse fra Sø- og Handelsretten vedrørende brugen af andres varemærker og forretningskendetegn som søgeord i Google AdWord. Sø- og Handelsretten afsagde den 24. oktober 2012 dom i en sag, hvor sagsøgte anvendte sagsøgers varemærke og forretningskendetegn SKA-DAN som søgeord i Google AdWords. Sagsøgte udbød tjenesteydelser… Læs mere
Skrevet den 20.11.12
Dokumentar om kopivarer
Det handler om falske tasker, ure, sko og parfumer og meget mere. Handel med kopivarer er den største undergrundsindustri i verden, og den involverer mange hundrede milliarder kroner, for slet ikke at tale om den voksende organiserede kriminalitet, der omgiver den. Den amerikanske tv-kanal CNBC’s har lavet en dokumentar om kopivarer “Crime Inc.: Counterfeit Goods” og den er værd sat… Læs mere
iPhone taber til iFone
En byret i Mexico har i begyndelsen af november afsagt dom i en sag, som var anlagt af Apple mod det mexicanske teleselskab iFone. Under sagen havde Apple nedlagt påstand om, at det mexicanske teleselskabs varemærke “iFone” skulles erklæres ugyldigt for den vareklasse, som omfatter televirksomhed. Apple havde ansøgt om at få registreret iPhone i Mexico i den omtalte vareklasse,… Læs mere
Skrevet den 19.11.12
Boost dit salg med lyd
Det er ikke nogen nyhed, at musik kan påvirke sindstemningen. Men nu er det bevist, at man med strategisk brug af musik og lyde, kan øge omsætningen i detailhandlen, skriver Politiken. Det er Markedsføringsburaeuet Audiowise, der er specialiseret i markedsføring ved brug af lyddesign, som har foretaget studierne i detailhandlen. Musikkens indflydelse på salget skyldes ifølge bureauet, at lyd er… Læs mere
Skrevet den 12.11.12
Hvornår er tøj “Made in Denmark”?
Mange forbrugere går specifikt efter nationalbetegnelsen på mærket i nakken, når de køber nyt tøj. Men hvor dansk skal et stykke egentlig tøj være, før man må skrive, at det er “Made in Denmark”? Der findes ikke i Danmark deciderede regler om mærkning af tøj med oprindelsesland, ligesom der heller ikke findes specifikke regler, der angiver, hvornår man må… Læs mere
Skrevet den 07.11.12
H&M anklages for underbetalt arbejde
En svensk TV-dokumentar fra TV4 har afsløret elendige forhold for ansatte, der laver tøj til tøjgiganten H&M i Cambodja. Dokumentarfilmen viser bl.a. mindreårige der arbejder til 2-3 kr. i timen indtil de nærmest besvimer af udmattelse. – Det er ikke acceptabelt, at store virksomheder lader os gå rundt i tøj som Cambodjanere har produceret til 3 kr. i timen, mener… Læs mere
Skrevet den 05.11.12
Nordisk Råd sætter mode på den politiske dagsorden
Nordisk Råd vedtog den 1. november i år, for første gang, at stille skarpt på mode, som et politisk indsatsområde, -det skriver Fashion Forum. Det sker med et nystiftet projekt, som får til opgave at promovere nordisk mode ud fra en bæredygtig vinkel. Projektet hedder ”Ny Nordisk Mode”, og er udviklet af Nordic Fashion Association og Nordisk Råd. Projektet foreslår… Læs mere
Canada Goose vinder vigtig sag om kopivarer
Der er netop faldet dom i en stor sag om kopivarer i Sverige. Det drejer sig om den Canadiske overtøjsproducent Canada Goose, der i den grad er udsat for kopiering af sine varer. Den 23. oktober 2012 dømte distriktsretten i Stockholm fem svenske statsborgere skyldige i bedrageri, varemærkekrænkelse samt overtrædelse af toldreglerne. De fem mænd har siden 2009 drevet kopivareforretningen… Læs mere
Skrevet den 24.10.12
Sammenlignende reklame kan være fristende men farlig!
Sammenlignende reklame kan være et utrolig effektivt markedsføringsredskab og derfor også fristende at benytte sig af. Som udgangspunkt må man ifølge markedsføringsloven § 5 gerne sammenligne sit produkt med konkurrenternes, men sammenligningen skal være korrekt, relevant og loyal og i øvrigt opfylde følgende betingelser: reklamen må ikke være vildledende, sammenligningen skal angå varer eller tjenesteydelser, der opfylder samme behov eller… Læs mere
Skrevet den 23.10.12
Synlige priser gælder
I en butik skal forbrugeren tydeligt kunne se hvad varerne koster. Det vil sige, at prisen skal være oplyst enten ved mærkat på selve tøjet, på en hyldekant eller et lignende skilt. Dette gælder for alt hvad der ligger fremme til salg i butikken. Derudover skal forbrugeren let kunne se prisen på de varer, som står i udstillingsvinduet. Med enkelte… Læs mere
Skrevet den 12.10.12
Rolex sagen – udsat på spørgsmål til EU-Domstolen
Sø- og Handelsretten fastslog i november 2011, i en sag om import af et kopi Rolex ur, at kopivarer der bliver importeret af private, gerne må tilbageholdes og destrueres af SKAT. Dette selvom importen i sig selv er lovlig, da varen er til privat brug. Afgørelsen blev af importøren anket til Højesteret, som skulle have afsagt dom i sagen den 19. september 2012…. Læs mere
Skrevet den 10.10.12

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Skat.dk: Fristoverholdelse ved udsendelse af ny årsopgørelse
07 Mar 2016 09:19
SKM2016.360.BR
BS 39B-286/2015
Fristoverskridelse, ændring, høring, afgørelse, årsopørelse
Den 10. februar 2003 forhøjede SKAT en skatteyders skatteansættelse for indkomståret 2000 med en aktieavance på ca. 2,5 mio. kr. I den forbindelse udsendte SKAT en ny årsopgørelse af samme dato til skatteyderen. Skatteyderen påklagede herefter den materielle forhøjelse til Skatteankenævnet. Forinden påklagen havde skatteyderen tillige søgt om omgørelse. SKAT afslog anmodningen om omgørelse, hvilket afslag skatteyderen indbragte for Landsskatteretten.
Ved afgørelse af 9. februar 2007 gav Landsskatteretten skatteyderen tilladelse til omgørelse, og skatteyderen anmodede på baggrund heraf om at få foretaget en ændret skatteansættelse, hvilket skete ved udsendelse af en ny årsopgørelse. Skatteyderen tilbagekaldte sin klage til Skatteankenævnet vedrørende den materielle forhøjelse.
Landsskatterettens afgørelse i omgørelsessagen blev indbragt for domstolene af Skatteministeriet, og Højesteret gav ved dom af 9. november 2011 skatteyderen afslag på omgørelse.
SKAT sendte herefter den 13. januar 2012 (endnu) en ny årsopgørelse til skatteyderen, hvilken årsopgørelse var i overensstemmelse med den årsopgørelse, som SKAT havde foretaget den 10. februar 2003. Retssagen vedrørte spørgsmålet om, hvorvidt SKAT ved udsendelse af årsopgørelsen af 13. januar 2012 havde overholdt fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, herunder om SKAT havde været forpligtet til at udsende en agterskrivelse forud for udsendelsen af årsopgørelsen af 13. januar 2012.
Retten bemærkede, at årsopgørelsen af 13. januar 2012 alene indeholdt en korrektion som følge af, at Højesteret havde givet afslag på omgørelsen, og at der ikke forelå noget nyt i forhold til ansættelsen fra 2003, der kunne give anledning til høring på ny. Retten fandt derfor ikke, at der herved forelå en ændring, der krævede overholdelse af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2. Skatteministeriet blev som følge heraf frifundet
Skatteforvaltningsloven § 27, stk. 2.
Den juridiske vejledning 2016-2, afsnit A.A.7.4.5.
Den juridiske vejledning 2016-2, afsnit A.A.8.2.2.1.4.
Sagen blev anket til Østre Landsret og har fået nr. SKM2016.611.ØLR
(v/ adv. Jan Steen Hansen)
(v/ Kammeradvokaten v/adv. Eline Thorup Ringgaard)
Merete Engholm dommer
Under denne sag, der er anlagt den 16. januar 2015 har sagsøger, A nedlagt påstand om, at sagsøgte, Skatteministeriet, tilpligtes at anerkende, at sagsøgers årsopgørelse nr. 6 for indkomståret 2000 er ugyldig med den konsekvens, at sagsøgers årsopgørelse nr. 5 er den gældende årsopgørelse for indkomståret 2000.
Landsskatteretten traf den 15. december 2014 afgørelse om, at SKATs afgørelse af 13. januar 2012 vedrørende As årsopgørelse nr. 6 - for indkomståret 2000 er gyldig.
I december 1999 købte A en aktiepost i G1 af G2 for en købesum på 3.750.000 kr.
Det var As selskab, G3, der betalte købesummen på 3.750.000 kr. direkte til G2. I 2000 videresolgte G3 den omhandlede aktiepost til tredjemand for 5.000.000 kr.
På den grundlag selvangav G3 for indkomståret 2000 en skattepligtig aktieavance på 1.250.000 kr., svarende til den faktiske fortjeneste ved aktiesalget.
A selvangav ingen personlig aktieavance i forbindelse med overdragelserne, da aktieavancen på 1.250.000 kr. var oppebåret af G3, og da det var G3, der havde indgået aktiesalgsaftalen med tredjemand.
SKAT udskrev ved kørselsdato af 2. oktober 2001 As årsopgørelse nr. 2 for indkomståret 2000. Årsopgørelsen var i overensstemmelse med de selvangivne indkomstforhold.
I 2002 rejste SKAT en skattesag mod A. Det var SKATs opfattelse, at det nævnte aktiesalg til tredjemand reelt var gennemført af A personligt, og ikke af G3. Da der ikke forelå en skriftlig aftale mellem A og G3 om overdragelse til G3 af aktierne i G1, kunne SKAT ikke acceptere, at A havde solgt aktierne til G3 uden fortjeneste, og at G3 efterfølgende havde solgt aktierne i G1 til tredjemand. Ifølge SKAT skulle fortjenesten ved aktiesalget i stedet beskattes hos A som om A havde solgt aktierne direkte til tredjemand.
Endvidere skulle A beskattes af et væsentligt højere beløb, end den faktisk konstaterede fortjeneste på 1.250.000 kr. Begrundelsen herfor var, at A i forvejen ejede aktier i G1, og disse oprindelige aktier var anskaffet til en lavere anskaffelsessum end de nævnte 3.750.000 kr. Med henvisning til et såkaldt "FIFO-princip" i aktieavancebeskatningslovens § 5 var der et skatteteknisk grundlag for at fastsætte en skattepligtig aktieavance på 2,5 mio. kr.
Ved afgørelse af 10. februar 2003 forhøjede SKAT As skatteansættelse for indkomståret 2000 med den nævnte aktieavance på 2,5 mio. kr. I overensstemmelse hermed udskrev SKAT endvidere den 10. marts 2003 As årsopgørelse nr. 3 for indkomståret 2000. Årsopgørelsen var i overensstemmelse med SKATs forhøjelse af indkomståret 2000.
SKAT nedsatte ikke den af G3 selvangivne aktieavance på 1.250.000 kr. Ifølge SKAT var G3 skattepligtig af beløbet, ikke som aktieavance men som et skattepligtigt tilskud fra A til selskabet.
A påklagede SKATs afgørelse af 10. februar 2003 til Skatteankenævnet.
Den 12. januar 2004 udsendte SKAT årsopgørelse nr. 4 for indkomståret 2000. Årsopgørelsen indeholder en mindre teknisk ændring i forhold til årsopgørelse nr. 3, og årsopgørelse nr. 4 svarer i hovedsagen til årsopgørelse nr. 3. Parterne er enige herom.
Forud for SKATs endelige skatteforhøjelse den 10. februar 2003 havde A tillige ansøgt SKAT om en separat omgørelsesadgang efter skatteforvaltningslovens § 29 (dagældende § 37 C i skattestyrelsesloven).
Skattesagen beroede på, at SKAT anså A for personligt at have erhvervet aktierne i G1, og SKAT afviste samtidig, at A kunne have videresolgt aktierne til G3 for samme pris som aktierne var erhvervet til af G2.
Hvis parterne i stedet ændrede den i 1999 indgåede aftale med G2, således at G3 købte aktierne direkte af G2, ville de skattemæssige forhold svare til de indleverede selvangivelser for både A og for G3. Hvis SKAT accepterede en sådan ændring af aftaleparterne, var det muligt i medfør af omgørelsesinstituttet tillige at lade den civilretlige ændring få skattemæssig virkning. Herved ville hele grundlaget for den af SKAT gennemførte skatteforhøjelse for indkomståret 2000 bortfalde.
Ved afgørelse af 18. december 2003 afslog SKAT at tillade den ansøgte omgørelse. Ifølge SKAT var fire ud af de fem opstillede betingelser i loven for omgørelse ikke opfyldt.
A påklagede den 3. marts 2004 SKATs afslag på omgørelse til Landsskatteretten.
Ved kendelse af 9. februar 2007 tillod Landsskatteretten en omgørelse som anmodet af A.
Som en konsekvens af Landsskatterettens tilladelse til omgørelse foretog SKAT en ændring (nedsættelse) af As skatteansættelse for indkomståret 2000, så skatteansættelsen igen var i overensstemmelse med As egen selvangivelse for indkomståret 2000. SKATs ændring af skatteansættelsen blev sendt til A som årsopgørelse nr. 5 for indkomståret 2000.
I overensstemmelse hermed tilbagekaldte SKAT klagesagen i en mail af 28. februar 2007 til Skatteankenævnet. Skatteankenævnet valgte dog i første række at berostille klagesagen, hvilket Skatteankenævnet meddelte SKAT.
På samme juridiske grundlag tilbagekaldte A klagesagen i Skatteankenævnet den 18. oktober 2010. Skatteankenævnet oplyste herefter ved brev af 20. oktober 2010, at klagesagen var afsluttet. Ligeledes ved brev af 20. oktober 2010 informerede Skatteankenævnet samtidig SKAT herom.
Skatteministeriet valgte at indbringe Landsskatterettens tilladelse til omgørelse for domstolene. Sagen blev henvist til Østre Landsret på begæring af Skatteministeriet, og den 1. april 2009 afsagde Østre Landsret dom i omgørelsessagen. Dommen gav A medhold i retten til omgørelse.
Skatteministeriet valgte at anke Østre Landsrets dom til Højesteret. Ved dom af 9. november 2011 ændrede Højesteret dommen ved at ændre tilladelsen til omgørelse til et afslag.
Efter Højesterets dom kontaktede SKAT den 14. november 2011 Skatteankenævnet, og bad ankenævnet om at genoptage sagsbehandlingen af klagesagen. Af et internt sagsnotat af samme dato fremgår, at SKAT den 14. november 2011 tillige sendte en anmodning internt i SKAT om at få udarbejdet en ny årsopgørelse for indkomståret 2000, der svarede til skatteansættelsen i overensstemmelse med SKATs afgørelse af 10. februar 2003. Skatteankenævnet svarede den 18. november 2011 SKAT, at klagesagen var afsluttet.
Den 13. januar 2012 udsendte SKAT årsopgørelse nr. 6 for indkomståret 2000. Forud for udskrivningen af årsopgørelse nr. 6 var årsopgørelse nr. 5 den gældende skatteansættelse for indkomståret 2000. Ved årsopgørelse nr. 6 forhøjes As skatteansættelse for indkomståret 2000 med ca. 2,5 mio kr. (kapitalindkomst og aktieindkomst). Efter forhøjelsen (i det omfang den er gyldig) svarede As skatteansættelse for indkomståret 2000 til den tidligere skatteansættelse, der er udtrykt i årsopgørelse nr. 4 for indkomståret 2000.
SKAT sendte ingen agterskrivelse forud for skatteansættelsen udtrykt i årsopgørelse nr. 6 blev sendt til A.
Det er As synspunkt, at skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, skulle være iagttaget, og at dette er en sagsbehandlingsfejl, der ikke kun medfører ugyldighed efter en konkret væsentlighedsvurdering. En overtrædelse af fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, medfører automatisk ugyldighed, og årsopgørelse nr. 6 er derfor ugyldig.
Sagsøger har i sit påstandsdokument anført følgende anbringender og indsigelser:
Årsopgørelse nr. 6 for indkomståret 2000 er ugyldig med den konsekvens, at forhøjelsen bortfalder. Herefter er As skatteansættelse for indkomståret 2000 som fastsat i årsopgørelse nr. 5 for indkomståret 2000.
Højesterets afsagde følgende dom af 9. november 2011 i omgørelsessagen i overensstemmelse med den af Skatteministeriet nedlagte påstand:
Landsskatterettens afgørelse af 9. februar 2007 om tilladelse til omgørelse af As køb og salg af aktier ændres til et afslag.
Højesterets dom medførte ikke i sig selv en ændring af As skatteansættelse for indkomståret 2000 som fastsat i årsopgørelse nr. 5.
Højesterets dom åbnede imidlertid mulighed for, at SKAT i medfør af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 1, ekstraordinært kunne genåbne indkomståret 2000 og forhøje As skatteansættelse for 2000 i forhold til den på det tidspunkt senest foreliggende skatteansættelse - årsopgørelse nr. 5.
Det er derfor ikke korrekt som hævdet af Skatteministeriet, at Højesterets dom havde været uden faktisk retsvirkning uden udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6. Højesterets dom havde den klare retsvirkning, at SKAT med dommen fik mulighed for at gennemføre en ekstraordinær skatteansættelse i overensstemmelse med det indhold, der fremgår af årsopgørelse nr. 6.
Årsopgørelse nr. 6 er en skatteansættelse af indkomståret 2000, og ikke kun en ændret skatteberegning. Dette fremgår af, at der foreligger en ændring af de selvangivne oplysninger. Årsopgørelse nr. 6 udgør tillige en ændring i forhold til den på det tidspunkt senest foreliggende skatteansættelse- årsopgørelse nr. 5. Den af SKAT ønskede ændring af indkomståret 2000 med årsopgørelse nr. 6 kræver en skatteansættelse, og kan ikke gennemføres kun med en ændret skatteberegning.
Den af SKAT ønskede forhøjelse af indkomståret 2000 ved udsendelsen af årsopgørelse nr. 6 kunne derfor alene ske som en ekstraordinær genoptagelse af indkomståret 2000 efter reglerne herom i skatteforvaltningslovens § 27. Der er ingen hjemmel hertil efter andre regler.
Ved en forhøjelse af indkomståret 2000 ved en ekstraordinær genoptagelse efter skatteforvaltningslovens § 27 skal SKAT iagttage fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2. Dette indebærer, at SKAT senest 6 måneder efter Højesterets dom - det vil sige senest den 9. maj 2012 - skulle varsle forhøjelsen over for A (ved fremsendelse af en agterskrivelse efter reglen i skatteforvaltningslovens § 20). Endvidere skulle en varslet forhøjelse være foretaget af SKAT senest 3 måneder efter afsendelsen af den nævnte agterskrivelse.
SKAT forsøgte på et fuldt transparent og oplyst grundlag at gennemføre en skatteforhøjelse ved udstedelsen af årsopgørelse nr. 6, eller antog muligvis, at udstedelsen af årsopgørelse nr. 6 kun udgjorde en ændret skatteberegning. I hvert fald kan det konstateres, at SKAT undlod at iagttage fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2. SKAT har således ikke overholdt fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, idet SKAT inden for de nævnte frister alene udarbejdede og udskrev årsopgørelsen nr. 6 til A. SKAT har altså undladt i den nævnte 6 måneders periode at sende A en agterskrivelse om den ekstraordinære forhøjelse af indkomståret 2000. SKAT har med andre ord sendt A en uvarslet forhøjelse af indkomståret 2000. Hermed er der sket en manglende iagttagelse af både varslingsfristen og ansættelsesfristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2.
Den anførte høringspligt er ubetinget, og det medfører uden videre afgørelsens ugyldighed, at SKAT ikke ved udarbejdelsen af årsopgørelse nr. 6 har overholdt kompetencereglerne for ekstraordinært at genåbne indkomståret 2000.
Skatteministeriet har under sit subsidiære anbringende fremhævet, at den manglende udsendelse af en agterskrivelse ikke havde nogen konkret betydning for A.
Dette er for det første ikke korrekt, da A blev afskåret fra over for SKAT at genfremsætte sine indsigelser, som lå til grund for klagesagen (indsigelse om en skatteretlig realitetsgrundsætning og indsigelse om den gennemførte udbyttebeskatning), ligesom A havde en forældelsesindsigelse mod den af SKAT gennemførte forhøjelse udtrykt i årsopgørelse nr. 6.
Da der som nævnt foreligger en overtrædelse af en fristregel, er det for det andet irrelevant, om den manglende udsendelse af agterskrivelsen havde en konkret betydning for A. Der foreligger en overskridelse af fristreglen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, og indholdet af årsopgørelse nr. 6 er uden betydning. På tilsvarende måde er det materielle resultat uden betydning, når en skatteyder eksempelvis overskrider de processuelle forudsætninger opstillet i skatteforvaltningslovens § 48 for at anlægge sag ved domstolene. Her sker der en afvisning af søgsmålet, hvis skatteyderen eksempelvis indbringer en sag for domstolene senere end 3 måneder efter Landsskatterettens afgørelse.
Den foreliggende retspraksis og administrative praksis støtter entydigt, at SKAT er forpligtet til at overholde varslingsfristerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2. I de situationer, hvor praksis ikke er nået frem til ugyldighed, har der været tale om udsendelse af en skatteberegning, og ikke en skatteansættelse. Der har også forekommet tilfælde, hvor varslingsfristerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, har været overholdt, men hvor den udsendte agterskrivelse har været behæftet med en sagsbehandlingsfejl, der ud fra en konkret væsentlighedsvurdering ikke har medført ugyldighed.
I denne sag, hvor SKAT klart har undladt at overholde fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, foreligger der en kompetencemangel, og ikke en sagsbehandlingsfejl, der kan undergives en konkret væsentlighedsvurdering. En overtrædelse af fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, kan ikke undergives en konkret væsentlighedsvurdering.
Skatteforhøjelsen udtrykt i årsopgørelse nr. 6 er derfor ugyldig, og skatteansættelsen udtrykt i årsopgørelse nr. 5 er fortsat den gældende årsopgørelse for indkomståret 2000.
Der foreligger ingen relevante bristede forudsætninger for den ekstraordinære nedsættelse af As skatteansættelse for indkomståret 2000 som udtrykt i årsopgørelse nr. 5.
SKATs afgørelse udtrykt i årsopgørelse nr. 5 er på ingen måde ugyldig eller uvirksom. Der er intet belæg for eller hjemmel til - som hævdet af Skatteministeriet som sit tredje anbringende - at SKATs manglende overholdelse af fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, ved udsendelsen af årsopgørelse nr. 6 kan føre til, at årsopgørelse nr. 5 bortfalder. Herudover kan Skatteministeriets betragtninger om bristede forudsætninger ikke føre til noget andet resultat, da SKAT er nærmest til at bære risikoen for sine egne fejl, og da udsendelse af ændrede skatteansættelser som følge af bristede forudsætninger under alle omstændigheder skal ske inden for de gældende fristregler. Skatteministeriets betragtninger om bristede forudsætninger er i klar modstrid med skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2.
Bemærkninger til Landsskatterettens begrundelse i sin afgørelse af 15. december 2014:
På side 20 i Landsskatterettens afgørelse (bilag 1, ekstrakt side 3) har flertallet af retsmedlemmer i fire afsnit begrundet sin konklusion om, at SKAT ved udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6 for indkomståret 2000 ikke skulle overholde fristreglerne i skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27.
Indledningsvis konstaterer flertallet følgende:
Højesteret giver ved dom af 9. november 2011 skatteministeriet med- hold i den nedlagte påstand om, at Landsskatterettens afgørelse om tilladelse til omgørelse af klagerens køb og salg af aktier, jf. dagældende skattestyrelseslovs § 37 C, ændres til et afslag.
Denne faktuelle konstatering har A ingen bemærkninger til. Det er korrekt, at dette var Skatteministeriets påstand, og Højesteret afsagde dom efter denne påstand.
Herefter anfører flertallet følgende:
Klagerens repræsentant har forinden tidspunktet for Højesterets dom tilbagekaldt klagen over skatteforvaltningens afgørelse af 10. februar 2003 om forhøjelse af klagerens skatteansættelse for indkomståret 2000.
Denne faktuelle oplysning er A også enig i. Som nævnt var det oprindelig SKAT, der i e-mail af 28. februar 2007 tilbagekaldte klagesagen. Heri er Skatteministeriet enig.
I det tredje afsnit anfører flertallet følgende:
Konsekvensen af Højesterets dom er derfor, at klagerens årsopgørelse skal ændres, således at årsopgørelsen er i overensstemmelse med den skatteberegning, der var gældende før tidspunktet for Landsskatterettens afgørelse, dvs. årsopgørelse nr. 4 for indkomståret 2000.
A er enig i, at da klagesagen for Skatteankenævnet var tilbagekaldt på tidspunktet for Højesterets dom, kan SKAT ikke på grundlag af Højesterets dom anmode Skatteankenævnet om at genoptage klagesagen.
I konsekvens af Højesterets dom skal - og kan - SKAT derfor i stedet gennemføre en forhøjelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000, således at skatteansættelsen for indkomståret 2000 igen kommer i overensstemmelse med skatteansættelse nr. 4 for indkomståret 2000.
På tidspunktet for Højesterets dom er den gældende skatteansættelse for indkomståret 2000 den skatteansættelse, der er udtrykt i årsopgørelse nr. 5. SKAT kan derfor kun komme tilbage til den skatteansættelse, der er udtrykt i årsopgørelse nr. 4 (og nr. 3) ved at forhøje As skatteansættelse for indkomståret 2000.
På grundlag af ovennævnte konkluderer flertallet følgende:
SKAT foretog eller ændrede således ikke en ansættelse af indkomstskat ved udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6 for indkomståret 2000. SKAT skulle derfor ikke overholde fristerne i skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27.
Det anførte er ikke korrekt. Med årsopgørelse nr. 6 foretog SKAT en ændring i form af en forhøjelse af indkomståret 2000 med 2,5mio. kr. (kapitalindkomst og aktieindkomst). Selv om årsopgørelse nr. 6 er i overensstemmelse med en tidligere skatteansættelse (årsopgørelse nr. 4), er årsopgørelse nr. 6 forskellig fra As selvangivelse, og forskellig fra årsopgørelse nr. 5, som var den gældende skatteansættelse for indkomståret 2000 forud for udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6.
Da årsopgørelse nr. 6 udgør en forhøjelse af As skatteansættelse for indkomståret 2000, kunne SKAT i 2012 kun gennemføre den ønskede forhøjelse af indkomståret 2000 ved en ændret skatteansættelse, og SKAT kunne ikke gennemføre den ønskede forhøjelse alene ved en ændret skatteberegning. Årsopgørelse nr. 6 er derfor uden tvivl en ændret skatteansættelse for indkomståret 2000, og ikke kun en ændret skatteberegning.
Højesterets dom i omgørelsessagen gav SKAT mulighed for i 2012 at genåbne og forhøje indkomståret 2000. SKAT skulle i den forbindelse overholde fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, ved den forhøjelse/ændring af skatteansættelsen for indkomståret 2000, der er udtrykt i årsopgørelse nr. 6. Dette er ikke sket, og årsopgørelse nr. 6 er derfor ugyldig.
Det ændrer ikke herpå, at SKAT og As samstemmende tilbagekaldte klagesagen for Skatteankenævnet. SKAT tilbagekaldte selv klagesagen for Skatteankenævnet, og efterfølgende oplyste Købehavns Skatteankenævn to gange SKAT om, at klagesagen var lukket. Skatteankenævnet oplyste SKAT herom ved brev af 20. oktober 2010 og igen den 21. november 2011, det vil sige 12 dage efter Højesterets dom. SKAT var på ingen måde forhindret i at overholde skatteforvaltningslovens § 27, skt. 2, eller i nogen relevant vildfarelse om, at skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, ikke skulle overholdes ved den forhøjelse af indkomståret 2000, der er udtrykt i årsopgørelse nr. 6. Dette var også pantefoged LF*s konklusion, da hun i en anden sammenhæng gennemgik sagen i juli 2012.
Ved dom af 9. november 2011 gav Højesteret A afslag på omgørelse, da han havde "forsøgt at skjule dispositionen" A havde tidligere - og som en konsekvens af Landsskatterettens tidligere tilladelse til omgørelse - fået nedsat sin skattepligtige indkomst ved udskrivning af årsopgørelse nr. 5. Konsekvensen af, at den tidligere tilladelse til omgørelse blev ændret til et afslag, er naturligvis, at As årsopgørelse igen skal bringes i overensstemmelse med den tidligere forhøjelse.
Med den nedlagte påstand søger A med andre ord reelt at omgøre den materielle forhøjelse og dermed undgå konsekvenserne af afslaget på omgørelse og af Højesterets dom. Der er dog mellem parterne enighed om, at rigtigheden af den oprindelige materielle forhøjelse ikke er genstand for prøvelse under denne sag, jf. også sagsøgers processkrift I, s. 1, næstsidste afsnit. Såfremt A var uenig i den materielle forhøjelse, ville den korrekte fremgangsmåde derfor være at anmode om genoptagelse af klagesagen vedrørende dette spørgsmål, hvilket A dog ikke har gjort. Tværtimod så tilbagekaldte han klagesagen den 18. oktober 2010, på hvilket tidspunkt han var bekendt med, at omgørelsessagen var påanket til Højesteret, og at der derfor endnu ikke forelå en endelig afgørelse af omgørelsesspørgsmålet.
As synspunkt er med andre ord, at fordi han har opgivet den materielle klagesag - og dermed accepteret rigtigheden af den materielle forhøjelse - så er skattemyndighederne ikke berettigede til at bringe Årsopgørelsen i overensstemmelse hermed efter afslaget på omgørelse, jf. også stævningen, pkt. 4.15-4.17. Dette er naturligvis ikke rigtigt.
Ansættelsen af As indkomst for år 2000 lukkede ikke med klagesagens afslutning hos Skatteankenævnet. Omgørelsessagen var på daværende tidspunkt indbragt for Højesteret, der - som nævnt -først afsagde dom den 9. november 2011. Skatteåret 2000 kan dermed ikke anses for afsluttet, før 1) Højesteret havde afsagt dom, og 2) SKAT havde håndteret konsekvenserne af denne dom, hvilket skete med tilpasningen af As Årsopgørelse.
Udskrivelsen af Årsopgørelse nr. 6 var dermed ikke en ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000, jf. skatteforvaltningslovens § 27. Udskrivelsen af Årsopgørelse nr. 6 er jo ikke udtryk for en foretagelse eller ændring af en indkomst- eller ejendomsværdiskat som forudsat i skatteforvaltningslovens § 27.
På tidspunktet for udskrivelsen af Årsopgørelse nr. 6 var skatteansættelsen for indkomståret 2000 under påkendelse. Fristerne i skatteforvaltningslovens § 26 for stillingtagen til muligheden for omgørelse af aktiesalget var ubestridt overholdt.
Det er naturligvis ikke sådan, at SKAT - eller for den sags skyld skatteyderen, hvis denne far medhold - igen skal overholde fristerne for genoptagelse, når de beløbsmæssige konsekvenser af et klageforløb skal gøres op. I hvert fald ikke i en situation som den foreliggende, hvor A er enig i de beløbsmæssige konsekvenser af Højesterets dom.
Årsopgørelse nr. 6 svarer i sin helhed til Årsopgørelse nr. 4, som er baseret på SKATs afgørelse af 10. februar 2003. Med udskrivelsen af Årsopgørelse nr. 6 foretog SKAT alene en ændring af beløbene på Årsopgørelsen, Således at denne igen kom til at svare til Årsopgørelse nr. 4.
Det er ubestridt, at udskrivelsen af Årsopgørelse nr. 6 var en direkte følge af Højesteret dom af 9. november 2011 om, at Landsskatterettens og Østre Landsrets tilladelse til omgørelse skulle ændres til et afslag. Ændringen var således blot en konsekvensændring og en nødvendig følge (en beløbsmæssig opgørelse) af Højesterets afgørelse om, at A skulle anses som den rette køber og sælger af aktierne i G2. Uden udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6 havde Højesterets dom været uden faktisk retsvirkning.
Det er derfor ikke korrekt, når A gør gældende, at udstedelsen af årsopgørelse nr. 6 udgør en ekstraordinær skatteansættelse efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 1.
Selv hvis retten måtte lægge til grund, at udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6 var en foretagelse eller ændring af en indkomstskat omfattet af skatteforvaltningslovens § 27, medfører undladelsen af at sende en agterskrivelse til A, at årsopgørelse nr. 6 bliver ugyldig.
En konkret væsentlighedsvurdering fører således til, at den manglende agterskrivelse har været uden betydning for det materielle indhold af årsopgørelse nr. 6, jf. også UfR 2000.776 H, UfR 2005.569 H og UfR 2007.225/2 H (SKM2006.677.HR). Dette gælder særligt i tilfælde, hvor indkomstændringen er utvivlsom, jf. eksempelvis UfR 2005.569 H.
A anvender UfR 2007.225/2H (SKM2006.677.HR) til støtte for et synspunkt om, at undladelsen af at udsende en agterskrivelse skulle udgøre en kompetencemangel, som ifølge A ikke kan undergives en konkret væsentlighedsbedømmelse. I den forbindelse gøres det gældende, at landsretten skulle have sondret mellem kompetencemangler og sagsbehandlingsfejl.
Denne udlægning af dommen er ikke korrekt, og det bestrides i øvrigt, at der skulle foreligge nogen kompetencemangel ved udstedelsen af årsopgørelse nr. 6. Det er jo ikke tale om, at SKAT ved udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6 har truffet en afgørelse, som henhører under en anden myndigheds kompetence.
De fire afgørelser fra Højesteret viser derimod med al tydelighed, at der foretages en konkret væsentlighedsvurdering ved manglende iagttagelse af formelle krav såsom partshøring, og at væsentlighedsvurderingen oftest medfører, at manglen ikke medfører ugyldighed. Dette gælder særligt, når der ikke er fremkommet indsigelser mod det materielle resultat.
Ved foretagelsen af en konkret væsentlighedsvurdering, er det relevant at vurdere baggrunden for den tilsidesatte formelle regel. Baggrunden for kravet om udsendelse af agterskrivelse i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2 er forvaltningsretlige hensyn såsom iagttagelse af officialprincippet og behovet for at høre skatteyderen om eventuelle nye oplysninger i sagen med henblik på at sikre en korrekt afgørelse.
Disse hensyn var ikke relevante ved udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6.
For det første havde SKAT forinden at have truffet afgørelsen den 10. februar 2003, som foranledigede udskrivelse af årsopgørelse nr. 3 og 4, som årsopgørelse nr. 6 er identisk med, partshørt A om både aktieavancen (indkomsten) og aktiekøbs- og salgsaftalen (beskatningsgrundlaget). Det fremgår af afgørelsen, at As advokat varetog As interesser under denne partshøring. Sagen blev dermed fuldt oplyst, ligesom A fik lejlighed til at fremkomme med sine synspunkter om sagen.
For det andet bestod der ved udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6 ikke nye oplysninger i sagen, som A ikke var bekendt med indgik i sagen, og som der dermed var grund til at partshøre A. De eneste nye oplysninger, som foranledigede udskrivelsen af årsopgørelse nr. 6, var Højesterets dom af 9. november 2011, som A var fuldt ud bekendt med indholdet af, og som A naturligvis var bekendt med ville have skatteretlige konsekvenser for ham.
Uanset om A var blevet partshørt, ville hans eventuelle kommentarer ikke kunne have ændret på resultatet af Højesterets dom, som årsopgørelse nr. 6 er en direkte konsekvens af, ligesom A ikke kan antages at være fremkommet med nye oplysninger, som SKAT ikke allerede havde taget stilling til forud for afgørelsen af 10. februar 2003, som foranledigede udskrivelsen af årsopgørelse nr. 3 og 4 og siden nr. 6.
Det bemærkes endvidere, at A tidligere har haft mulighed for at klage over de beløb, som fremgik af årsopgørelse nr. 6, og at A også udnyttede denne mulighed ved at påklage SKATs afgørelse af 10. februar 2003 til skatteankenævnet. A valgte imidlertid selv at tilbagekalde klagen til Skatteankenævnet med viden om, at Østre Landsrets afgørelse i sagen ikke var endelig, eftersom sagen da allerede var indbragt for Højesteret.
Det fastholdes derfor, at det ud fra en konkret væsentlighedsvurdering er muligt at se bort fra den hævdede overskridelse af fristreglerne i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, da den hævdede fejl ikke har haft nogen betydning for sagens udfald.
Selv hvis der måtte foreligge ugyldighed for så vidt angår årsopgørelse nr. 6 medfører dette ikke, at årsopgørelse nr. 5 kan anses som den gældende årsopgørelse. Den gældende årsopgørelse vil i stedet være årsopgørelse nr. 4.
Årsopgørelse nr. 5 blev udstedt under forudsætning af, at A havde tilladelse til omgørelse. Ved Højesterets dom af 9. november 2011 bortfaldt denne tilladelse til omgørelse, og dermed bortfaldt tillige grundlaget for årsopgørelse nr. 5. Skulle retten give A medhold i, at årsopgørelse nr. 5 skulle være den gyldige årsopgørelse, vil dette stride imod Højesterets afgørelse.
Den 10. februar 2003 forhøjede SKAT As skatteansættelse for indkomståret 2000 med en aktieavance på ca. 2,5 mio. kr. Det er ubestridt, at der forud for denne ansættelse var foretaget behørig høring. A påklagede afgørelsen til Skatteankenævnet. A havde forinden endvidere søgt SKAT om omgørelse efter skatteforvaltningslovens § 29 (dagældende § 37C i skattestyrelsesloven). SKAT afslog tilladelse til omgørelse, hvilket afslag A indbragte for Landsskatteretten. Ved afgørelse af 9. februar 2007 gav Landsskatteretten A tilladelse til omgørelse, og sagsøger anmodede på baggrund heraf om at få foretaget en ændret skatteansættelse, hvilket skete og A tilbagekaldte sin klage. Landsskatterettens afgørelse blev den 3. maj 2007 indbragt for domstolene. Højesteret afsagde dom 9. november 2011, hvorved der blev givet afslag på omgørelse. SKAT sendte herefter den 13. januar 2012 en årsopgørelse til A - årsopgørelse nr. 6 - hvilken årsopgørelse var i overensstemmelse med den årsopgørelse, som SKAT den 10. februar 2003 havde foretaget. Der var alene foretaget korrektion som følge af, at Højesteret havde givet afslag på omgørelsen, og der forelå ikke noget nyt i forhold til ansættelsen fra 2003, der kunne give anledning til høring påny. Retten finder derfor ikke, at der herved foreligger en ændring, der kræver overholdelse af skatteforvaltningslovens § 27, stk.2. Sagsøgtes frifindelsespåstand tages derfor til følge.
Vedrørende sagens omkostninger forholdes som nedenfor bestemt, idet retten kan oplyse, at der tilkendes 100.000 kr., til advokatbistand. Retten har ved fastsættelsen taget hensyn til sagens værdi, forløb og udfald.
Sagsøger, A, skal inden 14 dage betale 100.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøger.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret


text:
Ret: domstole, Landsskatteretten, Skatterådet
2018 Taksationskommissioner - ikke retssikkerhed
2018 Ringe erstatning.. Vindmøller og veje
Højeste(u)ret har den 29. juni 2018 afsagt domme i en række sager om erstatning til lodsejere, der bliver nabo til vindmøller.
Naboerne har efter Højesterets domme nok følt sig tromlet ned.
Udsigten til at få vindmøller i lokalområdet er en udsigt, som traditionelt og forståeligt har bragt følelserne i kog hos naboerne.
Modstanden har - med rette eller urette - været udbredt. Og beslutningen i energiaftalen 2020-2024 fra 29. juni 2018 om at reducere antallet af vindmøller på land er givetvis blevet hilst velkommen af lodsejere, der har kunnet ånde lettet op ved tanken om at slippe for netop denne nabo.
Partierne bag energiaftalen er således enige om, at antallet af landvindmøller skal reduceres betydeligt over aftaleperioden og årene efter, og at fremtidig vindproduktion gradvist skal opprioriteres på havet. Prioriteringen er baseret på en forventning om, at pris og teknologisk udvikling vil understøtte denne udvikling. Konkret er parterne ifølge aftaleteksten enige om, at antallet af landvindmøller skal mere end halveres. Det indebærer, at antallet af landvindmøller reduceres fra de nuværende ca. 4.300 til et loft på 1.850 i 2030. De nye store vindmøller leverer så meget mere strøm, at de helt kan erstatte de tidliger eover 6.000 gamle møller.
For de lodsejere, der allerede har fået landvindmøller tæt ind på livet, er situationen ikke helt så enkel. Lodsejerne er næppe hverken lettede eller tilfredse med Højesterets domme om udmåling af erstatning for gener som følge af landvindmøller.
I lovgivningen om vedvarende energianlæg er fastsat nærmere regler om udmåling af erstatning for tab til naboer ved opstilling af vindmøller i nærområdet. Som loven er udformet på nuværende tidspunkt, er hovedprincippet, at den, der ved opstilling af en eller flere vindmøller forårsager et værditab på en beboelsesejendom, skal betale herfor. Det fremgår af lovforslaget til disse regler nærmere, at vindmølleopstilleren skal erstatte »det fulde individuelle værditab«.
Bl.a. med det formål at sikre både lodsejere og vindmølleopstillere en afklaring af situationen gennem en enkel og dermed også hurtig proces har Folketinget fastsat en særlig procedure for opgørelse af erstatningen i loven.
Erstatningen skal således opgøres af en taksationsmyndighed, der træffer afgørelse om erstatningen, før møllerne opføres. Taksationsmyndigheden består af to personer: dels en formand, der er jurist, og dels en sagkyndig i vurdering af fast ejendom. Ifølge lovforslaget forventes den sagkyndige at være ejendomsmægler, og således at der ved udpegningen af ejendomsmægleren i en konkret vurderingssag vil blive lagt vægt på, dels at den pågældende ejendomsmægler ikke driver virksomhed i det pågældende område, således at eventuelle interessekonflikter undgås og dels, at det sikres, at den pågældende har kendskab til priser og prisudvikling for ejendomme i området. Hvordan disse to - næppe helt forenelige hensyn - opfyldes på én og samme tid melder lovforslaget dog ikke noget om.
Opgørelse af erstatningen
Taksationsmyndigheden skal foretage en individuel vurdering af den enkelte ejendom, som den er og forefindes på tidspunktet for afholdelse af det offentlige møde om opstilling af vindmøllen. Der skal herunder tages hensyn til de muligheder og restriktioner, der er for ejendommen efter kommunalplanen, lokalplanen m.v., og de muligheder og restriktioner, som er tinglyst på ejendommen.
Det er endvidere forudsat i lovforslaget til reglerne herom, at taksationsmyndigheden ved vurderingen af værditabet bl.a. skal tage hensyn til områdets karakter og områdets huspriser. Ligeledes vil det ifølge lovforslaget kunne have betydning, om der i forvejen er opstillet vindmøller i området, eller om der er andre tekniske anlæg i nærheden, ligesom der kan tages hensyn til vindmøllens afstand fra bebyggelsen og til møllens højde og forventede genevirkninger.
Da erstatningen opgøres, før vindmøllerne er opsat, kan taksationsmyndigheden pålægge opstilleren af vindmøllerne at fremskaffe de nødvendige visualiseringer og skyggekast- og støjberegninger til brug for vurderingen.
En lodsejer kan ikke klage over taksationsmyndighedernes afgørelse til en højere administrativ klageinstans, men afgørelsen kan indbringes for domstolene.
Det er denne proces, der for en række lodsejeres vedkommende nu er afsluttet i Højesteret.
Spørgsmålet om erstatningens størrelse blev i en enkelt, konkret sag forelagt for Højesteret allerede i sommeren 2017. Denne sag drejede sig i korthed om en lodsejer, hvis bolig lå i en afstand på 874 m til den første af tre nye vindmøller, hver med en højde på 125 m. Der var enighed mellem den virksomhed, der havde opstillet vindmøllerne, og lodsejeren om, at generne som følge af vindmøllerne havde forårsaget et værditab på ejendommen, men der var uenighed om erstatningens størrelse. Taksationsmyndigheden havde således tilkendt lodsejeren en erstatning på 50.000 kr. Lodsejeren havde foranlediget en ny vurdering af tabet ved en ny ejendomsmægler gennem et syn og skøn, og denne vurdering viste derimod et tab på 350.000 kr.
Højesteret udtalte i denne sag bl.a., at der på baggrund af de særlige regler i loven om taksationsmyndighedens sagkundskab og funktion mv. ikke bør ske tilsidesættelse af denne myndigheds skøn over værditabets størrelse uden sikkert grundlag herfor.
Spørgsmålet var herefter, hvad der måtte anses som et »sikkert grundlag herfor«.
Efter Højesterets opfattelse ville der f.eks. kunne ske tilsidesættelse, hvis taksationsmyndighedens skøn havde været baseret på forudsætninger om gener i form af visuelle påvirkninger, støj og skyggekast mv., som viste sig ikke at holde stik efter opstillingen af møllerne, og det måtte antages at have betydning for vurderingen af værditabet.
Ligeledes ville der ifølge Højesteret kunne ske tilsidesættelse af taksationsmyndighedens skøn, hvis det med fornøden sikkerhed kunne lægges til grund, at taksationsmyndighedens afgørelse om værditabet afveg væsentligt fra det, som efter bevisførelsen måtte anses for ejendommens reelle værditab.
Om sidstnævnte omstændighed anførte Højesteret videre, at »det er ikke i sig selv tilstrækkeligt bevis herfor, at der foreligger en skønserklæring med en anden konklusion om værditabets størrelse, heller ikke selv om skønsmandens vurdering er foretaget på baggrund af en besigtigelse efter opstilling af vindmøllerne«.
Med denne sidste tilføjelse fra Højesterets side vil det som udgangspunkt være overordentligt vanskeligt for en nabo til en vindmølle at bevise, at værditabet er større, end hvad taksationsmyndigheden er nået frem til.
Det relevante retsmiddel for en nabo for at dokumentere et værditab på en fast ejendom er i denne sammenhæng at indhente netop en skønserklæring, der rekvireres efter reglerne for tilvejebringelse af beviser for domstolene, dvs. gennem et sagkyndigt syn og skøn. Men med en forhåndstilkendegivelse fra Højesteret om, at en sådan skønserklæring ikke i sig selv er et tilstrækkeligt bevis for værditabet, vil en domstolsprøvelse som udgangspunkt være op ad bakke for lodsejeren.
Det lykkedes da heller ikke lodsejeren i den konkrete sag at opnå en højere erstatning end den erstatning på 50.000 kr., som taksationsmyndigheden havde udmålt.
Højesteret har den 29. juni 2018 truffet afgørelse i en række sager om samme problemstilling. Der var her tale om opsætning af 22 vindmøller med en højde på 149,9 m. Samtidig blev der nedtaget vindmøller med en højde på knap 100 m.
Sagerne var anlagt af lodsejere i nærområdet med en afstand til nærmeste vindmølle i størrelsesordenen 604-1.141 m.
Sagerne blev alle afgjort med afsæt i de principper, som Højesteret udstak i dommen fra august 2017, og alle sager fik samme udfald, nemlig at Højesteret ikke fandt grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens vurdering af værditabet for den enkelte lodsejer.
Retssikkerhed ??????? - nej!
Tilbage står det forhold, at tabet - som følge af et hensyn til at sikre en enkel sagsbehandling for naboerne og vindmølleopstilleren og i sidste ende af hensyn til en samfundsmæssig interesse i overgang til grøn energi - som udgangspunkt vil blive fastsat af én enkelt ejendomsmægler. Og da af en mægler, som ganske vist på den ene side forudsættes at have »kendskab til priser og prisudvikling for ejendomme i området«, men som på den anden side »ikke driver virksomhed i det pågældende område«. Lodsejerne synes med rette at kunne rejse spørgsmålet, om denne proces yder lodsejerne den fornødne og behørige retssikkerhed.
Man kan rejse spørgsmålet, om en opnået salgspris for en naboejendom ved et salg inden for en rimelig tidshorisont efter møllernes opsætning vil kunne anses som et tilstrækkeligt bevis for et værditab påført en lodsejer som følge af vindmøller ved en senere domstolsprøvelse.
Det kan næppe antages at være tilfældet. Det må antages, at grundejeren her vil blive mødt med alskens argumenter, såsom at det var en liebhaver, der købte ejendommen etc.
Det er næppe for vidtgående at hævde, at loven ikke yder det minimum af retssikkerhed, som er kendetegnende for stort set alle andre områder inden for dansk ret. Dette svarer til andre taksationskomissioner der oftest ledes af en pensioneret dommer.
I sagerne omkring København, hvor god landbrugsjord eksprorieres til alle mulige ligegyldige formål sker der hele tiden overgreb vedt at jord inddrages uden fuld kompensation.
Der skal i sådanne sager tages hensyn til den forøgede gene der er en følge af ekspropriationen dette tilsidesættes fuldstændigt af dommeren. (den pensionerede forstås). End videre begås der klar diskrimination idet erstatningen indrettes efter formålet med ekspropriationen. Dette forhold har dog intet med jordejerens forhold at gøre - dette er alene et offentligt anliggende og bør derfor ikke indgå.
Denne diskrimination kom særligt til udtryk ved ekspropriatin af mange gårde omkring Herstedøster til udlægning af Vestskoven.
Erstatningen var typisk 4 kr per kvadratmeter. Senere fraveg man formålet og tillod bygning af en motorvej igennem området (Fredrikssund motorvejen) der således elelrs ville give 10 kr i erstatning. Her ser vi tydeligt hvordan det offentlige slår plat på retssikkerheden.
Senest så vi det i Roskilde hvor kommunen inddrager privat jord til et privatkapitalistisk formål Roskilde festivalen!