text:
Lula kræver at Højesteret dømmer ham uskyldig | Arbejderen
Lula da Silva var Brasiliens præsident fra 2002 til 2010, hvor han blev efterfulgt af partifællen Dilma Rousseff. Under de to præsidenter skete der en stor omfordeling til arbejdere og fattige. Lula da Silva stod til at genvinde præsidentposten i 2018, da højrekræfterne slog til med anklager om korruption.
FOTO: Ricardo Stuckert/Wikimedia
Brasiliens tidligere præsident Lula da Silva har nu siddet fængslet i 550 dage. I går, torsdag den 17. oktober, blev der indledt en appelsag ved Brasiliens føderale højesteret. Her skal dommerne afgøre, om Lula da Silva skal løslades, mens behandlingen af en appelsag kører.
Lula da Silva har nu udsendt en hilsen til nationen, hvori han slår fast, at han ikke ønsker løsladelse for enhver pris.
Men Lula har ved starten på sagen erklæret, at han ikke primært går efter en hurtig løsladelse. Han kræver derimod, at dommerne ved landets højesteret sætter sig grundigt ind i sagen og derefter afsiger en kendelse om tiltalefrafald. Lula gentager sine erklæringer fra byret og første appelret om, at han er uskyldig i anklagerne om korruption. Han afviser 100 procent at skulle have modtaget en ferielejlighed af et byggefirma til gengæld for at sikre firmaet statslige projekter.
Torsdag var der en demonstration til støtte for Lula da Silva ved den føderale højesteret i regeringsbyen Brasilia. Den var indkaldt af den faglige landsorganisation CUT, af Lulas parti PT, af en række masseorganisationer og af den internationale komité "Lula Livre", som kræver ekspræsidenten løsladt.
Kampagnen: Frihed til Lula
Den internationale komité har iværksat en underskriftindsamling, som på tidspunktet for demonstration lå på knap 99.000.
>> SKRIV UNDER HER: Frihed til Lula
Der er to begrundelser for at kræve Lulas løsladelse. Den ene er ganske enkelt, at Lula er uskyldig, og at hans fængsling skyldes et politisk komplot mod ham, der skulle sikre, at han ikke kunne stille op ved sidste års præsidentvalg, som han ifølge meningsmålinger stod til at vinde.
Påstanden om Lulas uskyld støttes af det faktum, at anklagerne ikke har kunnet fremlægge beviser for anklagerne ved byretten og senere en appelret. Tværtimod har forsvarer kunne fremlægge dokumenter, der viser, at den ferielejlighed, som en central anklage handler om, tilhører en helt anden person end Lula og hans hustru.
Dommen bygger derfor på vidneudsagn og indicier, og i juni måned i år blev det afsløret af netmediet The Intercept, at dommeren Sergio Moro, der har dømt Lula skyldige og idømt ham over 12 års fængsel, under sagens behandling samarbejdede med anklagerne. Moros tætte forbindelser til Lulas fjender i højreoppositionen blev siden bekræftet, da Jair Bolsonaro efter at have vundet præsidentvalget udnævnte Moro til justitsminister i sin regering.
>> LÆS OGSÅ: Lulas fængsling var justitsmord
Den anden begrundelse for at kræve Lula løsladt bygger på en paragraf i grundloven, som understreger retsprincippet om, at en person er uskyldig, indtil det modsatte er bevist og stadfæstet med en dom. På den baggrund kræver advokater nu, at Lula sættes fri, mens appelsagen ved højesteret behandles. Hvis Højesteret giver sagsøgerne medhold, vil det medføre løsladelse af flere tusinde, som sidder i fængsel mens deres sager behandles ved en appeldomstol.
En hilsen til nationen
Men Lula da Silva har nu udsendt en hilsen til nationen, hvori han slår fast, at han ikke ønsker løsladelse for enhver pris. Han vil ikke kun løslades på basis af juridiske spilfægterier, men kræver, at dommerne ved højesteret sætter sig ind i sagen.
– Jeg kræver min fulde frihed og et dokument på min uskyld, siger han ifølge netavisen UOL.
I et håndskrevet brev stilet til det brasilianske folk – Ao Povo Brasileiro – fra 30. september skriver han blandt andet: "Jeg vil ikke sælge min værdighed for frihed. Jeg ønsker, I skal vide, at jeg ikke accepterer, at der indgås en studehandel om mine rettigheder og min frihed. Jeg har bevist, at anklagerne imod mig er falske. Det er dem, ikke mig, der er fanget i de løgne, som de har fortalt Brasilien og hele verden."
Der er meget stor opmærksomhed om sagen mod Lula i lande i hele verden.
Da Spaniens Kommunistiske Parti, PCE, holdt en stor fest i Madrid i slutningen af september, havde de inviteret Lulas efterfølger på præsidentposten, Dilma Rousseff, til at tale. Rousseff, som selv blev styrtet ved et såkaldt parlamentarisk kup i 2016, sagde i sin tale i Madrid, at "Lula repræsenterer kampen mod nyliberalismen og fascismen", skriver partiets avis Mundo Obrero.
I Cuba har fagbevægelsen og studenterbevægelsen iværksat en national kampagne med indsamling af underskrifter på kravet om frihed til Lula da Silva.
– Luiz Ignácio Lula da Silva kæmper fra fængslet for igen at kunne repræsentere Arbejderpartiet i Brasilien og føre en politik for opgør med sult og elendighed blandt tusinder af sydamerikanere samt en politik, der skal give de ejendomsløse lige muligheder, siger Yulián León, som er formand for Cubas faglige LO i byen Camagüey, ifølge Prensa Latina.
19. okt. 2019 - 09:08 29. okt. 2019 - 14:47
Økonomer: Stop sanktionerne mod Iran og Venezuela efter coronapandemiUSA strammer sanktionerne mod Iran trods coronapandemiIMF afviser lån til Venezuela til bekæmpelse af covid-19
Kommunister på anklagebænken

matches: Højesteret højesteret højesteret højesteret Højesteret højesteret


text:
Bliver Venezuela til et diktatur? – Socialistisk Informations hjemmeside
Den seneste tids udvikling i Venezuela har været dramatisk, efter at Højesteret har givet den socialistiske regering ret til at forbigå det borgerligt dominerede parlament i visse spørgsmål, hvilket har fået højrefløjen til at råbe op om “diktatur”.
I den samme periode har Højesteret – på sin side – stoppet næsten alle love, som parlamentet har vedtaget med henvisning til, at de strider mod landets grundlov. Oppositionen har i år så yderligere optrappet konflikten ved at anmode OAS, de amerikanske staters organisation, som domineres af USA, om både at ekskludere Venezuela med henvisning til organisationens "demokratiske grundlag" og gribe ind i den løbende konflikt.
Og her er vi fremme ved forrige uges retslige afgørelse. Regeringen henvendte sig til Højesteret med en forespørgsel, om den var nødsaget til at sende sin beslutning om at skabe joint venture-selskaber (med udenlandske, private firmaer) inden for oliebranchen til ratificering i parlamentet. Det var her, at Højesteret så kom med svaret, at eftersom parlamentet var dømt for foragt for retten og ikke havde gjort noget for at rette op på dette, behøvede regeringen ikke at henvende sig der, men derimod ville Højesteret overtage den lovgivende magt. Dagen før havde Højesteret endog – på det samme grundlag – erklæret, at medlemmerne ikke længere besidder nogen parlamentarisk immunitet.
Der findes sociale bevægelser i Venezuela, som har påpeget, at den aktuelle juridiske konflikt mellem parlamentet og Højesteret skjuler det, som burde være den centrale opgave for en regering, som påberåber sig at have socialistiske perspektiver: at opbygge og udvikle et lokalt forankret direkte demokrati nedefra og op. Et udvidet (ikke indskrænket) demokrati, hvor flertallet kan vælge, kontrollere og løbende afsætte de valgte. Og derudover at gribe magten over de vigtigste produktionsmidler. At præsident Maduro valgte at "løse" krisen gennem at indkalde officererne og bureaukraterne i det nationale sikkerhedsråd – og ikke det "kommunale parlament", som han selv lancerede for nogle år siden, endsige at rådføre sig med nogle folkelige bevægelser – siger en hel del om, hvor langt borte fra dette perspektiv PSUV-partiets ledelse har isoleret sig.

matches: Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret Højesteret