Jennifer Egan med stor New York-roman om havet, døden og kjærligheten
Lik dumpet i East River, slagskip i dokkene og patriotisk krigsinnsats i helstøpt historisk roman. 

New York, nostalgi, nattklubber, gangstere, irske immigranter, andre verdenskrig – dette er ingredienser i Jennifer Egans nye roman, «Manhattan Beach». 
Men mest handler den om vann, om havet, havnene og det alltid fascinerende grumset under vannflaten. 
Helt i tråd med prosjektet bringer hun et sitat fra Herman Melvilles «Moby Dick» i innledningen: 
«For, som alle vet, meditasjon og vann er evig forbundet». 

Romanen er Jennifer Egans femte, den første etter suksessen «A Visit from the Goon Squad» i 2010. 
«Bølle på døra», som var tittelen på norsk, ble belønnet med en Pulitzerpris og lovprist for sin originale og nyskapende form. 

Brooklyn 

«Manhattan Beach» er annerledes. 
Det er en tradisjonell amerikansk episk roman, som bredt og detaljert maler et autentisk tidsbilde av New York på 1930- og 40-tallet. 
Mannlige forfattere i USA har alltid strebet etter å begå «den store amerikanske romanen». 
Nå har vi en dame blant de håpefulle. 
Man kan formelig se for seg TV-serien. 

Romanens tittelnavn er lokalisert i Brooklyn og har altså lite med den neonbelyste bydelen Manhattan å gjøre. 
Her er det snakk om havne- og arbeiderstrøkene på østsiden av East River. 
Brooklyn er blitt en litterær størrelse hos flere irskættede forfattere. 
Colm Tóibíns «Brooklyn» og Betty Smiths «Det vokser et tre i Brooklyn» handler begge om irske innvandreres liv i noenlunde samme epoke som «Manhattan Beach». 
Jennifer Egans bidrag er også en oppvekstroman, men er befriende lite romantiserende. 
Den kjennetegnes snarere av en oppvisning i teknisk kunnskap som bare kan tilskrives grundig research. 
Dykking i dokkene krever sitt. 

Americana 

Gjennom tre hovedpersoners liv berører Egan det tidstypiske. 
Immigrantenes liv i Brooklyn, korrupte fagforeninger, mafiavirksomhet, krigsinnsats, patriotisme og kvinners stilling. 
Av jazz i øregangene, silkestrømper på leggene, filtersigaretter og blankpolerte biler av merket Duesenberg J skapes det riktignok en atmosfære av glitrende «americana». 

Men Egan er ingen romantiker. 
Hun byr på sosialrealisme så det holder. 
Vannet og krigen er allestedsnærværende. 

I første kapittel samles de tre for første gang. 
Den snart tolv år gamle Anna er på tur med pappa Eddie Kerrigan i Duesenberg’en til den rike nattklubbeieren Dexter Styles, som bor luksuriøst ved Manhattan Beach i Brooklyn. 
Her demonstrerer jentungen sin enorme viljestyrke ved å vasse barbeint i den desemberkalde vannkanten. 
Det er helt tydelig at her er hemmeligheter og lyssky mafiabusiness på gang, og dette skal utvikles i thrillerformat. 

Jennifer Egan klarer til og med å gjøre bruk av klassisk New York-mytologi, som den om mannen som bare skulle ut å kjøpe røyk, for deretter å forsvinne fra kone og barn for alltid. 
Eller den om alle likene som er støpt fast i betongsko på bunnen av East River. 
Her er de integrert i livshistorien til Eddie. 

Kvinnesyn 

Etter at Eddie har forsvunnet, bor Anna alene med mor og en sterkt handikappet søster i en overbefolket bygård i Brooklyn. 
Egan gir effektive hint om levekårene der når hun i forbifarten forteller at Anna deler lakksko med jenta i etasjen under. 

Men det er jobber å få i krigsindustrien; 19-årige Anna får jobb på marineverftet i Brooklyn. 
Der bygger de slagskip og reparerer skadde fartøy. 
Jentene sorterer maskindeler. 
De tøffeste karene er dykkere i 90 kilos drakter som fires ned til ødelagte propeller og skrog. 
Anna insisterer på å prøve seg når de rekrutterer nye dykkere. 
Det er selvsagt mot alle odds at en kvinne skal kunne dykke. 
Kampen om å bli akseptert av det tøffe mannsmiljøet forteller både om datidas kvinnesyn, men også om raseforholdene. 
En svart dykker strever like mye som Anna, men på andre premisser. 

Jennifer Egan formidler gode bilder av kultur, utvikling og framtidsoptimisme i USA i denne romanen. 
Og ganske mye om baksiden av medaljen; om organisert kriminalitet, korrupte fagforeninger og den uoppnåelige overklassens mektige brorskap. 

Ny sjanse 

Romanens fokus veksler mellom Anna, Eddie og Dexter når deres veier skilles og de knapt nok kjenner til hverandres eksistens. 
Historiene deres skal gradvis flettes i hverandre, mot kulisser av mafialiknende henrettelser, torpederinger og skipsforlis – og dramatiske dykk i New Yorks grums. 

Nøkkelen er Eddies forsvinning, fra hvem og hvorfor? 
Gjennomgående i «Manhattan Beach» finnes den evige amerikanske optimismen; troen på at det alltid går an å få en ny sjanse lenger vest. 
Men dette er først og fremst en helstøpt New York-roman – godt oversatt av Kyrre Haugen Bakke som har fanget tidsånden. 
