Hyperaktuell roman om skjebnen til jihadister og deres familie
Søskenkjærlighet i fremmedkrigernes tid. 

Som ved en ironisk tilfeldighet utkommer den norske oversettelsen av britiske Kamila Shamsies roman «Ildhjerter» (Home Fire) midt vår opphetede debatt om fremmedkrigeres tap av statsborgerskap. 
I denne romanen er det ikke bare statsborgerskapet som inndras, det er også retten til å bli begravd i det landet man kommer fra. 

Antigone 

Begravelsen som diskuteres i romanen, henter sin inspirasjon fra Sofokles-tragedien «Antigone». 
Kamila Shamsie har gjort et djervt forsøk på å oppdatere dramaet til en av vår tids heftigste konflikter, og hun lykkes langt på vei. 

Krigen i Syria, fremmedkrigernes kall og vanlige muslimers påførte skyldfølelse er de brennbare temaene i denne versjonen. 

I greske tragedier går det galt når man ikke følger gudenes vilje. 
Hos Sofokles handler det om kong Kreon som ikke vil begrave den ene av de to brødrene Eteokles og Polyneikes, som har drept hverandre i slaget om byen Theben. 
Svikeren Polyneikes lik skal bli liggende til spott og spe og fortæres av åtseldyr. 
Men søsteren deres, Antigone, vil ikke bryte grekernes tabu, og risikerer livet ved å gi sin bror en begravelse i strid med kongens vilje. 

Hellig kriger 

I «Ildhjerter» handler det om det pakistansk-britiske tvillingparet Aneeka og Parvaiz på 19 og deres storesøster Isma. 
Moren deres er død og faren har de knapt kjent. 
Han vervet seg til krigen i Bosnia og fortsatte via andre hellige kriger til Afghanistan, hvor han ble tatt til fange og torturert i Bagram-leiren, for så å dø underveis til Guantánamo. 
Det er en sånn bagasje man ikke snakker høyt om i dagens Nord-London. 

Men noen gjør det likevel, i en spesiell hensikt. 
Skjeggete islamister som er ute etter å rekruttere unge menn til å krige for IS-kalifatet i Syria, heroiserer farens jihad og hjernevasker unge Parvaiz i den lokale grønnsakbutikken til å dra til Raqqa. 

Kryssforhør 

Søsknenes historie fortelles etter tur. 
Tonen slås an idet Isma, som skal studere i USA, blir kroppsvisitert og avhørt på flyplassen i London. 
Hun er jo iført hijab. 
Dermed blir hun kryssforhørt om sitt syn på sjiamuslimer, homofile, selvmordsbombere, demokrati, dronningen og – «Hele England baker». 
Kamila Shamsie nøler ikke med å drysse små perler av ironi over sitt drama. 

Kokosnøtt 

På studiestedet i USA møter hun Eamonn Lone, sønn av den nyslåtte britiske innenriksministeren Karamat Lone, en ikke-praktiserende muslim av pakistansk opphav som for enhver pris vil distansere seg fra islamister, imamer, «hatpredikanter» og alt deres vesen. 
Motstandere kaller ham «Lone Wolf» eller kokosnøtt, mørk utenpå og hvit inni. 
Eamonn, sønnen, er heller ikke religiøs. 
Han spør Isma om turbanen hennes er «en stil-greie eller en muslim-greie». 
Hun sier at folk i USA har spurt om det er «en cellegift-greie», hvorpå han ler og sier: 
«Kreft eller islam – hvilken lidelse er verst?» 

Eamonn vender tilbake til London, hvor han møter Ismas lillesøster Aneeka. 
Hun er både hemmelighetsfull og innlatende når hun innleder et hett forhold til Eamonn. 
Etter hvert skal det komme til å bli et spørsmål om motivet hennes. 
Forfører hun innenriksministerens sønn fordi hun faller for ham? 
Eller er det et forsøk på å få ham til å gå i forbønn hos «Lone Wolf» slik at tvillingbroren i Raqqa kan få utstedt et nytt britisk pass og komme tilbake til London? 

Parvaiz har nemlig signalisert til sin tvillingsøster at livet i IS-land ikke er så gloriøst som han ble forespeilet, det er tvert imot kvalmende og skremmende. 
Han vil hjem. 
Han klarer å stikke seg bort under et oppdrag i Istanbul, men trenger britisk konsulær hjelp for å komme videre. 

Samler trådene 

Slik skal det ikke gå, og her nøster Kamila Shamsie opp sin Sofokles-tributt med dunder og brak. 
Det er imponerende hvordan hun klarer å samle trådene, og ikke minst hvorledes hun bruker noen figurer og dropper andre uten at hun mister den bærende ideen. 
Oversatt til dagsaktuelle problemstillinger funker det forbausende godt. 

Karaktertegningene har sine tydelige trekk fra «Antigone»-tragediens persongalleri, på det psykologiske planet. 
Tvillingsøsteren Aneeka har et tett forhold til broren Parvaiz; deres pulsslag kan nesten synkroniseres. 
Hun er villig til å risikere alt for ham. 
På den andre siden har hun mest forakt til overs for søsteren Isma, som har «forrådt» broren ved å røpe detaljer om jihad-reisen hans til politiet. 

Kong Kreon i denne romanen, innenriksminister Karamat Lone, er steil og kompromissløs. 
Han er under dobbelt skyts: 
«Han brukte den muslimske identiteten sin for å vinne, så la han den fra seg når den begynte å skade ham.» 
Slik er urkarakterene kledd opp i moderne klær og må ta sine valg i dagens dilemmaer. 
Som for å tydeliggjøre aktualiteten siterer Kamila Shamsie «pressedekningen» av begivenhetene. 
Det er spekket med tabloid ironi. 
Et kraftig utropstegn i finalen! 
