Bokanmeldelse:Jess Walter: 
«Vakre nederlag» 

«Vakre nederlag» skildrer en voldsomt innholdsrik reise der alle karakterene er innblandet i «moderaktørenes» liv. 

I et tomt hotell i en bitteliten italiensk kystlandsby lever en dagdrømmende ung mann. 
En dag i 1962 bergtas han av en ung, vakker amerikansk kvinne som tar inn hos ham. 
Hun sier hun skal dø. 
Femti år senere dukker denne mannen opp i et filmstudio i Hollywood på leting etter sin ungdoms besettelse. 

På mange måter er dette romanen om oss alle som starter opp med store drømmer som må justeres, fordi vi ikke riktig når de høye trinnene, men ender opp rundt midten. 
Noen av oss reiser på bunnen en periode, men greier å forsere atmosfæretrykkene oppover. 
Lengsler stilles opp mot plikten, livet mot døden og skyld, anger og fortvilelse. 
Ingen steder stilles disse livsvalgene så skarpt som i filmindustrien. 

Det myldrende plotet turneres elegant og utvungent. 
Pageturnerfaktoren er så sterk at leseren ikke rekker å bli engasjert i karakterene, men snarere i mylderet. 
Som landsmoder Gro sa henger alt sammen med alt. 

I plotet opptrer en spritmarinert og begavet Richard Burton. 
Han kommer til landsbyen på jakt etter den vakre amerikanske blondinen som har arbeidet på settet til filmen «Cleopatra» i Roma. 
Burton har satt barn på henne, og dermed må hun slenges unna, fordi filmen må 

realiseres koste hva det koste vil. 
Fikseren som redder «Cleopatra» heter Michael Deane i boken. 
Han blir direktør for den uverdige jobben med å vrake forbrukte mennesker . 

Fortelleren er som en mild allfader som leder sine mer eller mindre skakkjørte skikkelser til å strekke seg etter sine strålende drømmer, uten at de riktig klarer å nå dem. 
De mest livsdyktige skaffer seg andre drømmer i stedet, også kalt overlevelse. 

Boken huker deg fordi den lett kan kobles opp mot eget liv og egne mer eller mindre påtvungne valg, men er likevel frisk og ny. 
Den utmerkede oversetter Torleif Sjøgren-Erichsen introduserer en ny frisk metafor. 
Når Deanes begavete assistent kaster seg over mobilen om morgenen, tar hun seg et realt «digitalt magadrag». 

Storartet sommerlektyre. 
