En uimotståelig strøm av en fortelling
En stor roman med lokal forankring. 

Forfatter: 
Mirjam Kristensen 

Sjanger: 
Roman 

Forlag: 
Forlaget Oktober 

Fire søstre, Matilde, Paula, Edit og Milly, vokser opp på ei øy ved Lindesnes. 
Mor, Matilde Therese Olsen, er streng og sorgtynget. 
Far er reist til USA for å tjene penger og omkommer i en bygningsulykke. 
Det er 1942, okkupasjon og angst. 
Og herlig hverdagsliv i sørlandssommer. 

En av sommergjestene er David. 
Han er jøde, 18 år, plassert i en familie i Oslo som ferierer på øya. 
Mellom Paula og David oppstår et intenst kjærlighetsforhold som de dyrker i hemmelige stevnemøter nattestid i «Den engelske hagen», omgitt av høye steingjerder. 
På en felles søndagsutflukt for fastboende og sommergjester på øya drukner den yngste av søstrene, Milly. 
Paula får skylden. 
Hun blir forvist, sendt til onkel Svein i Oslo, arkitekt og nazist. 
Paula blir motstandskvinne. 
Og arkitekt. 
David blir tatt av tyskerne og sendt i fangeleir. 
Han overlever, men de to elskende treffer hverandre aldri igjen. 
David gifter seg i USA og skriver boka «In the English Garden» som blir en bestselger. 

Det er Paulas grandniese, Anna Vårø, som nøster opp historien for oss, og hun blir en del av den. 
Anna er dramatiker med suksess i hovedstaden. 
En dag skjønner hun at hun bor like i nærheten av denne Paula som hun aldri har møtt, som hun trodde var død, men som hun rekker å møte et par ganger. 

Kapittel for kapittel rulles historien ut. 
Fire generasjoner. 
En gedigen urettferdighet da Paula får skylden for søsterens død. 
En krig med alle dens katastrofale følger både på det samfunnsmessige og det private plan. 
Et svik av en angiver. 
Jødehat og medløperi. 
Fremst står det store kjærlighetstapet, forholdet som aldri ble realisert. 
Men også det landlige mot det urbane, det smålige mot det storsinnede, det svikefulle mot det trofaste — alle disse temaene brytes mot hverandre i en uimotståelig strøm av en fortelling. 

Mirjam Kristensen har selv bakgrunn fra en liten øy i havet ved Lindesnes. 
På Svinør levde hennes oldemor Therese Olsen. 
Familien drev sommerpensjonat. 
Den Therese ble alene med en stor barneflokk og mistet ett. 
På Svinør fins «Storhagen» som det knytter seg en romantisk historie til, denne har Gerd Hennum brodert på i romanen «Kjærlighetshagen» fra 1991. 
Utenfor Svinør ligger Vårø, som har gitt etternavn til Anna, som altså er fjerde generasjon, slik også Mirjam Kristensen er det, etter den første Therese. 
Kristensens bok er fri diktning. 
Men lokalitet, natur, miljø, koloritt og ikke minst navnebruken knytter sterkt an til øya Svinør. 
