Kjærkomment oversiktsverk
I løpet av 300 sider får vi innsikt i sentrale hendelser, bevegelser og debatter som har endret samfunnets syn på kvinner, og kvinners syn på seg selv. 

Historiker, frilansskribent og allmennlærer Bodil Erichsen har skrevet et solid og spennende oversiktsverk over norske kvinners liv og kamp fra 1850 til 2000. 
I løpet av 300 sider får vi innsikt i sentrale hendelser, bevegelser og debatter som har endret samfunnets syn på kvinner, og kvinners syn på seg selv. 

Norske kvinners liv og kamp handler om kvinnen som mannens eiendom, om tjenestepiker, husmorskoler, streik, rødstrømper, kampen for abort, om retten til å være lesbisk, og retten til lik lønn for likt arbeid. 

Erichsen forsøker å vise oss hvordan umyndiggjøringen av kvinner har sett ut i Norge opp igjennom århundrene – og hvordan den har blitt nedkjempet. 

Det handler om motsetninger mellom borgerlige kvinnesakskvinner og arbeiderkvinnene, om kampen for myndighet og stemmerett, og om oppgjøret med seksualmoral. 
Det er også morsomt å lese om de mindre kampene, som rettssaken om «gummiartikler», som handlet om retten til å reklamere for prevensjon, eller om Henriette Bie Lorenzen, som var en av de fem kvinnene fra Sørlandet som ble sendt i konsentrasjonsleiren i Ravensbrück under Andre verdenskrig. 

Flere av de korte kapitlene i boka kunne gjort seg som lengre analyser. 
Det blir mye realpolitikk og realhistorie, mens ideene blir skjøvet litt til siden. 
Kristendommens syn på kvinner opp igjennom tidene og krefter som har motarbeidet likestilling og kvinnekamp i gjennom tidene, er noe jeg gjerne skulle ha sett at hun viet mer plass til. 

Erichsen er på sitt beste når hun behandler nettopp spørsmål knyttet til historieskriving – som hvordan kvinner i stor grad har vært usynlige. 
Når det kommer til folketelling, var det for eksempel lenge slik at bare familiens hovedforsørger ble oppført i yrkesregisteret. 
Dette gav opphav til den merkelige tittelen «fiskerbonde», som egentlig handlet om at mannen var fisker, mens kona passer gårdsbruket hjemme. 

Hun gir også eksempler på kvinner som har vært usynlige som ektefeller eller som søstre – og ofte har stått bak store fremskritt uten å bli kreditert. 

Lignende spørsmål presser seg også fram i dag. 
Tenk på presidentfruene i en verden hvor statslederrollen fremdeles er dominert av menn – hvor mye kan man ikke tenke seg at disse kvinnene har bidratt – og bidrar – til å løse verdensproblemer og konflikter ved å hviske råd inn i sin manns øre? 
Her kan man naturligvis bare spekulere, nok en gang fordi kvinnenes uformelle rolle ikke nedfelles i historien på samme måte som mannens offentlige verv. 

Har du lest hele Norske kvinners liv og kamp, har du fått vite alt man trenger å kunne om kvinnekamp, kvinnehistorie, feminisme og likestilling. 
Selv om du kan google deg fram til mye av det som står i boka, er boka en etterlengtet oppsummering av likestillingskampen som angår ikke bare kvinner, men mennesker av alle kjønn. 
