Bladfyken gjør opp regnskap
I 
On liberty fra 1859 skriver John Stuart Mill at våre oppfatninger stivner hen hvis vi aldri får utfordret det vi tror. 
Der Mill var en dannet engelsk filosof, kommer Norges fremste forkjemper for ytringsfriheten fra en mindre klassisk skole. 
Vebjørn Selbekk er «en kristen bladfyk med rar frisyre», for å bruke samfunnsdebattant Kjetil Rolness’ karakteristikk. 
Som redaktør i den kristne avisa Magazinet har Selbekk, siden han trykket Jyllandspostens Muhammedkarikaturer i 2006, blitt vår fremste «ekspert» i ytringsspørsmål. 

Når Selbekk oppsummerer sitt liv og virke, er det også endringer i ytringsklimaet som står i fokus: 
«Ett eller annet sted rundt årtusenskiftet fikk sårede religiøse følelser forkjørsrett foran vern om ytringsfriheten». 

Selbekk skriver seg selv inn i historien. 
Han gir en rask og spennende innføring i Kroll-slektslinjen, der bestefar kjempet for Wermacht og mor havnet i Norge etter at hennes familie flyktet fra DDR. 
Vi er kjapt på plass i avislokalet hvor beslutningen om å trykke en faksimile av de omstridte muhammedkarikaturene tas. 

Fryktens makt handler om hvordan det er å få livet snudd på hodet på grunn av drapstrusler. 
Om å leve med politibeskyttelse og bli nektet adgang på restauranter fordi man rett og slett er en for kontroversiell gjest. 
Det er også et bittert oppgjør med alle som lot være å støtte opp om demokratiets fremste verdi da det stormet som verst. 
Særlig er det venstresida, med Støre og Stoltenbergs beklagelse og relativisering overfor den arabiske verden som får gjennomgå. 
Her viser Selbekk ingen nåde. 

Selbekk skriver med et muntlig preg, så muntlig at man hele tiden hører den hese trønderstemmen hans inni hodet. 
Det er et smart grep av forfatteren som jo representerer det frittalende. 
Tidvis blir det likevel litt for muntlig, som når legen ber Selbekk trekke seg tilbake etter et panikkanfall: 
«Han hadde sikkert rett, den godeste medisinmannen.» 

I personlig form har Selbekk skrevet et veloverveid forsvar for ytringsfriheten. 
Og han overbeviser. 
Trusler, vold og drap kan ikke være med i kalkylen når man skal bestemme seg for å ytre eller ikke ytre, å trykke eller ikke trykke. 
Er du ikke sikker, bør du enten lese politisk filosofi, eller ta en titt på boka til den solbrune avisredaktøren fra Meråker. 
