BOK:Sensasjonell og pittelitt kjedeleg debut 

BOK: 
Smertefull forteljing med utgangspunkt i det dansk-norske slavefortet Cape Coast. 

Yaa Gyasi: 
Komme hjem. 
Roman. 
453 sider. 
Omsetjing av Hilde Stubhaug. 
Vigmostad Bjørke. 

To systre av fantefolket, som er ein stamme i Ghana, blir under krigarske forhold skild frå kvarandre og endar utan at dei veit det sjølv i same bygg, nemleg slavefortet Cape Coast Castle i det som no er Ghana. 
Den eine systera er fanga i kjellaren saman med andre som skal bli selde som slavar til sørstatane i Amerika. 
Den andre systera er gift med den kvite guvernøren James Collins og slekta hennar blir verande i området. 
Vi følger desse to systrene sine slektsledd generasjon for generasjon i 300 år fram til notid der slektene møtest igjen. 

Yaa Gyasi sin debut har ei enkel og effektiv oppbygging. 
Forfattaren har eit forteljartalent og er ikkje redd for å male med breid pensel. 
Forfattaren torer å setje seg inn i den store historia. 
Gyasi er ikkje redd for å bruke sagn og mytologiske figurar. 
Gyasi har også eit usentimentalt forhold til historia. 
I motsetnad til ein forfattar som Toni Morrison har ho eit ikkje-dvelande språk når ho skildrar dei umennesklege lidingane desse ættene går gjennom. 

Dette er ein roman som for min del også var opplysande. 
Eg fekk ny lærdom om rolla afrikanarar hadde som mellommenn i slavehandelen. 
Og at slavehandelen ved Gullkysten var knytta til ulike stammekrigar i området. 
Om stammane som merka ungane sine med arr for å gjere dei useljelege for slavehandel 

Lenger ut i boka følger vi den unge mannen H som er første generasjon fri mann i sørstatane. 
Som fri mann opplever han å bli sett i fengsel og blir sett i straffarbeid i årevis for å kunne betale ut ein kausjon for anklagene for å ha sett på ei kvit dame. 
Denne forteljinga gjer at ein skjønar dei strukturane svarte også idag opplever som ei forlenging av det å ha forfedre som var slavar. 

Yaa Gyasi bruker konvensjonelle og gjenkjennelege metaforar som eld og vatn og skriv store forteljingar om skjøne kvinner og sterke menn. 
Det gjer den til tider kjedeleg og forutsigbar. 
Men Gyasi klarer allikevel å velje nedslag i historia som er spennande i seg sjølv. 
Det må ligge eit enormt research-materiale bak denne boka. 

Ein relevant fun fact er at slavefortet Cape Coast Castle også var under dansk-norsk styre ein kort periode. 
På den måten er Yaa Gyasi sin debut også knytta til vår eigen historie. 
