Bokanmeldelse:Garth Risk Hallberg 
«En by i brann» 

Garth Risk Hallberg (37) kan bli en virkelig stor forfatter. 

Strømmen går i New York City 13. juli 1977. 
Når Garth Risk Hallberg fletter inn «the New York blackout» i historien sin, er debutromanen «En by i brann» i ferd med å slokne, etter å ha vært i fyr og flammer i nesten 1000 sider. 

Så hva er det med unge, amerikanske forfatterdebutanter som skriver mursteinsromaner? 

Noe av forklaringen kan være betegnelsen The Great American Novel, hvor man gjennom å følge ulike familier, bretter opp historien om USA. 
Ofte er det referanser til nasjonalsporten baseball, slik er det også hos Risk Hallberg. 
Men selvsagt ikke i like stor grad som for eksempel hos Chad Harbach, som fikk sin debutroman «Utespillets kunst» oversatt til norsk i 2013. 
Mens Harbachs baseballroman kun var på 550 sider, og var en tilnærmet perfekt komponert historie, dobler altså Risk Hallberg innsatsen. 
Han slår dermed også Donna Tartts mye omtalte og ujevne «Stillitsen» på 840 sider, som kom på norsk i 2014. 

Nesten 1000 sider om 70-tallets New York fikk amerikanske forlag til å kaste seg inn i en heftig budkamp som til slutt stanset på 2 millioner dollar for rettighetene til «En by i brann». 

Er romanen verdt pengene? 
Tja. 
Kanskje ikke denne boken alene. 
Men Risk Hallbergs forfatterskap kan bli noe virkelig stort. 

Sentrum i «En by i brann» står den styrtrike familien Hamilton-Sweeney. 
Søsknene Regan og William mister sin mor og inn trår en stemor og hennes bror, som får kallenavnet Demonbroren. 
Den nye familieinstallasjonen skubber både Regan og William ut i kulden, og spesielt sistnevnte blir borte i mørket. 
Vi møter dem i voksen alder, hvor de sliter med sine nye relasjoner: 
Regan har tatt ut separasjon fra sin mann Keith, mens William ser ut til å ta lett på sitt forhold til Mercer. 

Om forfatteren: 

Men Risk Hallberg nøyer seg ikke med Hamilton-Sweeney-sagaen. 
Flere karakterer flettes inn. 
Viktig er den unge jenta Sam, som blir skutt i Central Park på nyttårsaften 1976. 

Hvem står bak? 
Er det Charlie, hennes beste venn? 
Hva med Keith, som virker å kjenne henne fra før? 
Eller den tvilsomme karakterene fra bandet Ex Post Facto? 
Og har William, Mercer og til og med Demonbroren forbindelse til denne jenta? 
Det meste ser ut til å løse seg den mørklagte natten 13. juli 1977. 

Det finnes naturligvis mange partier som kunne ha vært kuttet. 
Enkelte avsnitt virker skrevet kun for å få mer lengde, som når William går rundt i det store godset han er vokst opp i og Risk Hallberg skriver: 
«Himmelen (…) hadde lysnet nok til å bringe for dagen rosene som hang med hodet der ute, morens roser. 
Det var som om de nikket formanende til ham; de visste hva de ville gjort i hans sted.» 
For meg er dette nokså uforståelig? 
Besjeling av roser, som hans avdøde mor en gang plantet? 

Når jeg leser «En by i brann», faller tankene mine på den solide «Taushetens tårn» av Sigmund Jensen fra 2012. 
Her slår finanskrisen inn og Amerika anno 2011 går ad undas. 
Like ille er det kanskje ikke i Risk Hallbergs historie, men her er det også en undergangsstemning, med opprør i gatene og aktivitet som får meg til å tenke på 9/11. 

Hvis man vil være vrang, kan man enkelt dissekere en «En by i brann». 
Men jeg velger heller å la meg glede av dette voldsomme ambisiøse prosjektet. 
Risk Hallberg kunne ha safet og kuttet halvparten av teksten. 
Men han er villig til å ta en risiko. 
Trolig er dette starten på et virkelig betydningsfullt forfatterskap. 
Oversatt av Børge Lund. 

Soundcloud: Anne B. Ragde om den fjerde Berlinerpoplene-boken 
