Bokanmeldelse:Selma Lønning Aarø: 
«Hennes løgnaktige ytre. 
En roman om Anna Munch» 

Som hun vet å behandle et stoff, Selma Lønning Aarø. 
Her stiger hun fram fra glemselen, Anna Munch, så vi sitter fjetret tilbake. 

Romanen «Hennes løgnaktige ytre» er full av vakre og vanskelige scener, tett gestaltet. 
Knut Hamsun er med overalt, den berømte forfatteren som skriver og skriver, som sjarmerende lokker Annas datter Signe med til fotografen. 

Knut Hamsun som kysser Anna. 
Hamsun som vil inn til Anna: 
«Jeg lukket en gang min dør for en berømthet kl. 1 om natten». 
Hamsun som avviser Anna, gang på gang. 
Ektemannen Ragnvald Munch (fetter av Edvard) som slår og tar fra Anna skrivesakene, låser henne inne, endog voldtar henne når han er sint og vil ha «sitt». 

Anna, som forlater mann og dermed datteren, som sliter med å finne sin vei, skriver brev som besatt, postlegger før hun tenker. 
Anna, som utgir sine egne bøker, møter motstand og rykter, avvises. 
Hva er sant? 
Hva kan være riktig? 
Hva vet vi? 

Anna Munch (1856-1932) er omtalt i litteraturhistorien og i en rekke bøker og biografier om Knut Hamsun. 
Var hun bare en moderne kvinne som levde i en mannssjåvinistisk tid, evig ulykkelig forelsket i en mann? 
Var hun gal? 
Erotisk besatt, besatt av tvangstanker, irrasjonell, med følelser hun ikke kunne styre – slik flere har omtalt henne? 

Kunstnerromanen som Selma Lønning Aarø nå har skrevet, har en annen angrepsvinkel. 
Aarø lar Anna Munch selv komme til orde, ser verden fra hennes synsvinkel. 
Aarø har nylest Anna Munchs brev og romaner der hun skrev om kvinners forhold til utdannelse, ekteskap og «fri kjærlighet», om motsetningen mellom seksualitet og platonisk kjærlighet. 
Et kameratforhold mellom kvinne og mann har et sikrere fundament, erotikken er flyktig. 

Det tar noe tid før leseren kommer inn i stoffet. 
Aarø veksler vinkel mellom Anna Munch og datteren Signe, som ble forlatt av sin mor, da Anna brøt med sin veletablerte ektemann. 
Vi møter en nedslått Signe i 1945, på vei ut fra fangenskap, med ektemannen som er død, og der hun ser tilbake. 
Det er et krevende grep. 

Anna Munch forfulgte Knut Hamsun. 
Hun reiste etter ham til Paris, oppsøkte ham på en rekke hoteller og pensjonater i Norge der han bodde for å skrive. 
Hun la seg inn på de samme stedene der han var. 

Hun skal ha bombardert Hamsun og mange andre prominente personer med brev med beskyldninger om at Hamsun var en horebukk, hadde utuktig omgang med gifte kvinner og andre kvinner. 

I 1897 anmeldte Knut Hamsun henne til politiet i hovedstaden, hun ble innkalt til avhør. 
Men politiet avviste at det var Anna Munch som sto bak alle brevene. 
Tvert om mente politiet, og meddelte Anna Munch den gang, at de mente det var Knut Hamsun som hadde skrevet brevene. 
Så dypt gikk dette inn på Hamsun at han tiår senere ba om å få gjenopptatt brevsaken, som da endte i hans favør. 

Aarø har også gått til i arkivene, og har sparret med de beste Hamsun-forskerne og -kjennerne. 
I denne dokumentariske romanen gis en ny fremstilling av mennesket Anna Munch, nydelig skrevet og krevende komponert. 

Romanen starter med Annas død, og slutter med datteren Signes død. 
Det er en roman tuftet på et vanskelig stoff, spredte kilder, skrevet av en kresen forfatter med blikk og kraft. 
