dare behandling: meddelanden (Vol. 24). Stockholm: J. Arrhenii förl. [On bogs and other waterlogged lands: Their cultivation and further treatment: Communications].
Asmala, E., Carstensen, J., & Räike, A. (2019). Multiple anthropogenic drivers behind upward trends in organic carbon concentrations in boreal rivers. Environmental Research Letters, 14(12), 1–10. DOI: https://doi.org/10.1088/1748-9326/ab4fa9
Berg, Å., Ehnström, B., Gustafsson, L., Hallingback, T., Jonsell, M., & Weslien, J. (1994). Threatened plant, animal, and fungus species in Swedish forests – Distribution and habitat associations. Conservation Biology, 8(3), 718–731. DOI: https://doi.org/10.1046/j.1523-1739.1994.08030718.x
Björck, T. (1851). Samling af alla gällande K:gl. förordningar, instruktioner, författningar och reskripter m.m., samt Kammarkollegii och Direktörsembetets wid Landtmäteriet och Justeringswerket i riket utfärdade cirkulärbref och föreskrifter rörande landtmäteriet och dermed sammanhang egande ämnen. Stockholm. [Collection of all existing regulations, instructions, laws and letters etc., as well as communications and provisions concerning mapping and cadastral matters, issued by various State Agencies].
Blind, A.-C., Kuoljok, K., Axelsson Linkowski, W., & Tunón, H. (2015). Myrens betydelse för renen och renskötseln: biologisk mångfald på myrar i renskötselland. Uppsala: Naptek. [The importance of mires for reindeer and reindeer husbandry: Biodiversity on mires in reindeer-herding areas]. Retrieved from http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:slu:epsilon-e-3424
Bosin, A. (1901). Hvilken betydelse har mosskulturen i de norrländska länen och i hvilken riktning bör den utvecklas? Västerbottens län. Svenska mosskulturföreningen tidskrift (pp. 177–182). [What is the present and future importance of mire cultivation in the counties of northern Sweden? Västerbotten county].
Bunte, R., Borgegård, L.-E., & Gaunitz, S. (1982). Vindeln: en norrländsk kommuns ekonomiska utveckling 1800–1980. Lund: Selector. [Vindeln: The economic development of a municipality in northern Sweden 1800–1980].
Campbell, Å. (1982 ). Från vildmark till bygd: en etnologisk undersökning av nybyggarkulturen i Lappland före industrialismens genombrott. Umeå: Två förläggare. [From wilderness to settled country: an ethnological study of the settlers culture in Swedish Lapland before the industrial breakthrough].
Clymo, R. S. (1984). The limits to peat bog growth. Philosophical Transactions of the Royal Society of London Series B-Biological Sciences, 303(1117), 605–654. DOI: https://doi.org/10.1098/rstb.1984.0002
Eliasson, P. (2008). Skogsdikning och skogsväxt under 1900-talet. In L. Runefelt (Ed.), Svensk mosskultur: Odling, torvanvändning och landskapets förändring 1750–2000 (pp. 181–195). [Forest ditching and forest growth during the 20th century]. Stockholm.
Elveland, J. (1979). Dammängar, silängar och raningar: norrländska naturvårdsobjekt. Solna: Naturvårdsverket. [Irrigated and naturally flooded hay-meadows in North Sweden: A nature conservancy problem].
Elveland, J. (1982). Växtekologiska undersökningar. In J. Elveland & K. Sjöberg (Eds.), Några effekter av återupptagen slåtter och andra skötselåtgärder på vegetation och djurliv i norrländska våtmarker (pp. 19–59). [Studies in plant ecology]. Solna: Naturvårdsverket.
Elveland, J. (1983). Norrländska våtslåttermarker: bevarande av ett gammalt kulturlandskap. Solna: Statens naturvårdsverk. [Northern Swedish wetlands formerly mown for hay: Conservation of an old cultural landscape].
Företagarna. (2020). Företagarfakta: Vindelns kommun [Business facts: Vindeln Municipality]. Retrieved from https://www.foretagarna.se/contentassets/62837703e90d4f9eae815af6b3b0a9b0/vindeln.pdf
Frödin, J. (1952). Skogar och myrar i norra Sverige i deras funktioner som betesmark och slåtter. Oslo: Aschehoug. [Forests and mires of Northern Sweden as pastures and meadows]. DOI: https://doi.org/10.1080/00291955308551746
Gunnarsson, U., & Löfroth, M. (2014). The Swedish wetland survey: Compiled excerpts from the national final report. Stockholm: Natu