 of a municipality in northern Sweden 1800–1980].
Campbell, Å. (1982 ). Från vildmark till bygd: en etnologisk undersökning av nybyggarkulturen i Lappland före industrialismens genombrott. Umeå: Två förläggare. [From wilderness to settled country: an ethnological study of the settlers culture in Swedish Lapland before the industrial breakthrough].
Clymo, R. S. (1984). The limits to peat bog growth. Philosophical Transactions of the Royal Society of London Series B-Biological Sciences, 303(1117), 605–654. DOI: https://doi.org/10.1098/rstb.1984.0002
Eliasson, P. (2008). Skogsdikning och skogsväxt under 1900-talet. In L. Runefelt (Ed.), Svensk mosskultur: Odling, torvanvändning och landskapets förändring 1750–2000 (pp. 181–195). [Forest ditching and forest growth during the 20th century]. Stockholm.
Elveland, J. (1979). Dammängar, silängar och raningar: norrländska naturvårdsobjekt. Solna: Naturvårdsverket. [Irrigated and naturally flooded hay-meadows in North Sweden: A nature conservancy problem].
Elveland, J. (1982). Växtekologiska undersökningar. In J. Elveland & K. Sjöberg (Eds.), Några effekter av återupptagen slåtter och andra skötselåtgärder på vegetation och djurliv i norrländska våtmarker (pp. 19–59). [Studies in plant ecology]. Solna: Naturvårdsverket.
Elveland, J. (1983). Norrländska våtslåttermarker: bevarande av ett gammalt kulturlandskap. Solna: Statens naturvårdsverk. [Northern Swedish wetlands formerly mown for hay: Conservation of an old cultural landscape].
Företagarna. (2020). Företagarfakta: Vindelns kommun [Business facts: Vindeln Municipality]. Retrieved from https://www.foretagarna.se/contentassets/62837703e90d4f9eae815af6b3b0a9b0/vindeln.pdf
Frödin, J. (1952). Skogar och myrar i norra Sverige i deras funktioner som betesmark och slåtter. Oslo: Aschehoug. [Forests and mires of Northern Sweden as pastures and meadows]. DOI: https://doi.org/10.1080/00291955308551746
Gunnarsson, U., & Löfroth, M. (2014). The Swedish wetland survey: Compiled excerpts from the national final report. Stockholm: Naturvårdsverket. Retrieved from http://www.naturvardsverket.se/Documents/publikationer6400/978-91-620-6618-5.pdf
Hasselquist, E. M., Lidberg, W., Sponseller, R. A., Ågren, A., & Laudon, H. (2018). Identifying and assessing the potential hydrological function of past artificial forest drainage. Ambio, 47(5), 546–556. DOI: https://doi.org/10.1007/s13280-017-0984-9
Hasselquist, E. M., Mancheva, I., Eckerberg, K., & Laudon, H. (2019). Policy change implications for forest water protection in Sweden over the last 50 years. Ambio. DOI: https://doi.org/10.1007/s13280-019-01274-y
Holden, J., Chapman, P. J., & Labadz, J. C. (2004). Artificial drainage of peatlands: hydrological and hydrochemical process and wetland restoration. Progress in Physical Geography, 28(1), 95–123. DOI: https://doi.org/10.1191/0309133304pp403ra
Järveoja, J., Nilsson, M. B., Crill, P. M., & Peichl, M. (2020). Bimodal diel pattern in peatland ecosystem respiration rebuts uniform temperature response. Nature Communications, 11(1), 4255. DOI: https://doi.org/10.1038/s41467-020-18027-1
Joosten, H. (2015). Peatlands, climate change mitigation and biodiversity conservation. Nordic Council of Ministers. DOI: https://doi.org/10.6027/ANP2015-727
Kardell, L. (2018). Ett försök med myrslåtter i Klövsjö samt något om mad- och myrslåtter i allmänhet. Uppsala: Institutionen för skoglig landskapsvård, Sveriges lantbruksuniversitet. [A mire-meadow harvest trial in Klövsjö and haymaking on wetlands in general].
Karlsen, R. H., Grabs, T., Bishop, K., Buffam, I., Laudon, H., & Seibert, J. (2016). Landscape controls on spatiotemporal discharge variability in a boreal catchment. Water Resources Research, 52(8), 6541–6556. DOI: https://doi.org/10.1002/2016WR019186
Laiho, R. (2006). Decomposition in peatlands: reconciling seemingly contrasting results on the impacts of lowered water levels. Soil Biology & Biochemistry, 38(8), 2011–2024. DOI: https://doi.org/10.1016/j.soilbio.2006.02.017
Länsstyrelsen Västerbotten. (2008). Strategi för skydd och restaurering av våtmarker i 