Која је од наведених врста дрвећа карактеристична за плављена и влажна станишта у низијском појасу северне Хрватске и Славоније?
буква храст лужњак питоми кестен липа
A B C D
Доминантна врста дрвећа је буква. Буква

Буква ("Fagus") је род листопадног дрвећа који садржи око десет врста високог, листопадног дрвећа. Значајна је шумска врста која насељава плоднија и умерено влажна станишта, у којима се ретко јавља сушни период. Социјалдемократска странка Хрватске и Славоније

Социјалдемократска странка Хрватске и Славоније (СДСХиС) била је политичка партија која је деловала на подручју Краљевства Хрватске и Славоније. Од листопадног дрвећа су заступљене највише буква и бреза. Старост успаваних пупољака може код неких врста дрвећа износити и 100 година (храст, буква и др.). Од шумскога дрвећа расте: дуб, јасен, бор, буква и друга. Карактеристична врста у шумама северних области Северне Америке. Од дрвећа најзаступљенији су храст, граб, цер, јасен, јавор и буква. Списак банова Далмације и Хрватске, односно Славоније

Списак банова Далмације и Хрватске, односно Славоније садржи спискове носилаца банске части у следећим средњовековним и нововековним земљама:


Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније


Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније Већина савремених врста преферира влажна или полуводена станишта, док неке обитавају и у полусушним жбунастим стаништима. Насељава сува и делимично влажна травната станишта. Насељава морске обале и континентална влажна станишта. Овај род обухвата 10—16 врста, раширених у умереном и суптропском појасу северне полулопте. Станишта која ова група инсеката преферира су стеља, кора дрвећа, пукотине стена и рипаријска станишта. Финансијска подршка за рад пристизала је од Народне странке Хрватске и Славоније. Од дрвећа највише је заступљена буква, затим храст китњак, обични граб и питоми кестен. Краљев брат Андрија имао је испрва наслов "херцег Славоније и Хрватске", а од 1278. године "херцег Славоније, Далмације и Хрватске". Расте на пањевима листопадног дрвећа (буква, храст) у касно лето и јесен. Драстично је смањена укупна површина под шумама храста и четинара, а буква је, као биолошки јача врста, освајала прелазна станишта. Насељава претежно влажна, шумовита станишта. Насељава влажна станишта севера Евроазије. Настањује углавном влажна планинска станишта. Врста је пореклом из Јужне Америке, Патагоније (југ Чилеа и југ Аргентине), где настањује влажна сеновита шумска планинска станишта. Европска буква

Европска буква или буква () је врста високог листопадног дрвета. Храст лужњак је највреднија врста карактеристична за станишне услове на којима се налази газдинска јединица. Храст лужњак је једна од врста која је у Републици Србији била широко распрострањена. Најчешће врсте дрвећа су храст лужњак, јасенолисни јавор и сребролисни јавор, али има и других. Храст лужњак је једна од аутохтоних врста која успева и у пределима који се у једном периоду године плаве. И ако су лошија земљишта она су карактеристична земљишта на којима расте храст лужњак и пољски јасен. Од свих врста дрвећа које расте у Србији, после букве која доминира, најзаступљенији је лужњак, а одмах за њим китњак. Местимично је преостао и храст лужњак. За ову намену се користи храст лужњак или храст китњак. Народни називи за храст лужњак су и дуб, гњилец, лужник, рани храст, рошњак, грм. Храст лужњак

Храст лужњак ("Quercus robur") је високо листопадно дрво из рода храстова, породице -{Fagaceae}-. Најдоминантније врсте дрвећа су храст лужњак, смрча, јасен, брест, бреза, јасика, бор, а у мочварним подручјима црна јова. Најдоминантније врсте дрвећа су храст лужњак, смрча, јасен, брест, бреза, јасика, бор, а у мочварним подручјима црна јова. Значајна је шумска врста која насељава плоднија и умерено влажна станишта, у којима се ретко јавља сушни период. Социјалдемократска странка Хрватске и Славоније

Социјалдемократска странка Хрватске и Славоније (СДСХиС) била је политичка партија која је деловала на подручју Краљевства Хрватске и Славоније. Запис храст лужњак (Ђуринац)

Запис храст лужњак (Ђуринац) се налази на парцели чији је власник Општина Свилајнац. У Србији храст лужњак покрива површину од укупно 32.400 ха. Карактеристична врста у шумама северних области Северне Америке. Храст лужњак има још једну значајну особину. Заштићена природна добра

Заштићена природна добра на територији општине Велика Плана су: Храст на Копоринскоm путу; Радојковића храст (лужњак) у атару села Доња Ливадица и група од 12 стабала (храст лужњак) у порти Цркве у селу Лозовик. Старост успаваних пупољака може код неких врста дрвећа износити и 100 година (храст, буква и др.). Од високих лишћара у парку се налазе и аутохтоне врсте типичне за низијске пределе- храст, лужњак, бела топола, вез. Списак банова Далмације и Хрватске, односно Славоније

Списак банова Далмације и Хрватске, односно Славоније садржи спискове носилаца банске части у следећим средњовековним и нововековним земљама:


Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније


Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније Већина савремених врста преферира влажна или полуводена станишта, док неке обитавају и у полусушним жбунастим стаништима. Насељава сува и делимично влажна травната станишта. Насељава морске обале и континентална влажна станишта. Питоми кестен

Питоми кестен () је врста кестена, пореклом из југоисточне Европе и Мале Азије. Од дрвећа највише је заступљена буква, затим храст китњак, обични граб и питоми кестен. Станишта су белогоричне и мешане шуме (буква, храст, питоми кестен), воли вапненасту или глинастовапненасту подлогу. Питоми кестен расте у Македонији и делимично у јужној Србији. У мањој мери заступљени су бреза, бор и питоми кестен. Значајна је шумска врста која насељава плоднија и умерено влажна станишта, у којима се ретко јавља сушни период. Социјалдемократска странка Хрватске и Славоније

Социјалдемократска странка Хрватске и Славоније (СДСХиС) била је политичка партија која је деловала на подручју Краљевства Хрватске и Славоније. Питоми кестен може да порасте и преко 20 м, има бујну и велику крошњу. Карактеристична врста у шумама северних области Северне Америке. Списак банова Далмације и Хрватске, односно Славоније

Списак банова Далмације и Хрватске, односно Славоније садржи спискове носилаца банске части у следећим средњовековним и нововековним земљама:


Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније


Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније Већина савремених врста преферира влажна или полуводена станишта, док неке обитавају и у полусушним жбунастим стаништима. У најнижим пределима резервата преовлађују листопадне шуме, односно европска буква и црни граб, а ретко и питоми кестен. Насељава сува и делимично влажна травната станишта. Насељава морске обале и континентална влажна станишта. Овај род обухвата 10—16 врста, раширених у умереном и суптропском појасу северне полулопте. Станишта која ова група инсеката преферира су стеља, кора дрвећа, пукотине стена и рипаријска станишта. Најчешће се сакупља семе лободе, детелине, тушта, вијушца, гуњице, штира, неких трава, као и семе неких врста дрвећа, какви су жиреви храста и букве, питоми кестен и семенке борова (сменке борова су најчешће веома ситне, осим семенки пињола, које су у свету веома цењени зачин.). Финансијска подршка за рад пристизала је од Народне странке Хрватске и Славоније. Шума питомог кестена — питоми кестен, на подручју општине Костајница, присутан је на површини од око 400 ha. Краљев брат Андрија имао је испрва наслов "херцег Славоније и Хрватске", а од 1278. године "херцег Славоније, Далмације и Хрватске". Питоми кестен не треба мешати са дивљим кестеном, чији плод људи не могу јести. Насељава претежно влажна, шумовита станишта. Насељава влажна станишта севера Евроазије. Настањује углавном влажна планинска станишта. Врста је пореклом из Јужне Америке, Патагоније (југ Чилеа и југ Аргентине), где настањује влажна сеновита шумска планинска станишта. Значајна је шумска врста која насељава плоднија и умерено влажна станишта, у којима се ретко јавља сушни период. Социјалдемократска странка Хрватске и Славоније

Социјалдемократска странка Хрватске и Славоније (СДСХиС) била је политичка партија која је деловала на подручју Краљевства Хрватске и Славоније. Липа

Липа ("-{Tilia" L.}-) је род који обухвата око 30 врста листопадног дрвећа у северној умереној зони. Карактеристична врста у шумама северних области Северне Америке. Списак банова Далмације и Хрватске, односно Славоније

Списак банова Далмације и Хрватске, односно Славоније садржи спискове носилаца банске части у следећим средњовековним и нововековним земљама:


Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније

Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније


Банови Далмације и Хрватске
Банови целе Славоније Већина савремених врста преферира влажна или полуводена станишта, док неке обитавају и у полусушним жбунастим стаништима. Насељава сува и делимично влажна травната станишта. Насељава морске обале и континентална влажна станишта. Овај род обухвата 10—16 врста, раширених у умереном и суптропском појасу северне полулопте. Станишта која ова група инсеката преферира су стеља, кора дрвећа, пукотине стена и рипаријска станишта. Финансијска подршка за рад пристизала је од Народне странке Хрватске и Славоније. Краљев брат Андрија имао је испрва наслов "херцег Славоније и Хрватске", а од 1278. године "херцег Славоније, Далмације и Хрватске". Дрвећа која претежно формирају шуме су храст (40%), липа (30%) и бор (21%), са много мањим уделом других врста, укључујући остатке воћњака на неким од рубних ивица парка. Насељава претежно влажна, шумовита станишта. Насељава влажна станишта севера Евроазије. Настањује углавном влажна планинска станишта. Врста је пореклом из Јужне Америке, Патагоније (југ Чилеа и југ Аргентине), где настањује влажна сеновита шумска планинска станишта. У новембру 1611. папа је именовао Симеона за епископа Славоније, Хрватске и Угарске, док је у ствари његова надлежност била ограничена на православно становништво Славоније и Хрватске. Ова врста торби била је карактеристична и за хајдуке. Запоља је именован за бана Хрватске, Далмације и Славоније и за "губернатора босанског краљевства". Масницама су потребна станишта која су скоро увек влажна, бар за време њиховог инсективорног стадијума раста. Шумска станишта у резервату природе Стара Река обично укључују четири до пет врста дрвећа. Великоцветна масница је планинска биљка која настањије веома влажна станишта и тресетну подлогу, пашњаке и влажне стене високих планина. Биљка настањује искључиво влажна шумска станишта. Љутина

Љутина је врста високе падавине која је карактеристична за зимски период.