Који је научник заслужан за откриће антибиотичког деловања зелене плесни из рода Penicillium?
Роберт Хук Александар Флеминг Луј Пастер Роберт Кох
A B C D
Према значају у хемијском распадању истичу се нитрификационе и сумпорне бактерије, ал и значајну улогу имају гљиве из рода "Penicillium", зелене и плаво зелене алге. Природни пеницилини су производ метаболизма гљивица из рода "-{Penicillium}-". Роберт Балард који је такође заслужан и за проналажење олупине РМС Титаника. Пупинов савременик је такође био и чувени научник Кирхоф, заслужан за откриће два основна електротехничка закона (Прво и друго Кирхофово правило), а који је живео и радио у Берлину. Роберт Хук

Роберт Хук (; Фрешвотер, 18. јул 1635 — Лондон, 3. март 1703) је био енглески физичар и секретар Краљевског друштва у Лондону који је 1665. године открио ћелију. Лајбниц је заслужан, заједно са Исаком Њутном, за откриће инфинитезималног рачуна. Френк Розенблат је заслужан за откриће једнослојне неуронске мреже, зване перцептрон. Роберт Лефковиц

Роберт Лефковиц (; Њујорк, 15. април 1943) амерички је научник који се бави медицином. Заслужан је за откриће скоро половину познатих комета за 15 година свог рада. Први на пољу истраживања биљака микроскопом био је Роберт Хук. Флеминг је затим изоловао чисту културу гљивице која је идентификована као "-{Penicillium notatum}-", а ова култура послужила је за прављење секундарних култура све до 1945. године, при чему су каснија упоредна тестирања америчких научника показала да од свих до тада изолованих плесни рода "-{Penicillium}-", ова показује треће по јачини антибактеријско дејство. Penicillium notatum

__БЕЗКН__

-{Penicillium notatum}- -{Westling}- (раније објављено име и тренутно прихваћено је "-{P. chrysogenum}-" -{Thom}-), је веома присутна и раширена врста плесни (буђи), позната као извор бета-лактамских антибиотика. Заслужан је за откриће естрона и других примарних женских сексуалних хормона издвојених из неколико хиљада литара урина. Нормани побеђују у бици, а Роберт Гвискар је јако заслужан за успех. Роберт Хук који је покушавао да унапреди стаклени алкохолни термометар, предложио је и тачку мржњења воде као референтну тачку за мерење температуре. Мендељејев је заслужан за откриће оптималне количине алкохола, 38% (80 доказа), у руској вотки. Научник који је највише заслужан за решавање загонетке хетитскиг писма и језика био је чешки научник и лингвиста Бедржих Хрозни којем је успело да одгонетне језик и писмо 1913. године. Penicilopepsin

Penicilopepsin (, "peptidaza A", "-{Penicillium janthinellum}- aspartinska proteinaza", "kiselinska proteaza A", "-{Penicillium citrinum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium ciklopium}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium expansum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium janthinellum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium expansum}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium caseicolum}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium roqueforti}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium duponti}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium citrinum}- aspartinska proteinaza") je enzim. Пастер је у Француској две године касније објавио сличне налазе о антибактеријском учинку гљивица из рода "-{Penicillium}-" на бациле антракса. Обнову, која је трајала више од десет година, надгледао је као лондонски надзорник Роберт Хук. Краљевском друштву, Роберт Хук је тврдио да је Њутн добио закон инверзног квадрата од њега. Роберт Хук који је дизајнирао Споменик са Кристофером Реном, истражује подло убиство дечака коме је извађена сва крв, који је пронађен на обали реке Флит. Први пут су је уочили Ђовани Касини и Роберт Хук независно један од другога 1665. године. Он је такође заслужан за откриће громобрана, јер је открио да високе шипке са оштрим врховима могу да спроведу струју из грома у земљу. За то је заслужан један од аутора часописа који је уверио Поланског да ниједан научник који цени свој рад неће послати озбиљан научни рад у часопис који се декларише као неформални. Године 1928, Александар Флеминг је открио плесан -{"Penicillium"}-. Флеминг је затим изоловао чисту културу гљивице која је идентификована као "-{Penicillium notatum}-", а ова култура послужила је за прављење секундарних култура све до 1945. године, при чему су каснија упоредна тестирања америчких научника показала да од свих до тада изолованих плесни рода "-{Penicillium}-", ова показује треће по јачини антибактеријско дејство. Према значају у хемијском распадању истичу се нитрификационе и сумпорне бактерије, ал и значајну улогу имају гљиве из рода "Penicillium", зелене и плаво зелене алге. Природни пеницилини су производ метаболизма гљивица из рода "-{Penicillium}-". Пупинов савременик је такође био и чувени научник Кирхоф, заслужан за откриће два основна електротехничка закона (Прво и друго Кирхофово правило), а који је живео и радио у Берлину. Лајбниц је заслужан, заједно са Исаком Њутном, за откриће инфинитезималног рачуна. Френк Розенблат је заслужан за откриће једнослојне неуронске мреже, зване перцептрон. Заслужан је за откриће скоро половину познатих комета за 15 година свог рада. Открио га је Александар Флеминг 1928. године. Penicillium notatum

__БЕЗКН__

-{Penicillium notatum}- -{Westling}- (раније објављено име и тренутно прихваћено је "-{P. chrysogenum}-" -{Thom}-), је веома присутна и раширена врста плесни (буђи), позната као извор бета-лактамских антибиотика. Заслужан је за откриће естрона и других примарних женских сексуалних хормона издвојених из неколико хиљада литара урина. Мендељејев је заслужан за откриће оптималне количине алкохола, 38% (80 доказа), у руској вотки. Александар Флеминг

Александер Флеминг (; Дарвел, 6. август 1881 — Лондон, 11. март 1955) је био шкотски микробиолог. Научник који је највише заслужан за решавање загонетке хетитскиг писма и језика био је чешки научник и лингвиста Бедржих Хрозни којем је успело да одгонетне језик и писмо 1913. године. Из Велике Британије долазе Александар Флеминг, Џозеф Листер, Франсис Крик и Флоренс Најтингејл. Penicilopepsin

Penicilopepsin (, "peptidaza A", "-{Penicillium janthinellum}- aspartinska proteinaza", "kiselinska proteaza A", "-{Penicillium citrinum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium ciklopium}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium expansum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium janthinellum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium expansum}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium caseicolum}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium roqueforti}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium duponti}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium citrinum}- aspartinska proteinaza") je enzim. Флеминг је током уобичајеног лабораторијског рада уочио једну Петријеву шољу са културом стафилокока која је постала контаминирана плавичастозеленкастом плесни. Вођа пројекта био је научник Александар Закаров. Пастер је у Француској две године касније објавио сличне налазе о антибактеријском учинку гљивица из рода "-{Penicillium}-" на бациле антракса. Мали александар је најчешће чувана врста из рода -{"Psittacula"}-. Мада се само откриће може окарактерисати као случајност, Флеминг се нашао пред низом научних проблема. Он је такође заслужан за откриће громобрана, јер је открио да високе шипке са оштрим врховима могу да спроведу струју из грома у земљу. За то је заслужан један од аутора часописа који је уверио Поланског да ниједан научник који цени свој рад неће послати озбиљан научни рад у часопис који се декларише као неформални. За његово је откриће био заслужан и хрватски хуманист Антун Вранчић који је као члан посланства које су упутили Хабзбурзи путовао кроз Малу Азију османском султану. Александар дел Вал

Александар дел Вал (Марсеј, 6. септембар 1969) француски је политиколог, новинар, стручњак за међународне односе, научник, специјалиста за исламски тероризам. Пастер је у Француској две године касније објавио сличне налазе о антибактеријском учинку гљивица из рода "-{Penicillium}-" на бациле антракса. Према значају у хемијском распадању истичу се нитрификационе и сумпорне бактерије, ал и значајну улогу имају гљиве из рода "Penicillium", зелене и плаво зелене алге. Природни пеницилини су производ метаболизма гљивица из рода "-{Penicillium}-". Луј Пастер

Луј Пастер (; Дол, 27. децембар 1822 — Марн ла Кокет, 28. септембар 1895) био је микробиолог и хемичар. Пупинов савременик је такође био и чувени научник Кирхоф, заслужан за откриће два основна електротехничка закона (Прво и друго Кирхофово правило), а који је живео и радио у Берлину. Вакцине су открили Едвард Џенер и Луј Пастер. Лајбниц је заслужан, заједно са Исаком Њутном, за откриће инфинитезималног рачуна. Френк Розенблат је заслужан за откриће једнослојне неуронске мреже, зване перцептрон. Заслужан је за откриће скоро половину познатих комета за 15 година свог рада. Флеминг је затим изоловао чисту културу гљивице која је идентификована као "-{Penicillium notatum}-", а ова култура послужила је за прављење секундарних култура све до 1945. године, при чему су каснија упоредна тестирања америчких научника показала да од свих до тада изолованих плесни рода "-{Penicillium}-", ова показује треће по јачини антибактеријско дејство. Penicillium notatum

__БЕЗКН__

-{Penicillium notatum}- -{Westling}- (раније објављено име и тренутно прихваћено је "-{P. chrysogenum}-" -{Thom}-), је веома присутна и раширена врста плесни (буђи), позната као извор бета-лактамских антибиотика. Заслужан је за откриће естрона и других примарних женских сексуалних хормона издвојених из неколико хиљада литара урина. Мендељејев је заслужан за откриће оптималне количине алкохола, 38% (80 доказа), у руској вотки. Ова и друга опажања стечене имуности је касније искористио Луј Пастер за развој вакцинације и микробне теорије болести. Луј Пастер је произвео прву вакцину против беснила користећи осушену кичмену мождину заражених зечева. Ову теорију у својим истраживањима оповргао је Луј Пастер који је доказао да је сам микроб (бацил антракса) тај који непосредно изазива болест . Научник који је највише заслужан за решавање загонетке хетитскиг писма и језика био је чешки научник и лингвиста Бедржих Хрозни којем је успело да одгонетне језик и писмо 1913. године. Луј де Број је 1929. добио Нобелову награду за физику за откриће дуалне природе електрона. Penicilopepsin

Penicilopepsin (, "peptidaza A", "-{Penicillium janthinellum}- aspartinska proteinaza", "kiselinska proteaza A", "-{Penicillium citrinum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium ciklopium}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium expansum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium janthinellum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium expansum}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium caseicolum}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium roqueforti}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium duponti}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium citrinum}- aspartinska proteinaza") je enzim. Луј Пастер је рођен 27. децембра 1822. године у Долу, Француска, у католичкој породици сиромашног штављача. Луј Пастер је умро 28. септембра 1895. године у близини Париза, од последица низа можданих удара. Најважнија имена овог доба су Ламарк, Александар фон Хумболт, Ернст Хекел, Чарлс Дарвин, Луј Пастер. Француски биолог и хемичар Луј Пастер, познат по низу научних открића у области медицине и фармације. Он је такође заслужан за откриће громобрана, јер је открио да високе шипке са оштрим врховима могу да спроведу струју из грома у земљу. За то је заслужан један од аутора часописа који је уверио Поланског да ниједан научник који цени свој рад неће послати озбиљан научни рад у часопис који се декларише као неформални. Према значају у хемијском распадању истичу се нитрификационе и сумпорне бактерије, ал и значајну улогу имају гљиве из рода "Penicillium", зелене и плаво зелене алге. А онда, 24. марта 1882. године др Роберт Кох је објавио своје откриће: бацил туберкулозе. Природни пеницилини су производ метаболизма гљивица из рода "-{Penicillium}-". Роберт Балард који је такође заслужан и за проналажење олупине РМС Титаника. Пупинов савременик је такође био и чувени научник Кирхоф, заслужан за откриће два основна електротехничка закона (Прво и друго Кирхофово правило), а који је живео и радио у Берлину. Лајбниц је заслужан, заједно са Исаком Њутном, за откриће инфинитезималног рачуна. Френк Розенблат је заслужан за откриће једнослојне неуронске мреже, зване перцептрон. Роберт Кох

Хајнрих Херман Роберт Кох (; Клаустал-Целерфелд, 11. децембар 1843 — Баден-Баден, 27. мај 1910) је био лекар и микробиолог. Роберт Лефковиц

Роберт Лефковиц (; Њујорк, 15. април 1943) амерички је научник који се бави медицином. Заслужан је за откриће скоро половину познатих комета за 15 година свог рада. Роберт Кох је рођен у Клаустал-Целерфелду (Немачка) 1843. Флеминг је затим изоловао чисту културу гљивице која је идентификована као "-{Penicillium notatum}-", а ова култура послужила је за прављење секундарних култура све до 1945. године, при чему су каснија упоредна тестирања америчких научника показала да од свих до тада изолованих плесни рода "-{Penicillium}-", ова показује треће по јачини антибактеријско дејство. Penicillium notatum

__БЕЗКН__

-{Penicillium notatum}- -{Westling}- (раније објављено име и тренутно прихваћено је "-{P. chrysogenum}-" -{Thom}-), је веома присутна и раширена врста плесни (буђи), позната као извор бета-лактамских антибиотика. Заслужан је за откриће естрона и других примарних женских сексуалних хормона издвојених из неколико хиљада литара урина. Нормани побеђују у бици, а Роберт Гвискар је јако заслужан за успех. Мендељејев је заслужан за откриће оптималне количине алкохола, 38% (80 доказа), у руској вотки. Немачки доктор Роберт Кох је, 24. марта 1882, открио узрочника туберкулозе. Научник који је највише заслужан за решавање загонетке хетитскиг писма и језика био је чешки научник и лингвиста Бедржих Хрозни којем је успело да одгонетне језик и писмо 1913. године. Penicilopepsin

Penicilopepsin (, "peptidaza A", "-{Penicillium janthinellum}- aspartinska proteinaza", "kiselinska proteaza A", "-{Penicillium citrinum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium ciklopium}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium expansum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium janthinellum}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium expansum}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium caseicolum}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium roqueforti}- kiselinska proteinaza", "-{Penicillium duponti}- aspartinska proteinaza", "-{Penicillium citrinum}- aspartinska proteinaza") je enzim. Пастер је у Француској две године касније објавио сличне налазе о антибактеријском учинку гљивица из рода "-{Penicillium}-" на бациле антракса. У исто време на Брионским острвима је радио лекар и бактериолог Роберт Кох. Немачки лекар Роберт Кох открио је помоћу микроскопа 1882. узрочника туберкулозе, а 1884. узрочника колере. Он је такође заслужан за откриће громобрана, јер је открио да високе шипке са оштрим врховима могу да спроведу струју из грома у земљу. За то је заслужан један од аутора часописа који је уверио Поланског да ниједан научник који цени свој рад неће послати озбиљан научни рад у часопис који се декларише као неформални. За његово је откриће био заслужан и хрватски хуманист Антун Вранчић који је као члан посланства које су упутили Хабзбурзи путовао кроз Малу Азију османском султану.