Који продукт уз воду настаје реакцијом етанске киселине и метанола у присутности киселог катализатора?
метил-етаноат метоксиетан етил-метил-кетон етил-метаноат
A B C D
Продукт који настаје овом реакцијом је само један од могућих облика. или животињске масти, с метанолом, у присутности катализатора. На пример, сумпор прекида производњу метанола тровањем катализатора Cu/ZnO. Киселост потиче од киселог водоника карбоксилне групе који се може отпустити при чему настаје ацетатни анјон - конјугована база сирћетне киселине. Један од главих додатака је 10% метанола, што доводи до термина "метил духа". Многи произвођачи сумпорне киселине користе два катализатора. Метил оранж

Метил оранж је индикатор, који се често употребљава код титрација, јер мења боју код средње јаке киселине. Глутамин је у ствари моноамид глутаминске киселине, а добија се реакцијом глутаминске киселине и амонијака. Кавендиш је формирао водоник реакцијом цинка и хлороводоничне киселине. Настаје као продукт распада нефелина. Настаје перитектичком реакцијом: L+δ→γ. Ове реакције су често катализоване додавањем киселине или базног катализатора. Он је такође и токсични продукт у ваздуху, који настаје као издувни гас аутомобила и фабрика. Уређаји који користе гориве ћелије (ПЕМ ћелија од мешавине водоника и кисеоника уз помоћ катализатора производи електрицитет и воду као споредан производ) такође дају само једносмерну струју. У хемијској индустрији, метан је један од главних ресурса у производњи водоника, метанола, сићетне киселине и ацетатног анхидрида. У тој реакцији базе и киселине настаје вода. настаје делимичном хидролизом , или реакцијом са натријум перксенатом, . Карбонат

Карбонат је анјон (CO) који настаје јонизацијом карбонатне киселине. Он је први добио хлор реакцијом хлороводичне киселине (-{HCl}-) и мангановог диоксида (-{MnO}-). У тој реакцији, салицилној киселини се додаје ацетатни анхидрат, дериват сирћетне киселине, што уз присуство катализатора 85%-не фосфатне киселине (-{HPO}-) (понекад се користи и сумпорна киселина, -{HSO}-), даје ацетилсалицилну киселину и, као нуспроизвод, сирћетну киселину. Полимер настаје у реакцији поливинил-алкохола и борне киселине који садрже огроман број водоничних веза. Она обухвата емисију највише токсичних материја, првенствено амонијака, хлороводоника, фосфорне киселине, метанола, толуена, сумпорне киселине, сумпор-монооксида, метилетил-кетона, хлора, метилен-хлорида и трихлор-етана. Одвајањем метил групе од С-аденозил-метионина настаје С-аденозил хомоцистеин. настаје реакцијом кисеоник дифлуорида () са гасовитим ксеноном при ниским температурама. Осим у озонизатору (који се најчешће користи за прочишчавање река), озон се у лабораторији може добити реакцијом калијум перманганата и концентрисане сумпорне киселине. Продукт који настаје овом реакцијом је само један од могућих облика. или животињске масти, с метанолом, у присутности катализатора. На пример, сумпор прекида производњу метанола тровањем катализатора Cu/ZnO. Киселост потиче од киселог водоника карбоксилне групе који се може отпустити при чему настаје ацетатни анјон - конјугована база сирћетне киселине. Многи произвођачи сумпорне киселине користе два катализатора. Глутамин је у ствари моноамид глутаминске киселине, а добија се реакцијом глутаминске киселине и амонијака. Кавендиш је формирао водоник реакцијом цинка и хлороводоничне киселине. Настаје као продукт распада нефелина. Настаје перитектичком реакцијом: L+δ→γ. Ове реакције су често катализоване додавањем киселине или базног катализатора. Он је такође и токсични продукт у ваздуху, који настаје као издувни гас аутомобила и фабрика. Уређаји који користе гориве ћелије (ПЕМ ћелија од мешавине водоника и кисеоника уз помоћ катализатора производи електрицитет и воду као споредан производ) такође дају само једносмерну струју. У хемијској индустрији, метан је један од главних ресурса у производњи водоника, метанола, сићетне киселине и ацетатног анхидрида. У тој реакцији базе и киселине настаје вода. настаје делимичном хидролизом , или реакцијом са натријум перксенатом, . Карбонат

Карбонат је анјон (CO) који настаје јонизацијом карбонатне киселине. Он је први добио хлор реакцијом хлороводичне киселине (-{HCl}-) и мангановог диоксида (-{MnO}-). У тој реакцији, салицилној киселини се додаје ацетатни анхидрат, дериват сирћетне киселине, што уз присуство катализатора 85%-не фосфатне киселине (-{HPO}-) (понекад се користи и сумпорна киселина, -{HSO}-), даје ацетилсалицилну киселину и, као нуспроизвод, сирћетну киселину. Полимер настаје у реакцији поливинил-алкохола и борне киселине који садрже огроман број водоничних веза. Она обухвата емисију највише токсичних материја, првенствено амонијака, хлороводоника, фосфорне киселине, метанола, толуена, сумпорне киселине, сумпор-монооксида, метилетил-кетона, хлора, метилен-хлорида и трихлор-етана. настаје реакцијом кисеоник дифлуорида () са гасовитим ксеноном при ниским температурама. Осим у озонизатору (који се најчешће користи за прочишчавање река), озон се у лабораторији може добити реакцијом калијум перманганата и концентрисане сумпорне киселине. Алтернативно, аспирин се може синтетисати реакцијом салицилне киселине и ацетил хлорида, чиме се поред ацетилсалицилне киселине као нуспроизвод добија -{HCl}- (хлороводонична киселина). Када пигмент дође у додир са малтером, хемијском реакцијом настаје калцијум-карбонат који везује боју на површини зида. Биодизел веома чисто сагорева и подсећа на стандардни дизел; производи се од уља које се добија од сунцокрета, соје или уљане репице помоћу метанола и катализатора. Продукт који настаје овом реакцијом је само један од могућих облика. Припрема се реакцијом етил-јодида и тетрахлороугљеника уз алуминијум(III) хлорида. У киселој средини, у присуству жива(II) сулфатa као катализатора, алкини адирају воду и дају адиционе производе које одмах прелазе у алдехид, односно кетон. или животињске масти, с метанолом, у присутности катализатора. Циклизација тако добивене  β-кетокиселине даје као продукт трициклични кетон. На пример, сумпор прекида производњу метанола тровањем катализатора Cu/ZnO. Киселост потиче од киселог водоника карбоксилне групе који се може отпустити при чему настаје ацетатни анјон - конјугована база сирћетне киселине. Добија се и неколико споредних производа, највише бутанона, мравље киселине, пропионске киселине и етил-ацетата. Један од главих додатака је 10% метанола, што доводи до термина "метил духа". Многи произвођачи сумпорне киселине користе два катализатора. Метил оранж

Метил оранж је индикатор, који се често употребљава код титрација, јер мења боју код средње јаке киселине. На пример, ланац који садржи један угљеник (метил групу, -{CH}-) са -{OH}- групом везаном за угљеник се назива „метил алкохол“, док се ланац са два уљеника (етил групом, -{CHCH}-) са -{OH}- групом везаном за -{CH}- назива „етил алкохол“. Може се добити у реакцији метил- или етил-сулфата и купросулфида у одсуству влаге и на повишеној температури. Глутамин је у ствари моноамид глутаминске киселине, а добија се реакцијом глутаминске киселине и амонијака. Кавендиш је формирао водоник реакцијом цинка и хлороводоничне киселине. Изонитрил се може добити реакцијом етил-амина са хлороформом (капела је само потребна због веома јаког мириса изонитрила)

Главна употреба мравље киселине је као антибактеријски агенс у прехрани стоке. Настаје као продукт распада нефелина. При сличним реакционим условима и у присуству сличних катализатора, могуће је извести оксидацију ацеталдехида кисеоником из ваздуха:
Употребом новијих генерација катализатора, принос сирћетне киселине може бити и 95%, са спореденим производима као што су етил-ацетат, мравља киселина и формалдехид, сви од којих имају ниже тачке кључања од сирћетне киселине, те се лако могу уклонити дестилацијом. Настаје перитектичком реакцијом: L+δ→γ. Ове реакције су често катализоване додавањем киселине или базног катализатора. Он је такође и токсични продукт у ваздуху, који настаје као издувни гас аутомобила и фабрика. Уређаји који користе гориве ћелије (ПЕМ ћелија од мешавине водоника и кисеоника уз помоћ катализатора производи електрицитет и воду као споредан производ) такође дају само једносмерну струју. Неки производи изведени из ове групе су поливинил хлорид, трихлоретилен, перхлоретилен, метил хлороформ, поливинилиден хлорид и кополимери и етил бромид. У хемијској индустрији, метан је један од главних ресурса у производњи водоника, метанола, сићетне киселине и ацетатног анхидрида. У тој реакцији базе и киселине настаје вода. Продукт који настаје овом реакцијом је само један од могућих облика. Припрема се реакцијом етил-јодида и тетрахлороугљеника уз алуминијум(III) хлорида. или животињске масти, с метанолом, у присутности катализатора. На пример, сумпор прекида производњу метанола тровањем катализатора Cu/ZnO. Киселост потиче од киселог водоника карбоксилне групе који се може отпустити при чему настаје ацетатни анјон - конјугована база сирћетне киселине. Добија се и неколико споредних производа, највише бутанона, мравље киселине, пропионске киселине и етил-ацетата. Многи произвођачи сумпорне киселине користе два катализатора. Глутамин је у ствари моноамид глутаминске киселине, а добија се реакцијом глутаминске киселине и амонијака. Кавендиш је формирао водоник реакцијом цинка и хлороводоничне киселине. Хемијско једињење као со добијена неутрализацијом мравље киселине базом или естар добијен из мравље киселине се означава као формијат (или метаноат). Изонитрил се може добити реакцијом етил-амина са хлороформом (капела је само потребна због веома јаког мириса изонитрила)

Главна употреба мравље киселине је као антибактеријски агенс у прехрани стоке. Настаје као продукт распада нефелина. При сличним реакционим условима и у присуству сличних катализатора, могуће је извести оксидацију ацеталдехида кисеоником из ваздуха:
Употребом новијих генерација катализатора, принос сирћетне киселине може бити и 95%, са спореденим производима као што су етил-ацетат, мравља киселина и формалдехид, сви од којих имају ниже тачке кључања од сирћетне киселине, те се лако могу уклонити дестилацијом. Настаје перитектичком реакцијом: L+δ→γ. Ове реакције су често катализоване додавањем киселине или базног катализатора. Он је такође и токсични продукт у ваздуху, који настаје као издувни гас аутомобила и фабрика. Уређаји који користе гориве ћелије (ПЕМ ћелија од мешавине водоника и кисеоника уз помоћ катализатора производи електрицитет и воду као споредан производ) такође дају само једносмерну струју. У хемијској индустрији, метан је један од главних ресурса у производњи водоника, метанола, сићетне киселине и ацетатног анхидрида. У тој реакцији базе и киселине настаје вода. настаје делимичном хидролизом , или реакцијом са натријум перксенатом, . Карбонат

Карбонат је анјон (CO) који настаје јонизацијом карбонатне киселине. Он је први добио хлор реакцијом хлороводичне киселине (-{HCl}-) и мангановог диоксида (-{MnO}-). У тој реакцији, салицилној киселини се додаје ацетатни анхидрат, дериват сирћетне киселине, што уз присуство катализатора 85%-не фосфатне киселине (-{HPO}-) (понекад се користи и сумпорна киселина, -{HSO}-), даје ацетилсалицилну киселину и, као нуспроизвод, сирћетну киселину. Трагови неизреагованог угљеник(-{II}-) оксида уклањају се превођењем гаса преко загрејаног натријум хидроксида при чему настаје натријум метаноат. Полимер настаје у реакцији поливинил-алкохола и борне киселине који садрже огроман број водоничних веза.