Имамо три врсте радиоактивних материја, од којих прва зрачи алфа, друга бета, а трећа гама зраке. Која материја има највећу активност?
Она која зрачи бета зраке. Она која зрачи гама зраке. На основу познавања врсте зрака, то се не може одредити. Она која зрачи алфа зраке.
A B C D
Алфа зраке (алфа честице) и бета зраке (бета честице) је 1899. открио Ернест Радерфорд помоћу једноставних експеримената. Радон за време свог распада емитује алфа зраке (емитује и бета зраке али у малој количини) велике јонизационе моћи. Зато људско тело зрачи топлотне зраке у свим правцима. За време распада емитују се три врсте зрачења: алфа, бета и гама. Код бета-распада, из језгра се емитују електрон и антинеутрино, а код гама-распада језгро зрачи електромагнетне таласе (фотоне) велике енергије. Ако нека материја одбија зраке светлости свих таласних дужина, тада се та материја види као бела. Током распада настајало је алфа, бета и гама зрачење. Алфа, бета и гама представљају главу и рогове Овна. Штавише, припадају у класе алфа, бета или гама протеобактерија. Таксономски спадају у групе алфа, бета и гама протеобактерија. До почетка 20. века физичари су такође открили три типа зрачења која су долазила из атома, која су названа алфа, бета и гама зрачење. Друга по сјајности је гама Трпезе магнитуде 5,19, а трећа бета Трпезе, џин -{G}- класе магнитуде 5,3. -{W}- формирају звезде бета, алфа, гама, делта и епсилон Касиопеје. Бактерије нитрификације спадају у групе алфа, бета и гама протеобактерија. Стирлингови мотори се по конструкцији могу подијелити на три основна типа: алфа, бета и гама. За 10 година сва материја која није у црним рупама пратвориће се у фотонске гама зраке кроз распадање протона, што означава крај Ере распада и почетак Ере црне рупе. На Хавајима су Алфа, Бета и Гама Касиопеја су имали имена. Нека алфа , бета и гама буду вредности наспрамних углова ових страница. Бета распад

Бета распад је један од радиоактивних распада атомског језгра. Гама распадом, за разлику од алфа и бета распада, не настаје нови елемент. Ипак каснија истраживања Бекерела, Пјера Кирија, Марије Кири, Ернеста Радерфорда и других су открила три различите врсте радиоактивности: алфа, бета и гама распад. Електромагнетски спектар

Електромагнетски спектар сачињава цела област електромагнетског зрачења укључујући радио-таласе, инфрацрвене зраке, видљиву светлост, рендгентске зраке, гама зраке. У природи се јављају алфа-распад, бета-распад, гама-распад и спонтана фисија. Нуклеарне падавине тада емитују алфа и бета честице као и јонизујуће гама зрачење. Продорност гама зрака кроз материјале је неупоредиво већа од продорности бета-честица и алфа-честица. Алфа зраке (алфа честице) и бета зраке (бета честице) је 1899. открио Ернест Радерфорд помоћу једноставних експеримената. Зато људско тело зрачи топлотне зраке у свим правцима. За време распада емитују се три врсте зрачења: алфа, бета и гама. Черјенковљеви телескопи у ствари не детектују гама зраке директно већ препознају блескове видљиве светлости произведене када гама зраке упија Земљина атмосфера. За 10 година сва материја која није у црним рупама пратвориће се у фотонске гама зраке кроз распадање протона, што означава крај Ере распада и почетак Ере црне рупе. Електромагнетски спектар

Електромагнетски спектар сачињава цела област електромагнетског зрачења укључујући радио-таласе, инфрацрвене зраке, видљиву светлост, рендгентске зраке, гама зраке. ИНТЕГРАЛ (, -{INTEGRAL}-) је летелица која има задатак истраживати гама-зраке, црне рупе, неутронске звезде, активне галактике, супернове, открити како су настали хемијски елементи и истражити гама бљескове. Код бета-распада, из језгра се емитују електрон и антинеутрино, а код гама-распада језгро зрачи електромагнетне таласе (фотоне) велике енергије. Гама зраке добро упијају материјали велике густине и атомског броја. Ако нека материја одбија зраке светлости свих таласних дужина, тада се та материја види као бела. Током распада настајало је алфа, бета и гама зрачење. Алфа, бета и гама представљају главу и рогове Овна. Штавише, припадају у класе алфа, бета или гама протеобактерија. Таксономски спадају у групе алфа, бета и гама протеобактерија. Радон за време свог распада емитује алфа зраке (емитује и бета зраке али у малој количини) велике јонизационе моћи. На тај начин је могуће добити и рендгенске зраке или гама зрачење. Комптоново распршење и стварање парова стварају нове гама зраке, чиме се повећава интензитет гама зрака при пролазу кроз материјал. Енергија гама зрачења зависи од радиоактивног елемента који га зрачи, а може износити од 0,03 до 3,1 -{MeV}-. Дакле, побуђено језгро емитује гама зраке а језгро у основном стању може да их апсробује. До почетка 20. века физичари су такође открили три типа зрачења која су долазила из атома, која су названа алфа, бета и гама зрачење. Друга по сјајности је гама Трпезе магнитуде 5,19, а трећа бета Трпезе, џин -{G}- класе магнитуде 5,3. Француски физичар Паул Вилард већ је 1900. открио још продорнију компоненту, гама-зраке. -{W}- формирају звезде бета, алфа, гама, делта и епсилон Касиопеје. Бактерије нитрификације спадају у групе алфа, бета и гама протеобактерија. Стирлингови мотори се по конструкцији могу подијелити на три основна типа: алфа, бета и гама. За време распада емитују се три врсте зрачења: алфа, бета и гама. Продорност гама зрака кроз материјале је неупоредиво већа од продорности бета-честица и алфа-честица. Алфа зраке (алфа честице) и бета зраке (бета честице) је 1899. открио Ернест Радерфорд помоћу једноставних експеримената. Дијагноза се поставља на основу анамнезе, клиничког прегледа и убризгавањем радиоактивних материја у цереброспиналну течност. Радерфорд је на основу испитивања пролаза радиоактивних зрака кроз танке листиће алуминијума утврдио да код зрачења уранијумових једињења постоје две врсте зрака. Ипак каснија истраживања Бекерела, Пјера Кирија, Марије Кири, Ернеста Радерфорда и других су открила три различите врсте радиоактивности: алфа, бета и гама распад. Гама распадом, за разлику од алфа и бета распада, не настаје нови елемент. Стирлингови мотори се по конструкцији могу подијелити на три основна типа: алфа, бета и гама. Ако нека материја одбија зраке светлости свих таласних дужина, тада се та материја види као бела. Неке врсте гљива садрже отрове, хемијска једињења која су стандардна за промет материја унутар одређене врсте гљива. РИА се може користити за откривање у крви многих страних материја, укључујући неке врсте карцинома. На основу чињенице да се атоми радиоактивних материја заиста распадају и прелазе у атоме других елемената мање тежине, тј. Три основне врсте ових филтара у аматерској астрономији су О3, Х-бета и Х-алфа. Тај метастабилни изотоп емитује кванте у рангу радиоактивних гама зрака. Друга по сјајности је гама Трпезе магнитуде 5,19, а трећа бета Трпезе, џин -{G}- класе магнитуде 5,3. Највећу улогу у размени материја са спољашњом средином има стомин апарат. Тако густа материја се не може произвести у лабораторији. Током распада настајало је алфа, бета и гама зрачење. Алфа, бета и гама представљају главу и рогове Овна. Штавише, припадају у класе алфа, бета или гама протеобактерија. Таксономски спадају у групе алфа, бета и гама протеобактерија. На Хавајима су Алфа, Бета и Гама Касиопеја су имали имена. Онда се материја више не може детектовати, а ни изаћи из црне рупе. То је уједно и минимална енергија гама зрака која може довести до стварања парова. Према њој атоми радиоактивних елемената нису стабилни, него се спонтано распадају (дезинтегрирају или трансмутирају), уз зрачење радиоактивних честица (алфа-честица, бета-честица или гама-честица), при чему прелазе у атоме других елемената. Алфа зраке (алфа честице) и бета зраке (бета честице) је 1899. открио Ернест Радерфорд помоћу једноставних експеримената. Радон за време свог распада емитује алфа зраке (емитује и бета зраке али у малој количини) велике јонизационе моћи. Зато људско тело зрачи топлотне зраке у свим правцима. За време распада емитују се три врсте зрачења: алфа, бета и гама. Ако нека материја одбија зраке светлости свих таласних дужина, тада се та материја види као бела. Током распада настајало је алфа, бета и гама зрачење. Алфа, бета и гама представљају главу и рогове Овна. Штавише, припадају у класе алфа, бета или гама протеобактерија. Таксономски спадају у групе алфа, бета и гама протеобактерија. До почетка 20. века физичари су такође открили три типа зрачења која су долазила из атома, која су названа алфа, бета и гама зрачење. -{W}- формирају звезде бета, алфа, гама, делта и епсилон Касиопеје. Бактерије нитрификације спадају у групе алфа, бета и гама протеобактерија. Стирлингови мотори се по конструкцији могу подијелити на три основна типа: алфа, бета и гама. За 10 година сва материја која није у црним рупама пратвориће се у фотонске гама зраке кроз распадање протона, што означава крај Ере распада и почетак Ере црне рупе. На Хавајима су Алфа, Бета и Гама Касиопеја су имали имена. Нека алфа , бета и гама буду вредности наспрамних углова ових страница. Гама распадом, за разлику од алфа и бета распада, не настаје нови елемент. Ипак каснија истраживања Бекерела, Пјера Кирија, Марије Кири, Ернеста Радерфорда и других су открила три различите врсте радиоактивности: алфа, бета и гама распад. Електромагнетски спектар

Електромагнетски спектар сачињава цела област електромагнетског зрачења укључујући радио-таласе, инфрацрвене зраке, видљиву светлост, рендгентске зраке, гама зраке. У природи се јављају алфа-распад, бета-распад, гама-распад и спонтана фисија. Нуклеарне падавине тада емитују алфа и бета честице као и јонизујуће гама зрачење. Продорност гама зрака кроз материјале је неупоредиво већа од продорности бета-честица и алфа-честица. Алфа Касиопеја се звала "Полоахилани", Бета Касиопеја се звала "Полула", а Гама Касиопеја се звала "Мулеху". Друга модификација- бета је златне боје, много мање реактивна од алфа модификације. Друга модификација, бета је златне боје, много мање реактивна од алфа модификације.