Која тврдња вреди за атом при прелазу из основног у једно побуђено стање?
Емитује светлост одређене таласне дужине. Апсорбује светлост одређене таласне дужине. Емитује светлост различитих таласних дужина. Апсорбује светлост различитих таласних дужина.
A B C D
При прелазу из вишег стања у ниже, атом емитује фотон. Она представља енергију потребну да атом живе пређе из основног у прво побуђено квантно стање. Након побуђивања, атом се може вратити у основно стање или у ниже побуђено стање, емисијом фотона одређене енергије. Коришћењем изведених формула за енергијске нивое водониковог атома могуће је израчунати таласне дужине фотона које овај атом емитује. Свака врста хлорофила апсорбује светлост тачно одређене таласне дужине у зависности од свог апсорпционог спектра. Када светлост одређене таласне дужине (250 – 500 nm) побуди молекуле донора, његови електрони прелазе са основног ("S") на више вибрационе нивое ("S", "S", "S", итд). Побуђено стање је свако стање са енергијом већом од енергије основног стања. Дакле, енергија фотона утрошена је да се систем преведе из основног у побуђено стање. Побуђено стање се генерално дефинише у односу на основно стане, тако да је побуђено стање на вишем енергетском нивоу од основног стања. Метастабилно стање је побуђено стање у којем се атом (или молекул) задржава дуже него у нормалним побуђеним стањима. Рубински ласер даје црвену светлост таласне дужине 694.3 -{nm}-. У квантној механици, побуђено стање система, као што је атом, молекул или атомско језгро, је било које квантно стање које има већу енергију од основног стања, односно, већу енергију од апсолутног минимума. Апсорпција побуђеног стања је могућа само када је електрон већ побуђен из основног стања у ниже побуђено стање. Строго говорећи, једнобојна светлост се састоји од само једне таласне дужине. Атом емитује светлост када је неки од његових електрона подстакнут додатном енергијом споља. за вишебојну светлост, виша од учесталости најдуже, и нижа од учесталости најкраће таласне дужине у распону. При томе емитује квант енергије: formula_5Å

Ово очекивање потврдили су Франк и Херц који су спектрографом детектовали зрачење из цеви таласне дужине 2537Å. Приликом распада језгро радионуклида емитује честице и/или електромагнетне зраке кратке таласне дужине. Небо је плаво зато што се кратке таласне дужине (плава светлост) највише шире. -{Er:YAG}- ласери емитују светлост таласне дужине 2940 nm што припада блиској инфрацрвеној области. Зрачење се емитује са различитих висина Сунчеве атмосфере, у зависности од таласне дужине тог зрачења. Угљеников атом при сједињавању најприје прелази у стање промоције (тј. Овом мишу није потребна спољашња светлост, пошто поседује ласер, светлост одређене таласне дужине, те није потребна посебна подлога, ради чак и на стаклу, потребно је да је стакло само мало упрљано. Побуђено стање које се користи за попуњавање метастабилног стања не мора бити једно стање, већ се може користити низ енергетски стања. Хроматизам у оку је такође пригушен неравномерним распоредом Л- М- и С-чепића, чије је заједничко дејство неопходно да се светлост одређене таласне дужине претвори у боју. Свака врста хлорофила апсорбује светлост тачно одређене таласне дужине у зависности од свог апсорпционог спектра. Она представља енергију потребну да атом живе пређе из основног у прво побуђено квантно стање. Након побуђивања, атом се може вратити у основно стање или у ниже побуђено стање, емисијом фотона одређене енергије. Хлорофил има способност флуоресценције, што значи да светлост коју апсорбује може поново да отпусти, али као светлост веће таласне дужине, далекоцрвене. Када светлост одређене таласне дужине (250 – 500 nm) побуди молекуле донора, његови електрони прелазе са основног ("S") на више вибрационе нивое ("S", "S", "S", итд). Побуђено стање је свако стање са енергијом већом од енергије основног стања. Дакле, енергија фотона утрошена је да се систем преведе из основног у побуђено стање. Побуђено стање се генерално дефинише у односу на основно стане, тако да је побуђено стање на вишем енергетском нивоу од основног стања. Али, доказано је да плавкаста боја вена долази од поткожног масног ткива, које апсорбује само плаву светлост велике таласне дужине. При прелазу из вишег стања у ниже, атом емитује фотон. Када молекул хлорофила апсорбује квант светлости он прелази из основног у екстицирано стање. Метастабилно стање је побуђено стање у којем се атом (или молекул) задржава дуже него у нормалним побуђеним стањима. Рубински ласер даје црвену светлост таласне дужине 694.3 -{nm}-. У квантној механици, побуђено стање система, као што је атом, молекул или атомско језгро, је било које квантно стање које има већу енергију од основног стања, односно, већу енергију од апсолутног минимума. Апсорпција побуђеног стања је могућа само када је електрон већ побуђен из основног стања у ниже побуђено стање. Строго говорећи, једнобојна светлост се састоји од само једне таласне дужине. за вишебојну светлост, виша од учесталости најдуже, и нижа од учесталости најкраће таласне дужине у распону. Могућ је и обрнут процес у којем језеро у нижем енергијском стању апсорбује гама фотон и прелази у побуђено стање. Коришћењем изведених формула за енергијске нивое водониковог атома могуће је израчунати таласне дужине фотона које овај атом емитује. Небо је плаво зато што се кратке таласне дужине (плава светлост) највише шире. -{Er:YAG}- ласери емитују светлост таласне дужине 2940 nm што припада блиској инфрацрвеној области. На тилакоидним мембранама пигменти се удружују са протеинима градећи нарочите макромолекулске комплексе пигмент/протеин који се означавају као:

У фотосистему I главни пигмент је молекул хророфила а који апсорбује светлост максималне таласне дужине 700nm (озаначава се као P), док је у фотосистему II хлорофил а који упија светлост таласне дужине 680 (означава се као P). Угљеников атом при сједињавању најприје прелази у стање промоције (тј. Овом мишу није потребна спољашња светлост, пошто поседује ласер, светлост одређене таласне дужине, те није потребна посебна подлога, ради чак и на стаклу, потребно је да је стакло само мало упрљано. При фотолизи светлост коју апсорбује хлорофил се претвара у хемијску енергију која се затим користи за разлагање воде на кисеоник и водоник. При прелазу из вишег стања у ниже, атом емитује фотон. Она представља енергију потребну да атом живе пређе из основног у прво побуђено квантно стање. И најзад чињеница је да је у оптици дефинисана светлост различитих таласних дужина и извршена спектрална анализа; црвена наранџаста, жута, зелена, плава и љубичаста - светлост различитих таласних дужина. И најзад чињеница је да је у оптици дефинисана светлост различитих таласних дужина и извршена спектрална анализа; црвена наранџаста, жута, зелена, плава и љубичаста- светлост различитих таласних дужина. Побуђено стање је свако стање са енергијом већом од енергије основног стања. Дакле, енергија фотона утрошена је да се систем преведе из основног у побуђено стање. Светлост

Светлост је део спектра електромагнетног зрачења из опсега таласних дужина видљивих голим оком. Побуђено стање се генерално дефинише у односу на основно стане, тако да је побуђено стање на вишем енергетском нивоу од основног стања. од различитих таласних дужина у ширем спектралном распону. Осветљавајући катоду светлошћу различитих таласних дужина (тј. Метастабилно стање је побуђено стање у којем се атом (или молекул) задржава дуже него у нормалним побуђеним стањима. Након побуђивања, атом се може вратити у основно стање или у ниже побуђено стање, емисијом фотона одређене енергије. Ове аберације су проузроковане различитом брзином којом се светлост различитих таласних дужина креће кроз провидaн оптички материјал, најчешће стакло. У квантној механици, побуђено стање система, као што је атом, молекул или атомско језгро, је било које квантно стање које има већу енергију од основног стања, односно, већу енергију од апсолутног минимума. различитих таласних дужина - зове се спектрална осетљивост ока. Апсорпција побуђеног стања је могућа само када је електрон већ побуђен из основног стања у ниже побуђено стање. Атом емитује светлост када је неки од његових електрона подстакнут додатном енергијом споља. Супротна од монохроматске светлости је бела светлост (бели спектар), која се састоји од ширег спектра фреквенција/таласних дужина - боја. Фототерапија се спроводи у за то посебно конструисаним кабинама са инсталираним изворима које емитују ултраљубичасту светлост одређених, таласних дужина. монохроматске светлости различитих таласних дужина) имају различите брзине и различите индексе преламања. Угљеников атом при сједињавању најприје прелази у стање промоције (тј. Побуђено стање које се користи за попуњавање метастабилног стања не мора бити једно стање, већ се може користити низ енергетски стања. "quasi-monochromatic"), која је дефинисана као светлост са највећим делом енергије у једној таласној дужини, или у врло уском распону таласних дужина. "Mid-wavelengths sensitive"), док су С-чепићи осетљиви само на светлост кратких таласних дужина (енг. Боје апсорбују зрачење захваљујући апсорпцији зрачења при чему се молекули боја побуђују у побуђено стање. Она представља енергију потребну да атом живе пређе из основног у прво побуђено квантно стање. И најзад чињеница је да је у оптици дефинисана светлост различитих таласних дужина и извршена спектрална анализа; црвена наранџаста, жута, зелена, плава и љубичаста - светлост различитих таласних дужина. И најзад чињеница је да је у оптици дефинисана светлост различитих таласних дужина и извршена спектрална анализа; црвена наранџаста, жута, зелена, плава и љубичаста- светлост различитих таласних дужина. Побуђено стање је свако стање са енергијом већом од енергије основног стања. Дакле, енергија фотона утрошена је да се систем преведе из основног у побуђено стање. Светлост

Светлост је део спектра електромагнетног зрачења из опсега таласних дужина видљивих голим оком. Побуђено стање се генерално дефинише у односу на основно стане, тако да је побуђено стање на вишем енергетском нивоу од основног стања. При прелазу из вишег стања у ниже, атом емитује фотон. Када молекул хлорофила апсорбује квант светлости он прелази из основног у екстицирано стање. од различитих таласних дужина у ширем спектралном распону. Осветљавајући катоду светлошћу различитих таласних дужина (тј. Метастабилно стање је побуђено стање у којем се атом (или молекул) задржава дуже него у нормалним побуђеним стањима. Након побуђивања, атом се може вратити у основно стање или у ниже побуђено стање, емисијом фотона одређене енергије. Ове аберације су проузроковане различитом брзином којом се светлост различитих таласних дужина креће кроз провидaн оптички материјал, најчешће стакло. У квантној механици, побуђено стање система, као што је атом, молекул или атомско језгро, је било које квантно стање које има већу енергију од основног стања, односно, већу енергију од апсолутног минимума. различитих таласних дужина - зове се спектрална осетљивост ока. Апсорпција побуђеног стања је могућа само када је електрон већ побуђен из основног стања у ниже побуђено стање. Скуп свих таласних дужина светлости које апсорбује неки пигмент чине његов апсорпциони спектар, а скуп свих таласних дужина које учествују у фотосинтези представља апсорпциони спектар фотосинтезе. Могућ је и обрнут процес у којем језеро у нижем енергијском стању апсорбује гама фотон и прелази у побуђено стање. Супротна од монохроматске светлости је бела светлост (бели спектар), која се састоји од ширег спектра фреквенција/таласних дужина - боја. Фототерапија се спроводи у за то посебно конструисаним кабинама са инсталираним изворима које емитују ултраљубичасту светлост одређених, таласних дужина. монохроматске светлости различитих таласних дужина) имају различите брзине и различите индексе преламања. Угљеников атом при сједињавању најприје прелази у стање промоције (тј. При фотолизи светлост коју апсорбује хлорофил се претвара у хемијску енергију која се затим користи за разлагање воде на кисеоник и водоник. Побуђено стање које се користи за попуњавање метастабилног стања не мора бити једно стање, већ се може користити низ енергетски стања.