У којему су низу тачно хронолошки наведени владари из хрватске историје ранога средњег века?
Петар Крешимир → Стјепан II. → Дмитар Звонимир → Коломан Стјепан II. → Дмитар Звонимир → Петар Крешимир → Коломан Петар Крешимир → Дмитар Звонимир → Коломан → Стјепан II. Петар Крешимир → Дмитар Звонимир → Стјепан II. → Коломан
A B C D
Познати припадници династије Трпимировић били су и Петар Крешимир и Дмитар Звонимир. У доба ране хрватске државе ту је повремено боравиште владара (Трпимир, Мунцимир, Светослав Суроња, Стјепан Држислав, Дмитар Звонимир и Петар Свачић). Дмитар Звонимир је био бан, војвода и краљ Хрватске. Дмитар Звонимир

Дмитар Звонимир (1075 — 20. април 1089) је био хрватски краљ. Неколико припадника хрватске породице Трпимировић имало је име "Стјепан", као што су Стјепан Држислав, Стјепан I и Стјепан II. С усвајањем троделне раздеобе средњег века употреба тог термина почела се међу историчарима ограничавати само на период ранога средњег века. Дмитар Звонимир је постао хрватски краљ. Стјепан II Трпимировић

Стјепан (или Стефан) II Трпимировић, је био претпоследњи краљ Хрватске (1089—1091) и последњи из династије Трпимировића. Из Црне Горе су се ту бавили владари Петар II и кнез Данило Петровић. Овде су хронолошки наведени сви победници по годинама. Светославов потомак, Дмитар Звонимир, ће 1074. године постати хрватски краљ. Петар Крешимир IV

Петар Крешимир IV, хрватски краљ, владао је од 1058. до 1074. године. Михаило Крешимир II

Михаило Крешимир II, хрватски краљ из владарске династије Трпимировића, владао је од 949—969. Ова антологија је изврсно представила пресек историје српске, хрватске и словеначке књижевности од средњег века до савременог доба немачкој читалачкој публици. Неки од хрватских краљева су у Книну имали повремену, док је краљ Дмитар Звонимир у Книну имао сталну престоницу. Коломан II Асен

Коломан II Асен или Калиман Асен (бугарски: Калиман Асен II) је био бугарски цар 1256. године. Ови владари познати су само из поглавља 27-36 Гилдине историје. Његовом крштењу приствовао је Стјепан Радић који је предложио два хрватска имена Звонимир и Томислав јер је први краљев син Петар добио српско име. До 2003. године био је шеф катедре за општу историју средњег века, а исте године напушта професуру на наведеној катедри и постаје професор хрватске историје 20. века. Ово је хронолошки приказ историје Супримса. Тачно време настанка манастира није познато, али према општим историјским подацима, манастир потиче из Средњег века. Проучавање византијске историје отпочело је још током средњег века, у самом Византијском царству. Исте године, Коломан је крунисан за краља Хрватске. Питање начина на који је умро хрватски краљ Дмитар Звонимир једно је од контроверзнијих у хрватској историографији. Бавио се проучавањем српске историје средњег века посебно питањем аграрних односа у средњовековној Србији. Познати припадници династије Трпимировић били су и Петар Крешимир и Дмитар Звонимир. У доба ране хрватске државе ту је повремено боравиште владара (Трпимир, Мунцимир, Светослав Суроња, Стјепан Држислав, Дмитар Звонимир и Петар Свачић). Дмитар Звонимир је био бан, војвода и краљ Хрватске. Дмитар Звонимир

Дмитар Звонимир (1075 — 20. април 1089) је био хрватски краљ. Неколико припадника хрватске породице Трпимировић имало је име "Стјепан", као што су Стјепан Држислав, Стјепан I и Стјепан II. С усвајањем троделне раздеобе средњег века употреба тог термина почела се међу историчарима ограничавати само на период ранога средњег века. Дмитар Звонимир је постао хрватски краљ. Стјепан II Трпимировић

Стјепан (или Стефан) II Трпимировић, је био претпоследњи краљ Хрватске (1089—1091) и последњи из династије Трпимировића. Из Црне Горе су се ту бавили владари Петар II и кнез Данило Петровић. Овде су хронолошки наведени сви победници по годинама. Светославов потомак, Дмитар Звонимир, ће 1074. године постати хрватски краљ. Петар Крешимир IV

Петар Крешимир IV, хрватски краљ, владао је од 1058. до 1074. године. Михаило Крешимир II

Михаило Крешимир II, хрватски краљ из владарске династије Трпимировића, владао је од 949—969. Ова антологија је изврсно представила пресек историје српске, хрватске и словеначке књижевности од средњег века до савременог доба немачкој читалачкој публици. Неки од хрватских краљева су у Книну имали повремену, док је краљ Дмитар Звонимир у Книну имао сталну престоницу. Коломан II Асен

Коломан II Асен или Калиман Асен (бугарски: Калиман Асен II) је био бугарски цар 1256. године. Ови владари познати су само из поглавља 27-36 Гилдине историје. Његовом крштењу приствовао је Стјепан Радић који је предложио два хрватска имена Звонимир и Томислав јер је први краљев син Петар добио српско име. До 2003. године био је шеф катедре за општу историју средњег века, а исте године напушта професуру на наведеној катедри и постаје професор хрватске историје 20. века. Ово је хронолошки приказ историје Супримса. Тачно време настанка манастира није познато, али према општим историјским подацима, манастир потиче из Средњег века. Проучавање византијске историје отпочело је још током средњег века, у самом Византијском царству. Исте године, Коломан је крунисан за краља Хрватске. Питање начина на који је умро хрватски краљ Дмитар Звонимир једно је од контроверзнијих у хрватској историографији. Бавио се проучавањем српске историје средњег века посебно питањем аграрних односа у средњовековној Србији. Познати припадници династије Трпимировић били су и Петар Крешимир и Дмитар Звонимир. У доба ране хрватске државе ту је повремено боравиште владара (Трпимир, Мунцимир, Светослав Суроња, Стјепан Држислав, Дмитар Звонимир и Петар Свачић). Дмитар Звонимир је био бан, војвода и краљ Хрватске. Дмитар Звонимир

Дмитар Звонимир (1075 — 20. април 1089) је био хрватски краљ. Неколико припадника хрватске породице Трпимировић имало је име "Стјепан", као што су Стјепан Држислав, Стјепан I и Стјепан II. С усвајањем троделне раздеобе средњег века употреба тог термина почела се међу историчарима ограничавати само на период ранога средњег века. Дмитар Звонимир је постао хрватски краљ. Стјепан II Трпимировић

Стјепан (или Стефан) II Трпимировић, је био претпоследњи краљ Хрватске (1089—1091) и последњи из династије Трпимировића. Из Црне Горе су се ту бавили владари Петар II и кнез Данило Петровић. Овде су хронолошки наведени сви победници по годинама. Светославов потомак, Дмитар Звонимир, ће 1074. године постати хрватски краљ. Петар Крешимир IV

Петар Крешимир IV, хрватски краљ, владао је од 1058. до 1074. године. Михаило Крешимир II

Михаило Крешимир II, хрватски краљ из владарске династије Трпимировића, владао је од 949—969. Ова антологија је изврсно представила пресек историје српске, хрватске и словеначке књижевности од средњег века до савременог доба немачкој читалачкој публици. Неки од хрватских краљева су у Книну имали повремену, док је краљ Дмитар Звонимир у Книну имао сталну престоницу. Коломан II Асен

Коломан II Асен или Калиман Асен (бугарски: Калиман Асен II) је био бугарски цар 1256. године. Ови владари познати су само из поглавља 27-36 Гилдине историје. Његовом крштењу приствовао је Стјепан Радић који је предложио два хрватска имена Звонимир и Томислав јер је први краљев син Петар добио српско име. До 2003. године био је шеф катедре за општу историју средњег века, а исте године напушта професуру на наведеној катедри и постаје професор хрватске историје 20. века. Ово је хронолошки приказ историје Супримса. Тачно време настанка манастира није познато, али према општим историјским подацима, манастир потиче из Средњег века. Проучавање византијске историје отпочело је још током средњег века, у самом Византијском царству. Исте године, Коломан је крунисан за краља Хрватске. Питање начина на који је умро хрватски краљ Дмитар Звонимир једно је од контроверзнијих у хрватској историографији. Бавио се проучавањем српске историје средњег века посебно питањем аграрних односа у средњовековној Србији. Познати припадници династије Трпимировић били су и Петар Крешимир и Дмитар Звонимир. У доба ране хрватске државе ту је повремено боравиште владара (Трпимир, Мунцимир, Светослав Суроња, Стјепан Држислав, Дмитар Звонимир и Петар Свачић). Дмитар Звонимир је био бан, војвода и краљ Хрватске. Дмитар Звонимир

Дмитар Звонимир (1075 — 20. април 1089) је био хрватски краљ. Неколико припадника хрватске породице Трпимировић имало је име "Стјепан", као што су Стјепан Држислав, Стјепан I и Стјепан II. С усвајањем троделне раздеобе средњег века употреба тог термина почела се међу историчарима ограничавати само на период ранога средњег века. Дмитар Звонимир је постао хрватски краљ. Стјепан II Трпимировић

Стјепан (или Стефан) II Трпимировић, је био претпоследњи краљ Хрватске (1089—1091) и последњи из династије Трпимировића. Из Црне Горе су се ту бавили владари Петар II и кнез Данило Петровић. Овде су хронолошки наведени сви победници по годинама. Светославов потомак, Дмитар Звонимир, ће 1074. године постати хрватски краљ. Петар Крешимир IV

Петар Крешимир IV, хрватски краљ, владао је од 1058. до 1074. године. Михаило Крешимир II

Михаило Крешимир II, хрватски краљ из владарске династије Трпимировића, владао је од 949—969. Ова антологија је изврсно представила пресек историје српске, хрватске и словеначке књижевности од средњег века до савременог доба немачкој читалачкој публици. Неки од хрватских краљева су у Книну имали повремену, док је краљ Дмитар Звонимир у Книну имао сталну престоницу. Коломан II Асен

Коломан II Асен или Калиман Асен (бугарски: Калиман Асен II) је био бугарски цар 1256. године. Ови владари познати су само из поглавља 27-36 Гилдине историје. Његовом крштењу приствовао је Стјепан Радић који је предложио два хрватска имена Звонимир и Томислав јер је први краљев син Петар добио српско име. До 2003. године био је шеф катедре за општу историју средњег века, а исте године напушта професуру на наведеној катедри и постаје професор хрватске историје 20. века. Ово је хронолошки приказ историје Супримса. Тачно време настанка манастира није познато, али према општим историјским подацима, манастир потиче из Средњег века. Проучавање византијске историје отпочело је још током средњег века, у самом Византијском царству. Исте године, Коломан је крунисан за краља Хрватске. Питање начина на који је умро хрватски краљ Дмитар Звонимир једно је од контроверзнијих у хрватској историографији. Бавио се проучавањем српске историје средњег века посебно питањем аграрних односа у средњовековној Србији.