Који биом превладава на географском подручју које је црвеном бојом означено на карти?
тајга степа тундра листопадна шума
A B C D
Траса је на карти унета црвеном бојом. Тајга

Тајга је биом који се налази у поларним зонама. Тајга (вишезначна одредница)

Тајга је биом који се налази у поларним зонама. На следећој фигури је максимално упраривање "M" означено црвеном бојом, а покривач чворова "C" плавом. Тренутно се као резултат претраге коректно име исписује означено зеленом бојом, док су остала плава (неколико, аберантних употреба имена означено је црвеном бојом). На карти 1723. године означено је као ненасељено. На карти издатој 1723-1725 године, ово подручје је означено као пустара Tosseck, док је на карти из 1761. године означено као пустара Toysseck. На мапи се приказује црвеном бојом. На једној шведскојезичној карти из 1699. године означено је као насеље "-{Jackonitz}-". У географској карти (Главачевој карти) из 1673. године означено је као Беловац. корал, што се на карти означава испрекиданом црвеном линијом. На самом дну амблема написана је црвеном бојом година 878. Место је, иначе, 1776. године, на Гризелинијевој карти, означено као пустара, ненастањено -{("Soldasch prae")}-. На шведској карти провинције Ингерманландије из 1704. године насеље је означено као село Дорница (). Све што се на карти представља црном бојом исцртава се у тушу. Крајоликом углавном доминирају четинарске шуме ([[Тајга|тајге]]), док у арктичким подручјима превладава [[тундра]], крајолик без дрвећа. прилисци (брактеје) , и које су обојени дивном црвеном бојом у време цветања. Црвеном линијом је означено зрачење код кога се зрачење дозира на одређен временски период. Сцене које су снимане на истом географском подручју биле су груписане у заједнички распоред снимања. Ово насеље је у Меркаторовој карти означено као Могоровић, онако како се звало племе које је ту живјело. Офталмоскопски налаз на том подручју карактеришу: уже артерије, макула се издваја црвеном бојом у едематозна делу у коме долази до функционалног испада. 'Застарели' знаци су означени црвеном бојом. Тонирање пиксела црвеном бојом на холографском портрету се управо ради рубинским ласером. На географској и етнографској карти 1913. означио их је у складу с тим посебном бојом. Грб Вировитичко-подравске жупаније је грб са црвеном бојом штита, који је на три дела раздељен са двема сребрним гредама које симболизују реке Саву и Драву. Траса је на карти унета црвеном бојом. На следећој фигури је максимално упраривање "M" означено црвеном бојом, а покривач чворова "C" плавом. Тренутно се као резултат претраге коректно име исписује означено зеленом бојом, док су остала плава (неколико, аберантних употреба имена означено је црвеном бојом). На карти 1723. године означено је као ненасељено. На карти издатој 1723-1725 године, ово подручје је означено као пустара Tosseck, док је на карти из 1761. године означено као пустара Toysseck. На мапи се приказује црвеном бојом. На једној шведскојезичној карти из 1699. године означено је као насеље "-{Jackonitz}-". У географској карти (Главачевој карти) из 1673. године означено је као Беловац. Биом је хомогена еколошка формација коју налазимо на пространим областима као што је тундра или степа. корал, што се на карти означава испрекиданом црвеном линијом. На самом дну амблема написана је црвеном бојом година 878. Место је, иначе, 1776. године, на Гризелинијевој карти, означено као пустара, ненастањено -{("Soldasch prae")}-. На шведској карти провинције Ингерманландије из 1704. године насеље је означено као село Дорница (). Све што се на карти представља црном бојом исцртава се у тушу. прилисци (брактеје) , и које су обојени дивном црвеном бојом у време цветања. Црвеном линијом је означено зрачење код кога се зрачење дозира на одређен временски период. Сцене које су снимане на истом географском подручју биле су груписане у заједнички распоред снимања. Ово насеље је у Меркаторовој карти означено као Могоровић, онако како се звало племе које је ту живјело. Офталмоскопски налаз на том подручју карактеришу: уже артерије, макула се издваја црвеном бојом у едематозна делу у коме долази до функционалног испада. 'Застарели' знаци су означени црвеном бојом. Тонирање пиксела црвеном бојом на холографском портрету се управо ради рубинским ласером. На географској и етнографској карти 1913. означио их је у складу с тим посебном бојом. Грб Вировитичко-подравске жупаније је грб са црвеном бојом штита, који је на три дела раздељен са двема сребрним гредама које симболизују реке Саву и Драву. Након аустро-турских ратова насеље је потпуно опустело, па је на карти из 1723. године означено као ненасељено. Праћење полена у ваздуху омогућава идентификацију типова полена који узрокују преостљивост на полен на одређеном географском подручју. Траса је на карти унета црвеном бојом. На следећој фигури је максимално упраривање "M" означено црвеном бојом, а покривач чворова "C" плавом. Тренутно се као резултат претраге коректно име исписује означено зеленом бојом, док су остала плава (неколико, аберантних употреба имена означено је црвеном бојом). Тундра

Тундра је биом који се налази у областима где је раст дрвећа онемогућен нижим температурама и недостатком влаге. На карти 1723. године означено је као ненасељено. На карти издатој 1723-1725 године, ово подручје је означено као пустара Tosseck, док је на карти из 1761. године означено као пустара Toysseck. Биом је хомогена еколошка формација коју налазимо на пространим областима као што је тундра или степа. На мапи се приказује црвеном бојом. На једној шведскојезичној карти из 1699. године означено је као насеље "-{Jackonitz}-". У географској карти (Главачевој карти) из 1673. године означено је као Беловац. Тундра је биом који се простире у пределима где је раст дрвећа онемогућен нижим температурама и кратком вегетацијском сезоном. корал, што се на карти означава испрекиданом црвеном линијом. Печеншка тундра

Печеншка тундра (; ) планинско је подручје у северозападном делу Мурманске области, на подручју Печеншког рејона, на крајњем северозападу Русије. На самом дну амблема написана је црвеном бојом година 878. Место је, иначе, 1776. године, на Гризелинијевој карти, означено као пустара, ненастањено -{("Soldasch prae")}-. На шведској карти провинције Ингерманландије из 1704. године насеље је означено као село Дорница (). Све што се на карти представља црном бојом исцртава се у тушу. прилисци (брактеје) , и које су обојени дивном црвеном бојом у време цветања. Црвеном линијом је означено зрачење код кога се зрачење дозира на одређен временски период. Сцене које су снимане на истом географском подручју биле су груписане у заједнички распоред снимања. Ово насеље је у Меркаторовој карти означено као Могоровић, онако како се звало племе које је ту живјело. Офталмоскопски налаз на том подручју карактеришу: уже артерије, макула се издваја црвеном бојом у едематозна делу у коме долази до функционалног испада. 'Застарели' знаци су означени црвеном бојом. Крајоликом углавном доминирају четинарске шуме ([[Тајга|тајге]]), док у арктичким подручјима превладава [[тундра]], крајолик без дрвећа. Тонирање пиксела црвеном бојом на холографском портрету се управо ради рубинским ласером. Траса је на карти унета црвеном бојом. На следећој фигури је максимално упраривање "M" означено црвеном бојом, а покривач чворова "C" плавом. Тренутно се као резултат претраге коректно име исписује означено зеленом бојом, док су остала плава (неколико, аберантних употреба имена означено је црвеном бојом). На карти 1723. године означено је као ненасељено. На карти издатој 1723-1725 године, ово подручје је означено као пустара Tosseck, док је на карти из 1761. године означено као пустара Toysseck. На мапи се приказује црвеном бојом. Услед влажне климе на овом подручју, присутан је биом широколисних и мешовитих шума умерених предела по Светској фондацији за природу. Изоловано подручје кишних шума на југозападу означено је као западна влажа шума. На једној шведскојезичној карти из 1699. године означено је као насеље "-{Jackonitz}-". У географској карти (Главачевој карти) из 1673. године означено је као Беловац. Поред језера се налази омања листопадна шума. Са повећањем надморске висине, овај биом прелази у биом четинарских шума умереног предела (нпр. корал, што се на карти означава испрекиданом црвеном линијом. У околини око Жеравне расте углавном листопадна шума. На самом дну амблема написана је црвеном бојом година 878. Место је, иначе, 1776. године, на Гризелинијевој карти, означено као пустара, ненастањено -{("Soldasch prae")}-. На шведској карти провинције Ингерманландије из 1704. године насеље је означено као село Дорница (). Све што се на карти представља црном бојом исцртава се у тушу. прилисци (брактеје) , и које су обојени дивном црвеном бојом у време цветања. Црвеном линијом је означено зрачење код кога се зрачење дозира на одређен временски период. Сцене које су снимане на истом географском подручју биле су груписане у заједнички распоред снимања. Ово насеље је у Меркаторовој карти означено као Могоровић, онако како се звало племе које је ту живјело. Офталмоскопски налаз на том подручју карактеришу: уже артерије, макула се издваја црвеном бојом у едематозна делу у коме долази до функционалног испада. 'Застарели' знаци су означени црвеном бојом. Шума умерене зоне представља биом распрострањен у условима умерене и влажне климе, присутан на обе хемисфере.