Којој институцији парламент има право изгласати неповерење у парламентарном систему?
Председнику Републике председнику Уставног суда председнику владе
A B C
Међутим, чак и пре тог рока се мањинској влади може изгласати неповерење. обавезује се да ће изгласати буџет како би могла омогућити редовно функционисање државне управе, односно да мањинској влади неће изгласати неповерење. У потоњем случају се говори о парламентарном систему. Парламент не може отпустити појединачног министра, али Дом комуна може изгласати неповјерење цијелој Влади. Уколико парламент изгласа неповерење премијеру, целокупна влада се распада. Сабор Хрватске је већином гласова изгласао неповерење председнику Владе Хрватске Тихомиру Орешковићу. Главно неповерење је изражено према систему за даљинско управљање. Он је веровао да право на избор регента има само парламент. Он је вјеровао да право на избор регента има само парламент. Чланови оба дома [[Парламент Републике Италије|Парламента]] бирају се директно на општим изборима, по пропорционалном систему. Функционише по британском парламентарном режиму по већинском изборном систему, као и све канадске покрајине. Парламент такође може и да изгласа неповерење Комисији уколико за то има двотрећинску већину, која би натерала комплетну Комисију на оставку. Има гласова који оспоравају овај монопол захтевајући ово право и за Парламент, обзиром да већина националних скупштина има право законодсавне иницијативе у неким областима. Извршна власт припала је председнику републике. Парламент Републике Италије

Парламент Републике Италије () уставни је орган којем припада законодавна власт у Италији. Председник Републике подноси оставку председнику Народне скупштине. Међутим, Парламент има право да захтева од Комисије да састави овакве нацрте, и како Комисија све више прати предлоге Парламента, председник Парламента Ханс-Герт Петеринг је тврдио да Парламент има "-{de facto}-" право законодавне иницијативе. Он има право спроводити оцјену уставности закона које доноси Парламент Аустралије и парламенти савезних држава. Парламент Албаније

Парламент Албаније ( или краће "-{Kuvendi}-" или "-{Parlamenti}-"), раније Народни парламент () је једнодомни парламент Републике Албаније. Јер право не ствара неповерење између медицине и права, већ позива право да интервенише, у случајевима нарушене медицинске етике. Председнику Републике припада и представничка и извршна функција. Очекујући реализацију свог програма приватизације, Јељцин је захтевао да парламент поново усвоји уредбу о председничким овлашћењима (само парламент има право да замени или измени Устав). На пример, ни Парламент ни Савет немају право законодавне иницијативе (Савет има ово право у неким међувладиним пословима) — у пословима Заједнице, ово право је задржано искључиво за Европску комисију (извршни орган). Премијер

Премијер (), или први министар (), шеф је кабинета и предводник министара у извршној грани власти, најчешће у парламентарном или полупредсједничком систему. Десет потпредседника помаже председнику, као и кабинет од 22 министра чије именовање мора одобрити парламент. Заштитник грађана има право на плату у висини плате председника Уставног суда, а заменици у висини плате судије Уставног суда. Председнику је поверено извршење налаза Уставног суда у предметима који нису предмет редовних судова. Одлуке Уставног суда су коначне и на њих нема право жалбе. Међутим, чак и пре тог рока се мањинској влади може изгласати неповерење. обавезује се да ће изгласати буџет како би могла омогућити редовно функционисање државне управе, односно да мањинској влади неће изгласати неповерење. Судија је Уставног суда Југославије и предсједник Уставног суда Србије. У потоњем случају се говори о парламентарном систему. Уставносудска одлука или рјешење Уставног суда о жалбама судија искључује право на уставну тужбу. Унутрашње устројство Уставног суда уређује се његовим пословником, а обухвата уставносудска тијела и управу Уставног суда. Ради се о одлуци Уставног суда САД-а по којој је легално упумпавати неограничене износе у кампању. Парламент не може отпустити појединачног министра, али Дом комуна може изгласати неповјерење цијелој Влади. Заједничка седница судија Врховног суда и чланова Горњег дома има својства Уставног суда ("Riksrett"), који суди министрима, члановима Врховног суда и заступницима у Парламенту. Надлежност остварује на сједницама Уставног суда. Против уставног суда жалба није дозвољена. Уколико парламент изгласа неповерење премијеру, целокупна влада се распада. Сабор Хрватске је већином гласова изгласао неповерење председнику Владе Хрватске Тихомиру Орешковићу. Био је предсједник Уставног суда Републике Српске. Предсједник Републике подноси оставку предсједнику Уставног суда. председника Уставног суда, након оставке Герхарта Холцингера. Председник именује судије уставног суда, може под одређеним условима распустити парламент, даје амнестију, а може и да врати закон у скупштину на поновно гласање. У Брну се налази седиште Уставног суда Чешке Републике. Главно неповерење је изражено према систему за даљинско управљање. Он је веровао да право на избор регента има само парламент. Он је вјеровао да право на избор регента има само парламент. На функцију судије Врховног суда Републике Српске је изабран 27. августа 2003. на којој се налазио све до избора за судију Уставног суда Републике Српске. Сабор Хрватске је већином гласова изгласао неповерење председнику Владе Хрватске Тихомиру Орешковићу. Међутим, чак и пре тог рока се мањинској влади може изгласати неповерење. обавезује се да ће изгласати буџет како би могла омогућити редовно функционисање државне управе, односно да мањинској влади неће изгласати неповерење. У потоњем случају се говори о парламентарном систему. Ружица га је исправно дешифровала и проследила у Ниш, право председнику српске Владе Николи Пашићу. Ако парламент укаже неповерење једном министру или целој влади, Краљ је дужан да изврши смену тог министра или целе владе. Парламент не може отпустити појединачног министра, али Дом комуна може изгласати неповјерење цијелој Влади. Уколико парламент изгласа неповерење премијеру, целокупна влада се распада. Председник Русије има могућност да председава радом Владе и издаје наређења како Председнику Владе, тако и осталим члановима Владе. Магистрирао је 1977. са темом „Политичка одговорност министара у парламентарном и скупштинском систему“, а докторирао 1984. са дисертацијом „Еволуција предсједничке владе у САД: конгресни вето“. Главно неповерење је изражено према систему за даљинско управљање. Он је веровао да право на избор регента има само парламент. Он је вјеровао да право на избор регента има само парламент. Управа града поверена је директно председнику владе. Функционише по британском парламентарном режиму по већинском изборном систему, као и све канадске покрајине. Парламент такође може и да изгласа неповерење Комисији уколико за то има двотрећинску већину, која би натерала комплетну Комисију на оставку. Има гласова који оспоравају овај монопол захтевајући ово право и за Парламент, обзиром да већина националних скупштина има право законодсавне иницијативе у неким областима. Међутим, Парламент има право да захтева од Комисије да састави овакве нацрте, и како Комисија све више прати предлоге Парламента, председник Парламента Ханс-Герт Петеринг је тврдио да Парламент има "-{de facto}-" право законодавне иницијативе. Први потпредседник Владе - заменик председника Владе помаже председнику Владе у вођењу и усмеравању Владе, старању о јединству политичког деловања Владе и усклађивању рада чланова Владе. Он има право спроводити оцјену уставности закона које доноси Парламент Аустралије и парламенти савезних држава. Европски парламент је неколико пута захтевао право да сам одреди место заседања и елиминише систем са два седишта, али су европске владе то право задржале за себе. Јер право не ствара неповерење између медицине и права, већ позива право да интервенише, у случајевима нарушене медицинске етике. Очекујући реализацију свог програма приватизације, Јељцин је захтевао да парламент поново усвоји уредбу о председничким овлашћењима (само парламент има право да замени или измени Устав). На пример, ни Парламент ни Савет немају право законодавне иницијативе (Савет има ово право у неким међувладиним пословима) — у пословима Заједнице, ово право је задржано искључиво за Европску комисију (извршни орган). Председник српске владе, Никола Пашић, у писму председнику бугарске владе Гешову, тражи ревизију ранијег договора око поделе Македоније.