Средња кинетичка енергија атома хелијума износи 6,4e–21 Ј. Колика је температура хелијума? Претпоставите да се хелијум понаша као идеалан гас.
309 °C 191 K 36 °C 696 K
A B C D
језгро атома хелијума. У том процесу се из три језгра атома хелијума стварао -{C}-, који се касније са још једном језгром хелијума спајао у -{O}-. Средња годишња температура износи 21 -{°C}- (максимална 38 -{°C}-, минимална 0 -{°C}-). Средња годишња температура је 21 -{C°}-, а средња влажност ваздуха износи 56%. Потребно је такође нагласити и да се користи апроксимација да се ваздух понаша као идеалан гас, као и да је температура ваздуха у целокупној атмосфери константна. Средња годишња температура је 21 °C. Смањењем температуре атома, смањује се њихова кинетичка енергија. Просечна температура ваздуха у граду износи 13,8 °C, средња јануарска температура је 5,6 °C, док средња температура у јулу износи 23,3 °C. Средња јануарска температура у Пожаревцу износи -0.6 °C, а средња јулска температура 21,7 °C. Средња годишња температура износи +10 °C, средња љетња темепература износи око +20 °C а средња зимска температура креће се око 0 степени. На пример топлотна енергија је суштински кинетичка енергија атома и молекула; хемијска енергија може бити замишљена као потенцијална енергија атома унутар молекула; електрична енергија се може схватити као потенцијална и кинетичка енергија електрона; нуклеарна енергија се на сличан начин може посматрати као потенцијална енергија субатомских честица унутар атомског језгра. Средња годишња температура износи 11,2 °C - 11,7 °C. Средња годишња температура износи 10,2°C. Средња годишња температура износи 15,7 °C. Средња годишња температура износи 10,7 °C. Средња годишња температура износи 4,5˚C. Средња годишња температура износи 16 °C. Средња годишња температура износи 9,51 °C. Средња годишња температура износи 10,9 °C. Средња годишња температура износи 10,5 °C, а средња летња 20 °C. Средња јулска температура износи 22 °C, јануарска -1 °C. Средња годишња температура мора износи 16,6 °C. Средња температура у јулу износи +17 °C. Средња годишња температура ваздуха износи 11,5 °C. Хелијум-неонски ласер

Хелијум-неонски ласер или (-{He-Ne}- ласер) је тип гасног ласера који као извор зрачења користи смешу молекула хелијума и неона. језгро атома хелијума. Потребно је такође нагласити и да се користи апроксимација да се ваздух понаша као идеалан гас, као и да је температура ваздуха у целокупној атмосфери константна. Смањењем температуре атома, смањује се њихова кинетичка енергија. У том процесу се из три језгра атома хелијума стварао -{C}-, који се касније са још једном језгром хелијума спајао у -{O}-. На пример топлотна енергија је суштински кинетичка енергија атома и молекула; хемијска енергија може бити замишљена као потенцијална енергија атома унутар молекула; електрична енергија се може схватити као потенцијална и кинетичка енергија електрона; нуклеарна енергија се на сличан начин може посматрати као потенцијална енергија субатомских честица унутар атомског језгра. Хелијум-неонски ласер

Хелијум-неонски ласер или (-{He-Ne}- ласер) је тип гасног ласера који као извор зрачења користи смешу молекула хелијума и неона. Спајањем 4 протона (језгра атома водоника) настаје једно језгро атома хелијума (2 протона и 2 неутрона), при чему се ослобађају субатомске честице и енергија у облику гама-зрачења. Спајањем 4 протона (језгра атома водоника) настаје једно језгро атома хелијума (2 протона и 2 неутрона), при чему се ослобађају субатомске честице и енергија у облику гама-зрачења. Користи се и за описивање димензија атома и молекула, па је тако на пример пречник атома Хелијума 0,1nm. Релативно велика заступљеност магнезијума на Земљи је повезана са чињеницом да се он лако ствара при суперновном распаду звезда путем секвенцијалног додавања три језгра атома хелијума на угљеник (који је такође направљен из три језгра атома хелијума). Највећи део хелијума у свемиру је хелијум-4, од чега је већина формирана током Великог праска. Гумени и еластични балони пуњени хелијумом задржавају пун облик око један дан, јер атоми хелијума излазе кроз поре латекса које су веће од атома хелијума. То су углавном протони, језгра атома хелијума, литијума, берилијума, бора, угљеника, азота итд. На Калтеку, Фајнман је истраживао физику суперфуидности суперхлађеног течног хелијума, где изгледа да хелијум показује потпуни недостатак вискозности када тече. Три минута након Великог праска, при температури оd 10 K стварају се језгре атома деутерија - деутрони, након чега настају језгре елемената тежих од водоника, углавном хелијума. Деексцитација побуђеног атома никла која резултује зрачењем гама честице се записује као:

Енергија гама честице је тачно онолика колика је разлика енергија атома никла пре и после реакције. Током највећег дела Сунчевог постојања, енергија се ослобађа путем нуклеарне фузије у региону језгра кроз серију корака званих -{p–p}- (протон–протон) ланац; тим процесом се конвертује водоник у хелијум, спајањем 4 протона (језгра атома водоника) настаје једно језгро атома хелијума (2 протона и 2 неутрона), при чему се ослобађају субатомске честице и енергија у облику гама-зрачења. Средња годишња температура је 21 -{C°}-, а средња влажност ваздуха износи 56%. Ернест Радерфорд је закључио да су алфа-честице у ствари јони хелијума или само атомско језгро хелијума. Фузија водоника у хелијум у језгру Канопуса је завршена, у току је фузија хелијума у угљеник и кисеоник. У језгру Полукса завршена је фузија водоника у хелијум, а отпочела је фузија хелијума у угљеник и кисеоник. Боров модел је тачан само за једноелектронске системе попут водониковог атома или једнотруко јонизованог хелијума. (Видети: Добијање хелијума.) Ова енергија везивања хелијума-4 је исто тако разлог да је он продукат нуклеарне фузије и радиоактивног распада. Прекомерно удисање хелијума може бити опасно јер је хелијум прости асфиксијант који замењује кисеоник потребан за нормално дисање. језгро атома хелијума. У том процесу се из три језгра атома хелијума стварао -{C}-, који се касније са још једном језгром хелијума спајао у -{O}-. Средња годишња температура износи 21 -{°C}- (максимална 38 -{°C}-, минимална 0 -{°C}-). Средња годишња температура је 21 -{C°}-, а средња влажност ваздуха износи 56%. Потребно је такође нагласити и да се користи апроксимација да се ваздух понаша као идеалан гас, као и да је температура ваздуха у целокупној атмосфери константна. Средња температура ваздуха зими (април-октобар) износи између -18 °C и -36 °C. Средња годишња температура је 21 °C. Смањењем температуре атома, смањује се њихова кинетичка енергија. Просечна температура ваздуха у граду износи 13,8 °C, средња јануарска температура је 5,6 °C, док средња температура у јулу износи 23,3 °C. Средња јануарска температура у Пожаревцу износи -0.6 °C, а средња јулска температура 21,7 °C. Средња годишња температура износи +10 °C, средња љетња темепература износи око +20 °C а средња зимска температура креће се око 0 степени. На пример топлотна енергија је суштински кинетичка енергија атома и молекула; хемијска енергија може бити замишљена као потенцијална енергија атома унутар молекула; електрична енергија се може схватити као потенцијална и кинетичка енергија електрона; нуклеарна енергија се на сличан начин може посматрати као потенцијална енергија субатомских честица унутар атомског језгра. Средња годишња температура износи 11,2 °C - 11,7 °C. Средња годишња температура износи 10,2°C. Средња годишња температура износи 15,7 °C. Средња годишња температура износи 10,7 °C. Средња годишња температура износи 4,5˚C. Средња годишња температура износи 16 °C. Средња годишња температура износи 9,51 °C. Средња годишња температура износи 10,9 °C. Средња годишња температура износи 10,5 °C, а средња летња 20 °C. Средња јулска температура износи 22 °C, јануарска -1 °C. Средња годишња температура мора износи 16,6 °C. Средња температура у јулу износи +17 °C. Средња годишња температура ваздуха износи 11,5 °C. језгро атома хелијума. Потребно је такође нагласити и да се користи апроксимација да се ваздух понаша као идеалан гас, као и да је температура ваздуха у целокупној атмосфери константна. Смањењем температуре атома, смањује се њихова кинетичка енергија. У том процесу се из три језгра атома хелијума стварао -{C}-, који се касније са још једном језгром хелијума спајао у -{O}-. На пример топлотна енергија је суштински кинетичка енергија атома и молекула; хемијска енергија може бити замишљена као потенцијална енергија атома унутар молекула; електрична енергија се може схватити као потенцијална и кинетичка енергија електрона; нуклеарна енергија се на сличан начин може посматрати као потенцијална енергија субатомских честица унутар атомског језгра. Хелијум-неонски ласер

Хелијум-неонски ласер или (-{He-Ne}- ласер) је тип гасног ласера који као извор зрачења користи смешу молекула хелијума и неона. Спајањем 4 протона (језгра атома водоника) настаје једно језгро атома хелијума (2 протона и 2 неутрона), при чему се ослобађају субатомске честице и енергија у облику гама-зрачења. Спајањем 4 протона (језгра атома водоника) настаје једно језгро атома хелијума (2 протона и 2 неутрона), при чему се ослобађају субатомске честице и енергија у облику гама-зрачења. Користи се и за описивање димензија атома и молекула, па је тако на пример пречник атома Хелијума 0,1nm. Релативно велика заступљеност магнезијума на Земљи је повезана са чињеницом да се он лако ствара при суперновном распаду звезда путем секвенцијалног додавања три језгра атома хелијума на угљеник (који је такође направљен из три језгра атома хелијума). Највећи део хелијума у свемиру је хелијум-4, од чега је већина формирана током Великог праска. Гумени и еластични балони пуњени хелијумом задржавају пун облик око један дан, јер атоми хелијума излазе кроз поре латекса које су веће од атома хелијума. То су углавном протони, језгра атома хелијума, литијума, берилијума, бора, угљеника, азота итд. На Калтеку, Фајнман је истраживао физику суперфуидности суперхлађеног течног хелијума, где изгледа да хелијум показује потпуни недостатак вискозности када тече. Три минута након Великог праска, при температури оd 10 K стварају се језгре атома деутерија - деутрони, након чега настају језгре елемената тежих од водоника, углавном хелијума. Деексцитација побуђеног атома никла која резултује зрачењем гама честице се записује као:

Енергија гама честице је тачно онолика колика је разлика енергија атома никла пре и после реакције. Током највећег дела Сунчевог постојања, енергија се ослобађа путем нуклеарне фузије у региону језгра кроз серију корака званих -{p–p}- (протон–протон) ланац; тим процесом се конвертује водоник у хелијум, спајањем 4 протона (језгра атома водоника) настаје једно језгро атома хелијума (2 протона и 2 неутрона), при чему се ослобађају субатомске честице и енергија у облику гама-зрачења. Средња годишња температура је 21 -{C°}-, а средња влажност ваздуха износи 56%. Ернест Радерфорд је закључио да су алфа-честице у ствари јони хелијума или само атомско језгро хелијума. Фузија водоника у хелијум у језгру Канопуса је завршена, у току је фузија хелијума у угљеник и кисеоник. У језгру Полукса завршена је фузија водоника у хелијум, а отпочела је фузија хелијума у угљеник и кисеоник. Боров модел је тачан само за једноелектронске системе попут водониковог атома или једнотруко јонизованог хелијума. (Видети: Добијање хелијума.) Ова енергија везивања хелијума-4 је исто тако разлог да је он продукат нуклеарне фузије и радиоактивног распада. Прекомерно удисање хелијума може бити опасно јер је хелијум прости асфиксијант који замењује кисеоник потребан за нормално дисање.