Како се називају организми који добивају енергију хранећи се трулим биљкама и животињама?
паразити произвођачи разлагачи симбионти
A B C D
Сапробни организми живе у води и на влажном земљишту, док паразити могу живети на разним биљкама и животињама. Како ови организми енергију добијају захваљујући хемијским реакцијама називају се још и аутотрофни хемосинтетички организми. Ови организми се хране хетеротрофно, бактеријама, у слатким водама, земљишту, на трулим биљкама и животињском измету. Катаболичке реакције се разликују од организма до организма, па се према начину на који организми добивају енергију и угљеник могу и поделити. Храни се како животињама тако и биљкама, сваштојед је. Хране се како животињама тако и биљкама, сваштоједи су. Хранећи се биљкама, други организми уносе протеине из биљака, као и њихове аминокиселине, затим их користе за синтезу својих протеина који имају бројне значајне улоге. Организми који преносе болест се називају векторима. Као паразити гљиве су много више прилагођене биљкама него човеку и животињама, тако да изазивају највећи број биљних болести. Зато се ови организми називају још и аутотрофни фотосинтетички организми. Уз све то се такође бавила животињама и биљкама. Гљиве, бактерије и вируси који се хране биљкама називају се биљним патогенима. Мале групе су ловиле зими, хранећи се љешњацима и животињама ухваћеним у шумама. У овом реду постоје сапробни организми и паразити. Заступљени су у биљкама и животињама. Конодонти (организми) се понекад називају "конодонтофорама". Овакве се животиње називају фанеротоксичним животињама. После укидања Новог краљевства се развио култ спојен са животињама и биљкама. Организми који користе органске молекуле као извор енергије називају се органотрофни организми, док литотрофни организми користе неорганска једињења, а фототрофни организми сунчеву светлост користе као потенцијални извор хемијске енергије. Гљиве и бактерије, организми који се не могу уклопити ни у једно од претходних царстава у потпуности, сматрани су биљкама. Међутим, ти организми се још увек често сматрају биљкама, посебно у популарним контекстима. Хемолитотрофни организми су група прокариота који енергију добијају оксидацијом неорганских једињења. Вјетрењача

Вјетрењача се првенствено односи на млин који претвара енергију вјетра у ротациону енергију помоћу крила која се називају једра. Да би поново пренеле енергију животиње се хране биљкама, и користе енергију свареног биљног материјала за креирање биолошких макромолекула. Терморегулација представља способност одржавања сталне телесне температуре, организми који ту способност имају називају се хомеотерми. Како ови организми енергију добијају захваљујући хемијским реакцијама називају се још и аутотрофни хемосинтетички организми. Ови организми се хране хетеротрофно, бактеријама, у слатким водама, земљишту, на трулим биљкама и животињском измету. Катаболичке реакције се разликују од организма до организма, па се према начину на који организми добивају енергију и угљеник могу и поделити. Храни се како животињама тако и биљкама, сваштојед је. Хране се како животињама тако и биљкама, сваштоједи су. Хранећи се биљкама, други организми уносе протеине из биљака, као и њихове аминокиселине, затим их користе за синтезу својих протеина који имају бројне значајне улоге. Организми који преносе болест се називају векторима. Сапробни организми живе у води и на влажном земљишту, док паразити могу живети на разним биљкама и животињама. Зато се ови организми називају још и аутотрофни фотосинтетички организми. Уз све то се такође бавила животињама и биљкама. Гљиве, бактерије и вируси који се хране биљкама називају се биљним патогенима. Мале групе су ловиле зими, хранећи се љешњацима и животињама ухваћеним у шумама. Заступљени су у биљкама и животињама. Конодонти (организми) се понекад називају "конодонтофорама". Овакве се животиње називају фанеротоксичним животињама. После укидања Новог краљевства се развио култ спојен са животињама и биљкама. Организми који користе органске молекуле као извор енергије називају се органотрофни организми, док литотрофни организми користе неорганска једињења, а фототрофни организми сунчеву светлост користе као потенцијални извор хемијске енергије. Гљиве и бактерије, организми који се не могу уклопити ни у једно од претходних царстава у потпуности, сматрани су биљкама. Међутим, ти организми се још увек често сматрају биљкама, посебно у популарним контекстима. Хемолитотрофни организми су група прокариота који енергију добијају оксидацијом неорганских једињења. Вјетрењача

Вјетрењача се првенствено односи на млин који претвара енергију вјетра у ротациону енергију помоћу крила која се називају једра. Да би поново пренеле енергију животиње се хране биљкама, и користе енергију свареног биљног материјала за креирање биолошких макромолекула. Терморегулација представља способност одржавања сталне телесне температуре, организми који ту способност имају називају се хомеотерми. Врше се и многа упоређивања са „природом“ (са животињама, биљкама, водом, сунцем, производима људи и слично). Савремени истраживачи сматрају да су се ондашњи становници Флориде хранили малим животињама, биљкама, орасима и љускарима. Како ови организми енергију добијају захваљујући хемијским реакцијама називају се још и аутотрофни хемосинтетички организми. Ови организми се хране хетеротрофно, бактеријама, у слатким водама, земљишту, на трулим биљкама и животињском измету. Катаболичке реакције се разликују од организма до организма, па се према начину на који организми добивају енергију и угљеник могу и поделити. Храни се како животињама тако и биљкама, сваштојед је. Хране се како животињама тако и биљкама, сваштоједи су. Хранећи се биљкама, други организми уносе протеине из биљака, као и њихове аминокиселине, затим их користе за синтезу својих протеина који имају бројне значајне улоге. Организми који преносе болест се називају векторима. Сапробни организми живе у води и на влажном земљишту, док паразити могу живети на разним биљкама и животињама. Зато се ови организми називају још и аутотрофни фотосинтетички организми. Уз све то се такође бавила животињама и биљкама. Гљиве, бактерије и вируси који се хране биљкама називају се биљним патогенима. Мале групе су ловиле зими, хранећи се љешњацима и животињама ухваћеним у шумама. Три основна начина на које организми добијају храну су произвођачи, потрошачи и разлагачи. Заступљени су у биљкама и животињама. Конодонти (организми) се понекад називају "конодонтофорама". Овакве се животиње називају фанеротоксичним животињама. После укидања Новог краљевства се развио култ спојен са животињама и биљкама. Организми који користе органске молекуле као извор енергије називају се органотрофни организми, док литотрофни организми користе неорганска једињења, а фототрофни организми сунчеву светлост користе као потенцијални извор хемијске енергије. Гљиве и бактерије, организми који се не могу уклопити ни у једно од претходних царстава у потпуности, сматрани су биљкама. Међутим, ти организми се још увек често сматрају биљкама, посебно у популарним контекстима. Хемолитотрофни организми су група прокариота који енергију добијају оксидацијом неорганских једињења. Вјетрењача

Вјетрењача се првенствено односи на млин који претвара енергију вјетра у ротациону енергију помоћу крила која се називају једра. Да би поново пренеле енергију животиње се хране биљкама, и користе енергију свареног биљног материјала за креирање биолошких макромолекула. Терморегулација представља способност одржавања сталне телесне температуре, организми који ту способност имају називају се хомеотерми. Врше се и многа упоређивања са „природом“ (са животињама, биљкама, водом, сунцем, производима људи и слично). Како ови организми енергију добијају захваљујући хемијским реакцијама називају се још и аутотрофни хемосинтетички организми. Ови организми се хране хетеротрофно, бактеријама, у слатким водама, земљишту, на трулим биљкама и животињском измету. Катаболичке реакције се разликују од организма до организма, па се према начину на који организми добивају енергију и угљеник могу и поделити. Храни се како животињама тако и биљкама, сваштојед је. Хране се како животињама тако и биљкама, сваштоједи су. Хранећи се биљкама, други организми уносе протеине из биљака, као и њихове аминокиселине, затим их користе за синтезу својих протеина који имају бројне значајне улоге. Организми који преносе болест се називају векторима. Сапробни организми живе у води и на влажном земљишту, док паразити могу живети на разним биљкама и животињама. Зато се ови организми називају још и аутотрофни фотосинтетички организми. Уз све то се такође бавила животињама и биљкама. Гљиве, бактерије и вируси који се хране биљкама називају се биљним патогенима. Мале групе су ловиле зими, хранећи се љешњацима и животињама ухваћеним у шумама. Заступљени су у биљкама и животињама. Конодонти (организми) се понекад називају "конодонтофорама". Овакве се животиње називају фанеротоксичним животињама. После укидања Новог краљевства се развио култ спојен са животињама и биљкама. Организми који користе органске молекуле као извор енергије називају се органотрофни организми, док литотрофни организми користе неорганска једињења, а фототрофни организми сунчеву светлост користе као потенцијални извор хемијске енергије. Гљиве и бактерије, организми који се не могу уклопити ни у једно од претходних царстава у потпуности, сматрани су биљкама. Међутим, ти организми се још увек често сматрају биљкама, посебно у популарним контекстима. Хемолитотрофни организми су група прокариота који енергију добијају оксидацијом неорганских једињења. Вјетрењача

Вјетрењача се првенствено односи на млин који претвара енергију вјетра у ротациону енергију помоћу крила која се називају једра. Да би поново пренеле енергију животиње се хране биљкама, и користе енергију свареног биљног материјала за креирање биолошких макромолекула. Терморегулација представља способност одржавања сталне телесне температуре, организми који ту способност имају називају се хомеотерми. Врше се и многа упоређивања са „природом“ (са животињама, биљкама, водом, сунцем, производима људи и слично). Савремени истраживачи сматрају да су се ондашњи становници Флориде хранили малим животињама, биљкама, орасима и љускарима.