Који је део нервног система оштећен код особе којој апарати одржавају виталне функције попут дисања и рада срца?
кичмена мождина кора великога мозга мали мозак мождано стабло
A B C D
Делови централног нервног система мозак и кичмена мождина споља су обавијена са три мождане опне. Продужена мождина

Продужена мождина (, "чвор живота") је део централног нервног система. Кичмена мождина

Кичмена мождина je смештена у кичменом каналу , који је настао спајањем нанизаних кичмених пршлјенова . Аутономни нервни систем

Аутономни нервни систем или вегетативни нервни систем је део периферног нервног система који, као што и сам назив говор, има извесну самосталност, аутономност у контроли рада срца, крвног притиска, дисања, отворености зеница, рада система органа за варење и размножавање. Задњи део нервне цеви, кичмена мождина, простире се целом дужином тела. Мозак и кичмена мождина су заштићени лобањом и кичмом. Многе функције нервног система нпр. Брзина реанимације је одређена просечном брзином дисања те брзином рада срца код пацијената у стабилном стању. Кичмена мождина је заштићена кичменим стубом и налази се изнад нотохорда и гастроинтестиналног тракта. Код кичмењака, мозак је заштићен костима лобање, док је кичмена мождина заштићена пршљеновима, али су обоје окружени можданим опнама. Може се поделити на вртоглавицу централног или периферног порекла, уколико јесте или није оштећен део нервног система, односно мозга. Код виших животиња, специјализовани рецептори су основа чулних органа, и код њих постоји централни нервни систем (мозак и кичмена мождина) и периферни нервни систем. Године 1883. представио је своју докторску тезу на тему „Центрифугални нерви срца“ и изнео идеју о нервизму и основним принципима трофичке функције нервног система. Током прегледа се утврђује стање свести, виталне функције (дисање и рад срца) и врши се тзв. Синдром постуларне ортостатске тахикардије је поремећај функције аутономног нервног система. Мозак

Мозак () је најзначајнији део нервног система. Оштећени нерви и кичмена мождина, се мањим делом одмах опорављају након уклањања притиска на њих. Како би човек осигурао нормалан процес дисања на висини он мора дисање надопунити низом заштитних мера:

У случају дисфункције плућа и недостатка рада срца, код пацијента се спроводи реанимација путем вештачког дисања и масаже срца. Неурологија

Неурологија је медицинска дисциплина која истражује структуру, функције и болести нервног система. Услед престанка дисања и рада срца, ткива, пре свега мозак који највише пати због хипоксије, прелазе на анаеробну гликолизу. Део је централног нервног система и налази се у лобањи. Чуло вида

Чуло вида је део нервног система који омогућује организмима да виде. Код кичмењака он се састоји од два главна дела, централног нервног система (ЦНС) и периферног нервног система (ПНС). Њена кичмена мождина је била компримована и њен хирург је поставио титанијумску плочу у врат да га стабилизује. Кичмена мождина је подељена коштаном, фиброзном или хрскавичавом преградом која делимично или потпуно раздваја кичмени канал. Може се поделити на вртоглавицу централног или периферног порекла, уколико јесте или није оштећен део нервног система, односно мозга. Аутономни нервни систем

Аутономни нервни систем или вегетативни нервни систем је део периферног нервног система који, као што и сам назив говор, има извесну самосталност, аутономност у контроли рада срца, крвног притиска, дисања, отворености зеница, рада система органа за варење и размножавање. Он је назначио да добар део активности тела и мозга попут кретања, дигестије, дисања итд. Тако у понашање спадају причање, ћутање, спавање, смејање и плакање, али и физиолошке промене попут оних у раду мозга, срца и других органа под контролом аутономног нервног система. Многе функције нервног система нпр. Кроз дубинско проучавање мозга и понашања, Вилис је закључио да се аутоматизовани одговори попут дисања, откуцаја срца и других различитих моторичких активности спроводе у доњем делу мозга. Усавршио је електроенцефалограф машину, доказао присуство више разних врста можданих таласа, и унаприједио психофизиолошко схватање рада мозга и нервног система. На тај начин, а преко сензорских и моторних неурона, те вегетативног дела нервног система, кора великог мозга је у вези са свим деловима тела. Централни нервни систем

Централни нервни систем (ЦНС) део је нервног система и састоји се од мозга и кичмене мождине. Брзина реанимације је одређена просечном брзином дисања те брзином рада срца код пацијената у стабилном стању. Ради се код:
У дечјем узрасту, због касније матурације (сазревања) централног нервног система (мозга), ЕМГ преглед је индикован код: Хирургија мозга и нервног система је једна од најстаријих и најсложенијих области хирургије. Године 1883. представио је своју докторску тезу на тему „Центрифугални нерви срца“ и изнео идеју о нервизму и основним принципима трофичке функције нервног система. Током прегледа се утврђује стање свести, виталне функције (дисање и рад срца) и врши се тзв. Имао је фрактуре на задњем дијелу лобање, тешке повреде мозга и нервног система, због чега је његово тијело изгубило способност да регулише откуцаје срца и тјелесну температуру. Синдром постуларне ортостатске тахикардије је поремећај функције аутономног нервног система. Радио је са Алојзом Алцхајмером на изучавању патологије нервног система, посебно коре великог мозга човека, и као резултат тог рада објављени је обимно дело "Хистолошка и хистопатолошка проучавања коре великог мозга". Мозак

Мозак () је најзначајнији део нервног система. Како би човек осигурао нормалан процес дисања на висини он мора дисање надопунити низом заштитних мера:

У случају дисфункције плућа и недостатка рада срца, код пацијента се спроводи реанимација путем вештачког дисања и масаже срца. Неурологија

Неурологија је медицинска дисциплина која истражује структуру, функције и болести нервног система. Они користе електричне импулсе и хемијске сигнале да преносе информације између различитих области мозга и између мозга и остатка нервног система. Услед престанка дисања и рада срца, ткива, пре свега мозак који највише пати због хипоксије, прелазе на анаеробну гликолизу. Део је централног нервног система и налази се у лобањи. Чуло вида

Чуло вида је део нервног система који омогућује организмима да виде. Код кичмењака он се састоји од два главна дела, централног нервног система (ЦНС) и периферног нервног система (ПНС). Мозак

Мозак () је најзначајнији део нервног система. Услед престанка дисања и рада срца, ткива, пре свега мозак који највише пати због хипоксије, прелазе на анаеробну гликолизу. Аутономни нервни систем

Аутономни нервни систем или вегетативни нервни систем је део периферног нервног система који, као што и сам назив говор, има извесну самосталност, аутономност у контроли рада срца, крвног притиска, дисања, отворености зеница, рада система органа за варење и размножавање. Мозак животиња и његова подела

Мозак је део централног нервног система и смештен је у лобањској шупљини.Представља кранијални продужетак кичмене мождине. Многе функције нервног система нпр. Брзина реанимације је одређена просечном брзином дисања те брзином рада срца код пацијената у стабилном стању. Код виших облика устројства оваквог нервног система, ганглије у чланцима су функцијски подређене „можданим“ ганглијама, иако још увек имају самносталне функције, које „мозак“ само покреће или кочи. У току еволуције је предњи мозак централног нервног система највише прогресивно еволуирао. Најразвијенији део мозга је мали мозак. Најразвијенији део мозга је мали мозак. Средњи мозак

Средњи мозак (; , од — „средњи” и — „мозак”) дио је централног нервног система који је повезан са чулом вида, чулом слуха, моторичким контролама, спавањем/буђењем, узбуђењем (опрезом) и регулацијом температуре. Може се поделити на вртоглавицу централног или периферног порекла, уколико јесте или није оштећен део нервног система, односно мозга. Године 1883. представио је своју докторску тезу на тему „Центрифугални нерви срца“ и изнео идеју о нервизму и основним принципима трофичке функције нервног система. Током прегледа се утврђује стање свести, виталне функције (дисање и рад срца) и врши се тзв. Синдром постуларне ортостатске тахикардије је поремећај функције аутономног нервног система. Делови централног нервног система мозак и кичмена мождина споља су обавијена са три мождане опне. Како би човек осигурао нормалан процес дисања на висини он мора дисање надопунити низом заштитних мера:

У случају дисфункције плућа и недостатка рада срца, код пацијента се спроводи реанимација путем вештачког дисања и масаже срца. Неурологија

Неурологија је медицинска дисциплина која истражује структуру, функције и болести нервног система. Неуропсихологија

Неуропсихологија је грана психологије која се бави начином на који мозак и остатак нервног система утичу на човекову когницију и понашање. Део је централног нервног система и налази се у лобањи. Чуло вида

Чуло вида је део нервног система који омогућује организмима да виде. Код кичмењака он се састоји од два главна дела, централног нервног система (ЦНС) и периферног нервног система (ПНС). У Ваљеву функционише пет јавних комуналних предузећа која у сарадњи са општинском владом одржавају виталне функције града. У исто вријеме, кичма даје чврстоћу и подршку тијелу, глава, у којој је мозак мозга, као дио централног нервног система, наставља кичмену мождину која пролази кроз спинални канал. Термоминералне воде ове бање благотворно делују код обољења срца, крвотока, нервног система, органа за варење, а све уз спорт, рекреацију и активни одмор. Аутономни нервни систем

Аутономни нервни систем или вегетативни нервни систем је део периферног нервног система који, као што и сам назив говор, има извесну самосталност, аутономност у контроли рада срца, крвног притиска, дисања, отворености зеница, рада система органа за варење и размножавање. Многе функције нервног система нпр. Брзина реанимације је одређена просечном брзином дисања те брзином рада срца код пацијената у стабилном стању. Овај део мозга је заокружио и ограничио мождано стабло, па је назван лимбичким системом. Постериорна циркулација произлази из кичмених артерија, и напаја задњи део мозга и мождано стабло. Може се поделити на вртоглавицу централног или периферног порекла, уколико јесте или није оштећен део нервног система, односно мозга. Године 1883. представио је своју докторску тезу на тему „Центрифугални нерви срца“ и изнео идеју о нервизму и основним принципима трофичке функције нервног система. Током прегледа се утврђује стање свести, виталне функције (дисање и рад срца) и врши се тзв. Синдром постуларне ортостатске тахикардије је поремећај функције аутономног нервног система. Мождано стабло окружује врх кичмене мождине. Мозак

Мозак () је најзначајнији део нервног система. Вентрално се налазе продужена мождина и мождани мост који заједно граде мождано стабло. Како би човек осигурао нормалан процес дисања на висини он мора дисање надопунити низом заштитних мера:

У случају дисфункције плућа и недостатка рада срца, код пацијента се спроводи реанимација путем вештачког дисања и масаже срца. Према неким подацима примарну улогу имају структуре централног нервног система (као што су мождано стабло и међумозак), док неки други подаци подржавају улогу периферне активације (као што је она на сензорним нервима који окружују крвне судове главе и врата). Према међусобним разликама у устројству и функцији, аутономни део нервног система дели се на:

Основу симпатикусног нервног система чини симпатикусово стабло - два повезана ланца парних ганглија дуж бокова кичнене мождине и ганглије меду утробним органима. Неурологија

Неурологија је медицинска дисциплина која истражује структуру, функције и болести нервног система. Услед престанка дисања и рада срца, ткива, пре свега мозак који највише пати због хипоксије, прелазе на анаеробну гликолизу. Део је централног нервног система и налази се у лобањи. Чуло вида

Чуло вида је део нервног система који омогућује организмима да виде. Код кичмењака он се састоји од два главна дела, централног нервног система (ЦНС) и периферног нервног система (ПНС). Она са Варолијевим мостом и средњим мозгом чини мождано стабло. У Ваљеву функционише пет јавних комуналних предузећа која у сарадњи са општинском владом одржавају виталне функције града. Породично стабло

Породично стабло је графикон који приказује претке и рођаке одређене особе. Термоминералне воде ове бање благотворно делују код обољења срца, крвотока, нервног система, органа за варење, а све уз спорт, рекреацију и активни одмор. Главне манифестације тровања по системима органа зависе од засићености кисеоником, стања централног нервног система и срца.