Која врста хемијске везе је присутна у јединки XY ако електронегативност атома X износи 3,4, а атома Y износи 2,6?
поларна ковалентна δ+ X−Y δ− неполарна ковалентна поларна ковалентна δ− X−Y δ+ јонска
A B C D
Ако је "x" + "y" + "z" = 1 тада је "x" + "y" + "z" ≥ ⅓.

Доказ: Из ("x" - "y") ≥ 0 следи "x" + "y" ≥ 2"xy". Ако је |"x"| = |"y"|, онда "x" = "y". Ако левој и десној страни ове неједнакости додамо израз "x" + "y" + "z" добијамо 3("x" + "y" + "z") ≥ "x" + "y" + "z" + 2"xy" + 2"yz" + 2"zx" = ("x" + "y" + "z") = 1, односно "x" + "y" + "z" ≥ 1/3.♦

Пример 2. За три тачке ("x", "y"), ("x", "y") и ("x", "y"), довљно је наћи векторски производ ("x" - "x") ("y" - "y") - ("y" - "y") ("x" - "x") два вектора одређених тачкама ("x","y"), ("x","y") и ("x","y"), ("x","y"). Ако је |"x"| ≤ |"y"|, онда је "x" суфикс од "y". Ако је |"x"| ≥ |"y"|, онда је "x" префикс од "y". Нека је "x" = "x"..."x" и "y" = "y"..."y". На пример, ако -{"x" ≤ "y"}- онда "-{x}-" може бити једнако "-{y}-", али не мора, али ако је -{"x" < "y"}-, онда "-{x}-" сигурно није једнако "-{y}-", већ је строго мање од "-{y}-". На пример, ако заменимо "x" са "y" у λ"x".λ"y". Конкатенацију (надовезивање) две ниске "x" и "y" означићемо са "xy", а њихову дужину са |"x"| + |"y"|, што подразумева да прво иду карактери ниске "x", а за њима следе карактери ниске "y". Други пример може бити функција „збиразл“, која сваки пар реалних бројева -{("x","y")}- пресликава у пар збиразл-{("x","y") = ("x" + "y", "x" − "y")}-. 's/x x/y y/'). Ако су координате тачака троугла -{"A"}-(x’, y’), -{"B"}-(x’’, y’’) и -{"C"}-(x’’’, y’’’) тада ће транслирани, одн. Тако да вредност codice_24 износи "x" за свако"x" и "y". Ако је 
тада је 

Доказ: Из очигледних неједнакости 2|"x"|⋅|"y"| ≤ "x" + "y" примјењених редом на елементе датих низова "a" и "b", након сабирања добијамо 
односно 
Користимо чињеницу да је |"x"|⋅|"y"| = |"x"⋅"y"| и |"x" + "x" + ... + "x"| ≤ |"x"| + |"x"| + ... + |"x"| (доказати индукцијом). "y")["y" := "x"] даје (λ"x". Релација -{"R"}- у скупу "X" је транзитивна ако је за свако -{"x,y,z"}- из "X", кад год је -{"x R y"}- и -{"y R z"}-, онда је -{"y R z"}-. Тако, sin x = sin(x), али sin x + y = sin(x) + y, јер x + y није моном. Ovako izgleda algoritam:

X := X XOR Y
Y := X XOR Y
X := X XOR Y

Algoritam tipično zahteva tri instrukcije u mašinskom jeziku. "x" "x" "y". Овако предефинисана функција formula_3 гласи:

Из Кошијевог критеријума конвергенције за функције, може се лако показати да током целог њеног домена постоје бројеви "x" и "y" такви да важи |"x" − "y"| < δ and |"f"("x") − "f"("y")| ≥ ε, односно функција је ненепрекидна, тј. Пример клаузуле укључујући ограничења је A(X,Y) :- X+Y>0, B(X), C(Y). Ако желимо да проверимо ово:
"co"("ci, x, y") = formula_29 = ("ci + x + y") ("ci + x + y"<nowiki>'</nowiki>) ("ci + x' + y") ("ci' + x + y")
једноставно проверимо да ли се за свих 8 комбинација вредности поклапају са таблицом истинитости. Ако су "-{X}-" и "-{Y}-" коначни скупови, тада постоји бијекције између скупова "-{X}-" и "-{Y}-" акко "-{X}-" и "-{Y}-" имају исти број елемената. Formula se moze prikazati na sledeći način:

gde


Alternativno:

gde
"x" = "x" i "x" = "x",
odnosno
"y" = "y" i "y" = "y". Ако је "x" + "y" + "z" = 1 тада је "x" + "y" + "z" ≥ ⅓.

Доказ: Из ("x" - "y") ≥ 0 следи "x" + "y" ≥ 2"xy". Ковалентна веза настаје између атома који имају сличне афинитете према електрону па електрон који учествује у стварању везе остаје између атома. Ковалентна веза је својствена по уједначеном учешћу два атома за разлику од јонске везе. Ковалентне хемијске везе између разноврсних атома још се називају хетеронуклеарне. Као што се обично израчунава, електронегативност није својство самог атома, већ својство атома у молекулу. Водонична веза

Водонична веза (-{H}--веза) је врста слабе хемијске везе засноване на електростатичком привлачењу између атома водоника и неког нуклеофилног атома који садржи слободне електронске парове. Веза између -{C}- атома у слојевима је јака ковалентна веза, са растојањем између суседних угљеникових атома од 0,145 -{nm}- и енергијом везе од 4,3 електрон волти. Ковалентна веза

Ковалентна веза се образује између атома неметала, стварањем заједничких електронских парова. Хемијске везе између атома је објаснио Гилберт Њутн Луис, који је 1916. године изнео идеју да ковалентну везу између ва атома одржава пар електрона коју та два атома деле. Сличан скок у енергијама јонизације јавља се и код других атома 3.реда.‍

Електронегативност је тенденција атома да привлачи електроне.‍ Електронегативност атома одређује и његов атомски број и растојање између валентних електрона и језгра. У хемији је валентни електрон је електрон спољашње љуске атома, који може да учествује у формирању хемијске везе ако спољашња љуска није попуњена. Ковалентне хемијске везе између истоврсних атома још се називају хомонуклеарне и оне су такође неполарне. Ако левој и десној страни ове неједнакости додамо израз "x" + "y" + "z" добијамо 3("x" + "y" + "z") ≥ "x" + "y" + "z" + 2"xy" + 2"yz" + 2"zx" = ("x" + "y" + "z") = 1, односно "x" + "y" + "z" ≥ 1/3.♦

Пример 2. Ковалентна веза може бити поларна и неполарна. Хемијске реакције обухватају комбиновање и раздвајање целих атома. Ако је |"x"| = |"y"|, онда "x" = "y". Ако су атоми баш исти (или веома слични) онда је неполарна јер се центар електронског пара налази на средини између два атома. Молекул тешке воде има два атома деутеријума уместо два атома протијума присутна у обично „лакој” води. Узрок дијагоналном ефекту у Периодном систему елемената је слична електронегативност и подједнака величина наведених атома. Ковалентна веза зато може бити неполарна и поларна. Посебан тип везе је метална веза која се ствара између атома метала. Најпростија ковалентна веза је код атома водоника, система са два протона и два електрона. Гилберт Њутн Луис је предложио приказ настајања хемијске везе симболом атома и тачкама које представљају спољашње или валентне електроне. Конкатенацију (надовезивање) две ниске "x" и "y" означићемо са "xy", а њихову дужину са |"x"| + |"y"|, што подразумева да прво иду карактери ниске "x", а за њима следе карактери ниске "y". Код настајања ковалентне везе атомске орбитале два атома улазе једна у другу, стога је удаљеност између језгара повезаних атома увек мања од збира полупречника атома. Ако је "x" + "y" + "z" = 1 тада је "x" + "y" + "z" ≥ ⅓.

Доказ: Из ("x" - "y") ≥ 0 следи "x" + "y" ≥ 2"xy". Ако је |"x"| = |"y"|, онда "x" = "y". Ако левој и десној страни ове неједнакости додамо израз "x" + "y" + "z" добијамо 3("x" + "y" + "z") ≥ "x" + "y" + "z" + 2"xy" + 2"yz" + 2"zx" = ("x" + "y" + "z") = 1, односно "x" + "y" + "z" ≥ 1/3.♦

Пример 2. За три тачке ("x", "y"), ("x", "y") и ("x", "y"), довљно је наћи векторски производ ("x" - "x") ("y" - "y") - ("y" - "y") ("x" - "x") два вектора одређених тачкама ("x","y"), ("x","y") и ("x","y"), ("x","y"). Ако је |"x"| ≤ |"y"|, онда је "x" суфикс од "y". Ако је |"x"| ≥ |"y"|, онда је "x" префикс од "y". Нека је "x" = "x"..."x" и "y" = "y"..."y". На пример, ако -{"x" ≤ "y"}- онда "-{x}-" може бити једнако "-{y}-", али не мора, али ако је -{"x" < "y"}-, онда "-{x}-" сигурно није једнако "-{y}-", већ је строго мање од "-{y}-". На пример, ако заменимо "x" са "y" у λ"x".λ"y". Конкатенацију (надовезивање) две ниске "x" и "y" означићемо са "xy", а њихову дужину са |"x"| + |"y"|, што подразумева да прво иду карактери ниске "x", а за њима следе карактери ниске "y". Други пример може бити функција „збиразл“, која сваки пар реалних бројева -{("x","y")}- пресликава у пар збиразл-{("x","y") = ("x" + "y", "x" − "y")}-. 's/x x/y y/'). Ако су координате тачака троугла -{"A"}-(x’, y’), -{"B"}-(x’’, y’’) и -{"C"}-(x’’’, y’’’) тада ће транслирани, одн. Тако да вредност codice_24 износи "x" за свако"x" и "y". Ако је 
тада је 

Доказ: Из очигледних неједнакости 2|"x"|⋅|"y"| ≤ "x" + "y" примјењених редом на елементе датих низова "a" и "b", након сабирања добијамо 
односно 
Користимо чињеницу да је |"x"|⋅|"y"| = |"x"⋅"y"| и |"x" + "x" + ... + "x"| ≤ |"x"| + |"x"| + ... + |"x"| (доказати индукцијом). "y")["y" := "x"] даје (λ"x". Релација -{"R"}- у скупу "X" је транзитивна ако је за свако -{"x,y,z"}- из "X", кад год је -{"x R y"}- и -{"y R z"}-, онда је -{"y R z"}-. Тако, sin x = sin(x), али sin x + y = sin(x) + y, јер x + y није моном. Ovako izgleda algoritam:

X := X XOR Y
Y := X XOR Y
X := X XOR Y

Algoritam tipično zahteva tri instrukcije u mašinskom jeziku. "x" "x" "y". Овако предефинисана функција formula_3 гласи:

Из Кошијевог критеријума конвергенције за функције, може се лако показати да током целог њеног домена постоје бројеви "x" и "y" такви да важи |"x" − "y"| < δ and |"f"("x") − "f"("y")| ≥ ε, односно функција је ненепрекидна, тј. Пример клаузуле укључујући ограничења је A(X,Y) :- X+Y>0, B(X), C(Y). Ако желимо да проверимо ово:
"co"("ci, x, y") = formula_29 = ("ci + x + y") ("ci + x + y"<nowiki>'</nowiki>) ("ci + x' + y") ("ci' + x + y")
једноставно проверимо да ли се за свих 8 комбинација вредности поклапају са таблицом истинитости. Ако су "-{X}-" и "-{Y}-" коначни скупови, тада постоји бијекције између скупова "-{X}-" и "-{Y}-" акко "-{X}-" и "-{Y}-" имају исти број елемената. Formula se moze prikazati na sledeći način:

gde


Alternativno:

gde
"x" = "x" i "x" = "x",
odnosno
"y" = "y" i "y" = "y". Јонска веза

Јонска веза је врста интрамолекулске хемијске везе која настаје између метала и неметала. Ако је "x" + "y" + "z" = 1 тада је "x" + "y" + "z" ≥ ⅓.

Доказ: Из ("x" - "y") ≥ 0 следи "x" + "y" ≥ 2"xy". Ковалентне хемијске везе између разноврсних атома још се називају хетеронуклеарне. Као што се обично израчунава, електронегативност није својство самог атома, већ својство атома у молекулу. Водонична веза

Водонична веза (-{H}--веза) је врста слабе хемијске везе засноване на електростатичком привлачењу између атома водоника и неког нуклеофилног атома који садржи слободне електронске парове. Хемијске везе између атома је објаснио Гилберт Њутн Луис, који је 1916. године изнео идеју да ковалентну везу између ва атома одржава пар електрона коју та два атома деле. Сличан скок у енергијама јонизације јавља се и код других атома 3.реда.‍

Електронегативност је тенденција атома да привлачи електроне.‍ Електронегативност атома одређује и његов атомски број и растојање између валентних електрона и језгра. У хемији је валентни електрон је електрон спољашње љуске атома, који може да учествује у формирању хемијске везе ако спољашња љуска није попуњена. Ковалентне хемијске везе између истоврсних атома још се називају хомонуклеарне и оне су такође неполарне. Ако левој и десној страни ове неједнакости додамо израз "x" + "y" + "z" добијамо 3("x" + "y" + "z") ≥ "x" + "y" + "z" + 2"xy" + 2"yz" + 2"zx" = ("x" + "y" + "z") = 1, односно "x" + "y" + "z" ≥ 1/3.♦

Пример 2. Јонска веза се често формира између атома метала и неметала. Хемијске реакције обухватају комбиновање и раздвајање целих атома. Ако је |"x"| = |"y"|, онда "x" = "y". Молекул тешке воде има два атома деутеријума уместо два атома протијума присутна у обично „лакој” води. Узрок дијагоналном ефекту у Периодном систему елемената је слична електронегативност и подједнака величина наведених атома. Посебан тип везе је метална веза која се ствара између атома метала. Гилберт Њутн Луис је предложио приказ настајања хемијске везе симболом атома и тачкама које представљају спољашње или валентне електроне. Конкатенацију (надовезивање) две ниске "x" и "y" означићемо са "xy", а њихову дужину са |"x"| + |"y"|, што подразумева да прво иду карактери ниске "x", а за њима следе карактери ниске "y". Код настајања ковалентне везе атомске орбитале два атома улазе једна у другу, стога је удаљеност између језгара повезаних атома увек мања од збира полупречника атома. Име добија од хемијске структуре која има фенил групу уместо атома водоника у бочном ланцу аланина. Ако ћелија сперме која носи X хромозом оплоди јајну ћелију, потомство је типично женско (XX); ако сперматозоидна ћелија која носи Y хромозом оплоди јајну ћелију, потомство ће типично бити мушко (XY). Ако је |"x"| ≤ |"y"|, онда је "x" суфикс од "y". Ако је |"x"| ≥ |"y"|, онда је "x" префикс од "y". Тако да вредност codice_24 износи "x" за свако"x" и "y". Ако се бавите великим бројем молекула или атома, онда имате мол молекула или атома.