Који низ одређује тaчан хронолошки редослед деловања наведених хрватских историчара?
Иван Лучић-Луциус → Тома Архиђакон → Фрањо Рачки → Иван Кукуљевић Сакцински Фрањо Рачки → Тома Архиђакон → Иван Кукуљевић Сакцински → Иван Лучић-Луциус Тома Архиђакон → Иван Лучић-Луциус → Иван Кукуљевић Сакцински → Фрањо Рачки Иван Кукуљевић Сакцински → Иван Лучић-Луциус → Фрањо Рачки → Тома Архиђакон
A B C D
Плочу је “пронашао” Иван Кукуљевић Сакцински. Иван Кукуљевић Сакцински

Иван Кукуљевић Сакцински (Вараждин, 29. мај 1816 — дворац Пухаковец у Загорју, 1. август 1889) био је хрватски политичар, историчар, књижевник и председник Матице хрватске. Претпоставку да је Стјепан припадао великашкој славонској породици Бабонића изнео је Иван Кукуљевић Сакцински. Знаменити говор о потреби увођења народнога језика у јавни живот одржао је Иван Кукуљевић Сакцински. Бечки договор из 1850., или споразум 5 хрватских писаца и филолога (Иван Мажуранић, Димитрија Деметар, Винко Пацел, Стјепан Пејаковић, Иван Кукуљевић Сакцински) и 2 српска (Вук Караџић, Ђуро Даничић), у организацији познатог словеначког слависта Франца Миклошича. Потиче из племићке породице Кукуљевић Сакцински. Као што је већ претходно речено, популаризацији Томислава у хрватском народу допринели су романтичарски и родољубиво настројени хрватски историографи у 19. веку, пре свега Фрањо Рачки, Иван Кукуљевић, Вјекослав Клаић, Тадија Смичиклас и други. Пријатељи су му били: Јован Јовановић Змај, Иван Мажуранић, Фран Курелац, Лавослав Вукелић, Аугуст Шеноа, Фрањо Рачки, Иван Трнски, Иван Перковац, Исидор Кршњави, Карол Куен-Хедервари, Владимир Мажуранић (син бана Ивана М., који је био вјенчани кум његовој ћерки Мини). Иван Лавчевић-Лучић

Иван Лавчевић-Лучић (Стари Град, на Хвару, 23. децембар 1905 — близина Сплита, 23. децембар 1942), учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. Иван Фрањо Јукић

Иван Фрањо Јукић (Бања Лука, 8. јул 1818 — Беч, 20. мај 1857) био је босански фрањевац, просветитељ, песник, путописац и етнограф. Иван Лучић је чак сматрао да су списи сплитских сабора фалсификати. Овде су рођени сликари: Фрањо Мраз, Крсто Хегедушић, Иван Генералић, Јосип Генералић и Фрањо Гажи. Тома Архиђакон

Тома Архиђакон () је био далматински хроничар и католички свештеник из Сплита. Главни покретачи обнове били су први конзерватор у Хрватској и Славонији, Иван Кукуљевић Сакцински, затим владика православне Пакрачке епархије (на чијој се територији налази црква Свете Ане), Стефан Крагујевић, и настојатељ Манастира Пакре, Гедеон Пауновић. Комадант Српско-банатске регименте пуковник Алексије Кукуљевић Сакцински и његови официри су били присутни. Фрањо Рачки

Фрањо Рачки (Фужине, 25. новембар 1828 — Загреб, 13. фебруар 1894) је био хрватски политичар и историчар, академик ЈАЗУ. Тома Архиђакон је преминуо 08.05. Фрањо Петрак

Фрањо Петрак (познат и као "Иван Петрак"; Загреб, 19. новембар 1911 — Порто, 1978) био је југословенски фудбалер. Поред Штросмајера, ту је био и Фрањо Рачки, тзв. Оснивач, уредник и за живота готово једини аутор је био фра Иван Фрањо Јукић. Екипа се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Екипу се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Екипа се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Овако ово доба описује сплитски архиђакон Тома: Тома Архиђакон помиње Стјепана у својој хроници. Плочу је “пронашао” Иван Кукуљевић Сакцински. Иван Кукуљевић Сакцински

Иван Кукуљевић Сакцински (Вараждин, 29. мај 1816 — дворац Пухаковец у Загорју, 1. август 1889) био је хрватски политичар, историчар, књижевник и председник Матице хрватске. Претпоставку да је Стјепан припадао великашкој славонској породици Бабонића изнео је Иван Кукуљевић Сакцински. Знаменити говор о потреби увођења народнога језика у јавни живот одржао је Иван Кукуљевић Сакцински. Бечки договор из 1850., или споразум 5 хрватских писаца и филолога (Иван Мажуранић, Димитрија Деметар, Винко Пацел, Стјепан Пејаковић, Иван Кукуљевић Сакцински) и 2 српска (Вук Караџић, Ђуро Даничић), у организацији познатог словеначког слависта Франца Миклошича. Потиче из племићке породице Кукуљевић Сакцински. Као што је већ претходно речено, популаризацији Томислава у хрватском народу допринели су романтичарски и родољубиво настројени хрватски историографи у 19. веку, пре свега Фрањо Рачки, Иван Кукуљевић, Вјекослав Клаић, Тадија Смичиклас и други. Пријатељи су му били: Јован Јовановић Змај, Иван Мажуранић, Фран Курелац, Лавослав Вукелић, Аугуст Шеноа, Фрањо Рачки, Иван Трнски, Иван Перковац, Исидор Кршњави, Карол Куен-Хедервари, Владимир Мажуранић (син бана Ивана М., који је био вјенчани кум његовој ћерки Мини). Иван Лавчевић-Лучић

Иван Лавчевић-Лучић (Стари Град, на Хвару, 23. децембар 1905 — близина Сплита, 23. децембар 1942), учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. Иван Фрањо Јукић

Иван Фрањо Јукић (Бања Лука, 8. јул 1818 — Беч, 20. мај 1857) био је босански фрањевац, просветитељ, песник, путописац и етнограф. Иван Лучић је чак сматрао да су списи сплитских сабора фалсификати. Овде су рођени сликари: Фрањо Мраз, Крсто Хегедушић, Иван Генералић, Јосип Генералић и Фрањо Гажи. Тома Архиђакон

Тома Архиђакон () је био далматински хроничар и католички свештеник из Сплита. Главни покретачи обнове били су први конзерватор у Хрватској и Славонији, Иван Кукуљевић Сакцински, затим владика православне Пакрачке епархије (на чијој се територији налази црква Свете Ане), Стефан Крагујевић, и настојатељ Манастира Пакре, Гедеон Пауновић. Комадант Српско-банатске регименте пуковник Алексије Кукуљевић Сакцински и његови официри су били присутни. Фрањо Рачки

Фрањо Рачки (Фужине, 25. новембар 1828 — Загреб, 13. фебруар 1894) је био хрватски политичар и историчар, академик ЈАЗУ. Тома Архиђакон је преминуо 08.05. Фрањо Петрак

Фрањо Петрак (познат и као "Иван Петрак"; Загреб, 19. новембар 1911 — Порто, 1978) био је југословенски фудбалер. Поред Штросмајера, ту је био и Фрањо Рачки, тзв. Оснивач, уредник и за живота готово једини аутор је био фра Иван Фрањо Јукић. Екипа се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Екипу се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Екипа се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Овако ово доба описује сплитски архиђакон Тома: Тома Архиђакон помиње Стјепана у својој хроници. Плочу је “пронашао” Иван Кукуљевић Сакцински. Иван Кукуљевић Сакцински

Иван Кукуљевић Сакцински (Вараждин, 29. мај 1816 — дворац Пухаковец у Загорју, 1. август 1889) био је хрватски политичар, историчар, књижевник и председник Матице хрватске. Претпоставку да је Стјепан припадао великашкој славонској породици Бабонића изнео је Иван Кукуљевић Сакцински. Знаменити говор о потреби увођења народнога језика у јавни живот одржао је Иван Кукуљевић Сакцински. Бечки договор из 1850., или споразум 5 хрватских писаца и филолога (Иван Мажуранић, Димитрија Деметар, Винко Пацел, Стјепан Пејаковић, Иван Кукуљевић Сакцински) и 2 српска (Вук Караџић, Ђуро Даничић), у организацији познатог словеначког слависта Франца Миклошича. Потиче из племићке породице Кукуљевић Сакцински. Као што је већ претходно речено, популаризацији Томислава у хрватском народу допринели су романтичарски и родољубиво настројени хрватски историографи у 19. веку, пре свега Фрањо Рачки, Иван Кукуљевић, Вјекослав Клаић, Тадија Смичиклас и други. Пријатељи су му били: Јован Јовановић Змај, Иван Мажуранић, Фран Курелац, Лавослав Вукелић, Аугуст Шеноа, Фрањо Рачки, Иван Трнски, Иван Перковац, Исидор Кршњави, Карол Куен-Хедервари, Владимир Мажуранић (син бана Ивана М., који је био вјенчани кум његовој ћерки Мини). Иван Лавчевић-Лучић

Иван Лавчевић-Лучић (Стари Град, на Хвару, 23. децембар 1905 — близина Сплита, 23. децембар 1942), учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. Иван Фрањо Јукић

Иван Фрањо Јукић (Бања Лука, 8. јул 1818 — Беч, 20. мај 1857) био је босански фрањевац, просветитељ, песник, путописац и етнограф. Иван Лучић је чак сматрао да су списи сплитских сабора фалсификати. Овде су рођени сликари: Фрањо Мраз, Крсто Хегедушић, Иван Генералић, Јосип Генералић и Фрањо Гажи. Тома Архиђакон

Тома Архиђакон () је био далматински хроничар и католички свештеник из Сплита. Главни покретачи обнове били су први конзерватор у Хрватској и Славонији, Иван Кукуљевић Сакцински, затим владика православне Пакрачке епархије (на чијој се територији налази црква Свете Ане), Стефан Крагујевић, и настојатељ Манастира Пакре, Гедеон Пауновић. Комадант Српско-банатске регименте пуковник Алексије Кукуљевић Сакцински и његови официри су били присутни. Фрањо Рачки

Фрањо Рачки (Фужине, 25. новембар 1828 — Загреб, 13. фебруар 1894) је био хрватски политичар и историчар, академик ЈАЗУ. Тома Архиђакон је преминуо 08.05. Фрањо Петрак

Фрањо Петрак (познат и као "Иван Петрак"; Загреб, 19. новембар 1911 — Порто, 1978) био је југословенски фудбалер. Поред Штросмајера, ту је био и Фрањо Рачки, тзв. Оснивач, уредник и за живота готово једини аутор је био фра Иван Фрањо Јукић. Екипа се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Екипу се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Екипа се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Овако ово доба описује сплитски архиђакон Тома: Тома Архиђакон помиње Стјепана у својој хроници. Плочу је “пронашао” Иван Кукуљевић Сакцински. Иван Кукуљевић Сакцински

Иван Кукуљевић Сакцински (Вараждин, 29. мај 1816 — дворац Пухаковец у Загорју, 1. август 1889) био је хрватски политичар, историчар, књижевник и председник Матице хрватске. Претпоставку да је Стјепан припадао великашкој славонској породици Бабонића изнео је Иван Кукуљевић Сакцински. Знаменити говор о потреби увођења народнога језика у јавни живот одржао је Иван Кукуљевић Сакцински. Бечки договор из 1850., или споразум 5 хрватских писаца и филолога (Иван Мажуранић, Димитрија Деметар, Винко Пацел, Стјепан Пејаковић, Иван Кукуљевић Сакцински) и 2 српска (Вук Караџић, Ђуро Даничић), у организацији познатог словеначког слависта Франца Миклошича. Потиче из племићке породице Кукуљевић Сакцински. Као што је већ претходно речено, популаризацији Томислава у хрватском народу допринели су романтичарски и родољубиво настројени хрватски историографи у 19. веку, пре свега Фрањо Рачки, Иван Кукуљевић, Вјекослав Клаић, Тадија Смичиклас и други. Пријатељи су му били: Јован Јовановић Змај, Иван Мажуранић, Фран Курелац, Лавослав Вукелић, Аугуст Шеноа, Фрањо Рачки, Иван Трнски, Иван Перковац, Исидор Кршњави, Карол Куен-Хедервари, Владимир Мажуранић (син бана Ивана М., који је био вјенчани кум његовој ћерки Мини). Иван Лавчевић-Лучић

Иван Лавчевић-Лучић (Стари Град, на Хвару, 23. децембар 1905 — близина Сплита, 23. децембар 1942), учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. Иван Фрањо Јукић

Иван Фрањо Јукић (Бања Лука, 8. јул 1818 — Беч, 20. мај 1857) био је босански фрањевац, просветитељ, песник, путописац и етнограф. Иван Лучић је чак сматрао да су списи сплитских сабора фалсификати. Овде су рођени сликари: Фрањо Мраз, Крсто Хегедушић, Иван Генералић, Јосип Генералић и Фрањо Гажи. Тома Архиђакон

Тома Архиђакон () је био далматински хроничар и католички свештеник из Сплита. Главни покретачи обнове били су први конзерватор у Хрватској и Славонији, Иван Кукуљевић Сакцински, затим владика православне Пакрачке епархије (на чијој се територији налази црква Свете Ане), Стефан Крагујевић, и настојатељ Манастира Пакре, Гедеон Пауновић. Комадант Српско-банатске регименте пуковник Алексије Кукуљевић Сакцински и његови официри су били присутни. Фрањо Рачки

Фрањо Рачки (Фужине, 25. новембар 1828 — Загреб, 13. фебруар 1894) је био хрватски политичар и историчар, академик ЈАЗУ. Тома Архиђакон је преминуо 08.05. Фрањо Петрак

Фрањо Петрак (познат и као "Иван Петрак"; Загреб, 19. новембар 1911 — Порто, 1978) био је југословенски фудбалер. Поред Штросмајера, ту је био и Фрањо Рачки, тзв. Оснивач, уредник и за живота готово једини аутор је био фра Иван Фрањо Јукић. Екипа се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Екипу се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Екипа се такмичила у саставу: Аугуст Просеник, Фрањо Гартнер, Иван Валант и Јосип Покупец. Овако ово доба описује сплитски архиђакон Тома: Тома Архиђакон помиње Стјепана у својој хроници.