Које језеро има највише слатке воде на Земљи?
Бајкалско језеро Горње језеро Каспијско језеро Тангањика
A B C D
Поред [[Иркутск]]а налази се [[Бајкалско језеро]] које је најдубље слатководно језеро на [[Земља|Земљи]]. Бајкалско језеро

Бајкалско језеро () налази се у источном делу азијске Русије. Оно је најдубље језеро у Африци и има највећу количину слатке воде. Улива се у Бајкалско језеро, и чини главни извор воде за најдубље слатководно језеро и највећи резервоар питке воде на свету. У Русији се налази најдубље језеро на свету, Бајкалско језеро. У Русији је највеће слатководно језеро по запремини на свету — Бајкалско језеро. У Русији је највеће слатководно језеро по запремини на свету - Бајкалско језеро. Језеро Врана, лоцирано на острву Цресу, са 200 милиона m слатке воде представља водом најбогатије језеро у Хрватској. Највећи резервоар пијаће воде на свету је Бајкалско језеро у Русији са запремином од 23.000 км³. Још више је језеро Апорткона 6.465 -{m}-, а безимено језеро је највише на Земљи (6.858). Највеће језеро на свету је Каспијско, а најдубље је Бајкалско. Горње језеро је веће по запремини од језера Мичиген-Хјурон, а већа су и Бајкалско језеро и језеро Тангањика. Језеро исцрпљује река Егин на југу језера, затим се улива у Селеншку реку, а Селенга у Бајкалско језеро. Најниже језеро је Мртво море (око 400 -{m}- испод нивоа мора), најдубље Бајкалско језеро (1.620 -{m}-). Највеће познато субглацијално језеро на Земљи је језеро Восток. Места са светим подручјима укључују Олхон, острво на [[Бајкалско језеро|Бајкалском језеру]]. Ледењаци су највећи спремници слатке воде на Земљи. Такође, овде се налази и језеро Титикака, највише пловно језеро на свету, и највеће језеро у Јужној Америци, које дели са Перуом. Језеро Гвиха је највеће природно језеро у земљи. Има их око 2000 врста које највише насељавају слатке и брактичне воде, мада има и оних које живе у морима и мочварама. У језеро се уливају реке Волга, Урал, Терек и Кура, међутим прилив слатке воде је мањи од количине воде која испари. Најдубља тачка је на 230 м, а језеро садржи више слатке воде него сва језера у Енглеској и Велсу заједно. Језеро Мичиген има површину од 58.026 km²; (34.284 km² лежи у држави Мичиген, 19.056 km² у Висконсину, 606 km² у Индијани, и 1.576 4.079 km² у Илиноису) што га чини највећим језером по површини (Бајкалско језеро у Русији, већа је запремина воде) и пето по величини језеро на свету. На источном крају града налази се језеро Валенсија, друго највеће језеро у земљи. Највећа криптодепресија на свету је Бајкалско језеро у Русији, а у Европи је то Ладога. Оно је најдубље језеро у Африци и има највећу количину слатке воде. Језеро Врана, лоцирано на острву Цресу, са 200 милиона m слатке воде представља водом најбогатије језеро у Хрватској. Горње језеро

Горње језеро () је језеро у САД и Канади. Горње Блатештичко језеро

Горње Блатештичко језеро је глацијално језеро на Шар-планини у Србији. Још више је језеро Апорткона 6.465 -{m}-, а безимено језеро је највише на Земљи (6.858). Ова језера су: Црно језеро, Бело језеро, Орловачко језеро, Горње и Доње Баре, Штиринско језеро, Котланичко језеро, Кладопољско језеро и језеро Југово (које се такође назива Бориловачко језеро). Велика језера (Горње језеро, Мичиген, Хјурон, Ири и Онтарио) имају највећу запремину слатке воде на свету, иако су по површини мања од Каспијског језера. Горње језеро је друго по величини језеро на свету по површини, а језеро Мичиген је највеће језеро које је у потпуности унутар једне земље. Поред [[Иркутск]]а налази се [[Бајкалско језеро]] које је најдубље слатководно језеро на [[Земља|Земљи]]. Највеће познато субглацијално језеро на Земљи је језеро Восток. Ледењаци су највећи спремници слатке воде на Земљи. Такође, овде се налази и језеро Титикака, највише пловно језеро на свету, и највеће језеро у Јужној Америци, које дели са Перуом. Горње вучије језеро

Горње вучије језеро () слатководно је језеро ледничког порекла смештено у централном делу Мурманске области, на крајњем северозападу европског дела Руске Федерације. Језеро Гвиха је највеће природно језеро у земљи. Има их око 2000 врста које највише насељавају слатке и брактичне воде, мада има и оних које живе у морима и мочварама. У језеро се уливају реке Волга, Урал, Терек и Кура, међутим прилив слатке воде је мањи од количине воде која испари. Најдубља тачка је на 230 м, а језеро садржи више слатке воде него сва језера у Енглеској и Велсу заједно. На источном крају града налази се језеро Валенсија, друго највеће језеро у земљи. Ледници су најбогатији и најдрагоценији извор слатке воде на Земљи. Воде: Кројцлинген излази на Боденско језеро. Променом корита Кубања и његовим преусмеравањем ка северу уплив слатке воде у језеро је знатно смањен, а данас је са изворним водотоком језеро повезано мањм рукавцем Старог Кубања. Горње језеро је познато по ниској температури воде која је у просеку 2-5 степени. Западно од Еш сир Зауер се улива у вештачко језеро - Горње језеро Зауер. Поред Имандре друго по величини језеро на подручју округа је Горње вучије језеро површине 18 км². Највеће језеро (по површини и количини воде) је Каспијско језеро. Највеће језеро (по површини и количини воде) је Каспијско језеро. Оно је најдубље језеро у Африци и има највећу количину слатке воде. Каспијско језеро има карактеристике мора и језера. Каспијско језеро

Каспијско језеро (код Парса и туркијских народа названо Хазарско море) је највеће језеро на Земљи из тог разлога неки га називају и Каспијско море (), између Европе и Азије, с површином од 371 000 -{km²}-. Језеро Врана, лоцирано на острву Цресу, са 200 милиона m слатке воде представља водом најбогатије језеро у Хрватској. Још више је језеро Апорткона 6.465 -{m}-, а безимено језеро је највише на Земљи (6.858). Највеће континентално море јест Каспијско језеро. Примери сланих језера укључују Велико слано језеро, Каспијско језеро и Мртво море. Јесетре насељавају Каспијско језеро у великом броју. Поред [[Иркутск]]а налази се [[Бајкалско језеро]] које је најдубље слатководно језеро на [[Земља|Земљи]]. Веће од њега је само слано Каспијско језеро. Највеће језеро на свету је Каспијско, а најдубље је Бајкалско. У последњи је тренутак помилован и послат на Каспијско језеро. Највеће познато субглацијално језеро на Земљи је језеро Восток. Налази се недалеко од ушћа Волге у Каспијско језеро. Линијом раздвајања се сматрају планина Урал и Каспијско језеро. Ледењаци су највећи спремници слатке воде на Земљи. Такође, овде се налази и језеро Титикака, највише пловно језеро на свету, и највеће језеро у Јужној Америци, које дели са Перуом. Језеро Гвиха је највеће природно језеро у земљи. Извире на источној страни Јужног Урала а улива се у Каспијско језеро. Има их око 2000 врста које највише насељавају слатке и брактичне воде, мада има и оних које живе у морима и мочварама. Делта Волге и оближње Каспијско језеро нуде изврсне риболовне површине. Каспијско језеро је слано и у ствари је затворено море. У језеро се уливају реке Волга, Урал, Терек и Кура, међутим прилив слатке воде је мањи од количине воде која испари. Најдубља тачка је на 230 м, а језеро садржи више слатке воде него сва језера у Енглеској и Велсу заједно. Оно је најдубље језеро у Африци и има највећу количину слатке воде. Ледењаци су највећи спремници слатке воде на Земљи. Има их око 2000 врста које највише насељавају слатке и брактичне воде, мада има и оних које живе у морима и мочварама. Тангањика (језеро)

Језеро Тангањика је велико језеро у централној Африци. Ледници су најбогатији и најдрагоценији извор слатке воде на Земљи. Најједноставнија подела воде је подела на слатке (~4% на Земљи) и слане. На западу се налази језеро Тангањика које представља границу са ДР Конгом. Језеро Врана, лоцирано на острву Цресу, са 200 милиона m слатке воде представља водом најбогатије језеро у Хрватској. Станиште врсте је језеро Тангањика. Врста настањује само језеро Тангањика. "слатке воде". Још више је језеро Апорткона 6.465 -{m}-, а безимено језеро је највише на Земљи (6.858). Најчешће насељавају слатке воде. Најчешће насељавају слатке воде. У језеро се уливају реке Волга, Урал, Терек и Кура, међутим прилив слатке воде је мањи од количине воде која испари. Велике количине слатке воде које се уливају у залив преко његових притока, а нарочито кроз Неву преко које се у залив улива више од 60 % слатке воде, знатно утичу на степен салинитета морске воде у заливу. Одрасле јединке, које живе у мору, одлазе у слатке воде на мрешћење (анадромне врсте). Ареал врсте је ограничен на мањи број држава, тачније на језеро Тангањика. Швајцарска има преко 1500 језера и садржи 6% европске сталне слатке воде. Најдубља тачка је на 230 м, а језеро садржи више слатке воде него сва језера у Енглеској и Велсу заједно. Осим устаљених површинских извора слатке воде као што су реке и језера, друга налазишта слатке воде као што су подземне воде и глечери постали су атрактивнији извори слатке воде. Канада има више језера од било које државе и у њој се налази велики дио слатке воде у свијету. Насељавају слатке воде и мора. Насељавају слатке и бочатне воде. Станиште врсте су слатке воде.