Који од наведених парова чине аналогни органи?
иглица бора и лист венерине мухоловке лист брезе и трн кактуса плућа човека и рибљи мехур крила инсеката и крила птице
A B C D
Биљка хвата мале водене бескичмењаке користећи клопке сличне онима код венерине мухоловке. Њу, поред свих наведених општина чине и: У српском правном систему управни прописи су:

Органи управе, осим наведених доносе и: Такође је смањен проток ваздуха при приношењу мухоловке чиме нема растјеривања ситнијих инсеката као код обичне мухоловке. Екскреторни систем чине метамерно распоређени нефридијални органи. Код бора и других четинара полни органи су шишарке које могу да буду мушке и женске. Риба иглица

Иглица () риба је из породице -{Belonidae}-. Овај комад покрива широки репертоар који чине Лист, Шопен, као и "Боемска рапсодија" групе Квин. Секундарни екосистеми који замењују древне шуме смрче и бора покривају 5% парка и чине их јасика, бела бреза и леска. Државну управу чине министарства, органи управе у саставу министарстава и посебне организације. Уређивачки одбор чине декан Шумарског факултета и четири еминентна професора (по један из сваке од наведених области). Далматинска иглица

Далматинска иглица () је биљка из породице здраваца (-{Geraniaceae}-), ендемит Пељешца. "Вегетативни органи служе за одржавање живота јединке и код јабуке су диференцирани на: корен, стабло и лист. Услед свих претходно наведених недаћа "Лист" је престао да излази у децембру 1835. године. И органи који су носили семе и органи који су носили полен су делимично били срасли са листовима. Такође постоји и Ђенералитат Валенсије, који је аналогни систем у Валенсији. Основу чине шуме храста медунца, алепског бора и чемпреса, вегетација макије и вегетација на приобалним стенама. Органи који настају од овог клициног листа су: Скелет се састоји од многобројних шестоосних (хексактинелидних) иглица (спикула). Венерине мене

Венерине мене или Венерине фазе су варијације светлосног одбљеска са планетине површине, сличне месечевим менама. На Мокрој Гори неколико парова ове угрожене врсте насељава високе шуме црног бора са црњушом на серпентинитима Јеловца и Шишатовца. Венерине шкољке. Венерине шкољке. Венерине шкољке. Венерине шкољке. Првобитну, густу листопадну шуму чине углавном храстови, брестови, брезе и врбе. Осим дрвета и могућности употребе осталих делова брезе чине се бесконачним. Њу, поред свих наведених општина чине и: У српском правном систему управни прописи су:

Органи управе, осим наведених доносе и: Трн

Трн је оштар израштај на биљци који има заштитну улогу. Екскреторни систем чине метамерно распоређени нефридијални органи. Овај комад покрива широки репертоар који чине Лист, Шопен, као и "Боемска рапсодија" групе Квин. Брезе

Брезе могу бити:


или Државну управу чине министарства, органи управе у саставу министарстава и посебне организације. Уређивачки одбор чине декан Шумарског факултета и четири еминентна професора (по један из сваке од наведених области). "Вегетативни органи служе за одржавање живота јединке и код јабуке су диференцирани на: корен, стабло и лист. Услед свих претходно наведених недаћа "Лист" је престао да излази у децембру 1835. године. Зечји трн

Зечји трн или гладиш, гладушац, бијели трн, бодеж, иглица, вучитрн, грмотрн (лат. И органи који су носили семе и органи који су носили полен су делимично били срасли са листовима. Такође постоји и Ђенералитат Валенсије, који је аналогни систем у Валенсији. Калвадос се добија од јабука, а текила од кактуса. Пасји трн

Пасји трн () је самоникла јестива биљка из породице злолесинки (-{Elaeagnaceae}-), а позната је и под називима вучји трн и вукодржица. Органи који настају од овог клициног листа су: На северном делу који је претежно раван расту поларне брезе и врбе. Трн (Урошевац)

Трн () је насељено место у општини Урошевац, на Косову и Метохији. Има разне врсте кактуса. Сродна је породици кактуса. Осушени, неразвијени лисни пупољци или потпуно развијен лист обичне (Betula pendula) или маљаве брезе (Betula pubescens) представља лековити део ове биљке. Природну вегетацију чине четинарске шуме, али се подзоли образују и под листопадном шумом букве и брезе, са маховином, папратима и поровницом у приземљу. Писмени мештани Малог Црнића су поред наведених новина могли да прочитају и листове као што су: „Српска зора“, „Јавор“, „Хрватски вјесник“, „Застава“, „Српски лист“, „Видело“, „Невен“, „Господарски лист“, „Народни лист“, „Ивер“, „Ланд унд Меер“, „Кикирики“. Рибљи мехур

Рибљи мехур или ваздушни мехур је непаран орган који има већина кошљориба и који представља евагинацију црева испуњену ваздухом. Рибљи мехур представља испупчење једњака. Ове рибе немају рибљи мехур. Имају рибљи мехур изграђен од два дела неједнаке величине. Од ове рибе се користи и рибљи мехур за израду лепка. Првобитно су биле слатководне рибе које су живеле у водама склоним пресушивању па им је тада рибљи мехур служио као плућа. Слично ајкулама немају рибљи мехур и црево је права цев са спиралном преградом. Рибљи мехур нема изводни канал или, ако га има, он је затворен. Неке врсте могу да производе и снажне звуке пошто њихов рибљи мехур може да трепери. Рибљи мехур је код ових риба, као и код дводихалице, у вези са вентралном страном ждрела. Као врста су веома посебни у свету главоножаца јер поседују прави рибљи мехур и ововивипарни су. Велики број кошљориба поседује специјални канал, пнеуматични канал ("ductus pneumaticus"), преко кога је рибљи мехур повезан са једњаком. Добро подноси недостатак кисеоника у води, јер за дисање користи рибљи мехур узимајући атмосферски ваздух са површине воде. Код водоземаца и плућа и коже служе као респираторни органи. Рибљи фонд језера чине штука, смуђ, гргеч, деверика, лињак, црвенперка. Њу, поред свих наведених општина чине и: Понекада само унутрашњи органи: стомак, јетра, срце, плућа, мозак. У српском правном систему управни прописи су:

Органи управе, осим наведених доносе и: За разлику од риба са коштаним скелетом, ниједна ајкула нема рибљи мехур, те им тела не пливају по води и баш због мехура могу без тешкоћа нагло да мењају дубину. Огромна разноврсност ових риба огледа се у особинама као што су:

Већина ових риба има рибљи мехур и уста на предњем крају главе (изузетак су кечиге), за разлику од рушљориба. Екскреторни систем чине метамерно распоређени нефридијални органи. Наиме, чињеница је да код сваког човека постоје органи који су слабије или јаче развијени. Асиметрични мехур следи испрекидани пут, који се прекида у тачки у којој се мехур конвертује у Y-структуру. Државну управу чине министарства, органи управе у саставу министарстава и посебне организације. Обрасци такође означавају једну од пет гомила, које чине човека. Ремењаче крила су такође направљена од стаклопластике као и оплата крила и чине јединствену целину. Ремењаче крила су такође направљена од стаклопластике као и оплата крила и чине јединствену целину. Ремењаче крила су такође направљена од стаклопластике као и оплата крила и чине јединствену целину. Ремењаче крила су такође направљена од стаклопластике као и оплата крила и чине јединствену целину. Ове птице имају дуга, оштра крила. Роде су тешке птице, широког распона крила. Archaeognatha

Bristletails (Archaeognatha) припадају реду малих инсеката без крила. Највећи мишићи птице су пекторални или грудни мишићи, који контролишу крила и теже 15-25 % укупне тежине птице. Ремењаче крила која су кутијастог облика су такође направљена од стаклопластике као и оплата крила и чине јединствену целину. Може се расклопити опрема, крила, стајни органи, репне површине и мотор. Разноврсност облика крила и распореда ребара на њима омогућава распознавање група инсеката. Играчи су птице, а њихове руке у којима држе кашике су крила птице. Распон крила турул птице, споменика, је скоро 15 метара. Крила су посве нестала код паразита: бува, ваши, стеница, пећињдких инсеката. Protoptera

__БЕЗКН__

-{Protoptera}- је ред крилатих инсеката, који обухвата најпримитивније представнике са неоптерним начином савијања крила. Познат пример конвергентне еволуције су крила - постоје код инсеката, птица, слепих мишева, изумрлих гмизаваца, слично су организована и имају исту функцију, али нису наслеђена од последњег заједничког претка наведених група. То је мали ред холометаболних инсеката мрежастих крила, са богатом еволуционом историјом. На другом и трећем грудном сегменту се, код крилатих инсеката, налазе два пара крила. Попут већине инсеката, и овај има два пара крила, која су преклопљена на леђима. Крила се развијају на другом (мезоторакс) и трећем грудном сегменту (метаторакс), који заједно чине "птероторакс". Palaeodictyoptera

__БЕЗКН__

-{Palaeodictyoptera}- је ред палеозојских инсеката палеоптерне грађе апарата за летење (крила). Ове птице су дугачке од 76 до 110 центиметара и имају распон крила од 127 до 180 -{cm}-. Површина крила (formula_1) подразумева укупну површину левог и десног крила, а за поједино крило је једнака умношку размаха (удаљености врха крила од трупа) крила с просечном ширином крила. Оно подсећа на сасечена крила и немоћ нејаке птице која се одваја од земље немоћна да узлети. На крају крила из Грчкошколске улице налази се широк пролаз који садржи масивна крила од дрвета.