Припадници које врсте хоминида су први израђивали оруђе?
Homo sapiens sapiens Homo sapiens neanderthalensis Homo habilis Homo erectus
A B C D
Podvrste "-{H. sapiens}-" uključuju izumrlu "-{Homo sapiens idaltu}-" i danas jedinu postojeću podvrstu "-{Homo sapiens sapiens}-". Други називи: "Homo sapiens heidelbergensis" и "Homo sapiens palaeohungaricus". Први, -{"homo sapiens neanderthalensis"}- (неандерталац) са развио у Европи, док се други, -{"homo sapiens sapiens"}- (ми) развио на Блиском истоку. у термину homo sapiens). "-{Homo sapiens}-" — Хомо сапијенс). „Moderni ljudi” se definišu kao vrsta "-{Homo sapiens}-" od koje je preostala samo postojeća podvrsta, poznata kao "-{Homo sapiens sapiens}-". Човек

Човек (-{"Homo sapiens"}-, првенствено подврста -{"Homo sapiens sapiens"}-), живо биће које има високо развијен мозак способан за апстрактно размишљање, говор, решавање проблема, интроспекцију и сл. Данас су те обе врсте познате под једним именом–"-{Homo sapiens neanderthalensis}-". Њих су смениле бројне врсте из реда "-{Homo}-", као што су "-{Homo habilis}-", "-{Homo erectus}-" и модерни људи "-{Homo sapiens}-". Познат и као "Homo sapiens neanderthalensis". Носилац мустеријена је -{Homo sapiens neanderthalensis}-. Један такав пример је "-{Homo sapiens}-", што је име људске врсте, која припада роду "-{Homo}-". На пример људи припадају роду "Homo", а у оквиру овог рода припадају врсти "Homo sapiens" (где "Homo" означава род, а "sapiens" врсту). Обе врсте су дуго преживљле док се -{"homo sapiens sapiens"}- није пре 35 000 година преселио са Блиског истока у Европу и (највероватније) истребио неандерталце. (Упоређења ради, старост савременог човека, Homo sapiens sapiens, процењује се на око 35 – 40 000 година.) У савременој таксономији, "Homo sapiens" је једина преживела врста рода "Homo". "-{H. sapiens}-" je jedina preživjela vrsta roda "-{Homo}-". Današnji ljudi su podvrsta anatomskih modernih ljudi "-{Homo sapiens sapiens}-", koji se razlikuju od onoga oblika za koga se tvrdilo da je njihov direktni predak, a to je: "-{Homo sapiens idaltu}-". На пример, људи припадају роду -{"Homo"}- и врсти -{"Homo sapiens"}-; према томе, име врсте је сасвим биномијално, тј. "-{Homo sapiens idaltu}-" je druga poznata podvrsta koja je izumrla prije 30.000 godina, a ponekad je klasifikovana i kao podvrsta "-{Homo sapiens neanderthalensis}-". Процес полне диференцијације који је специфичан за репродуктивни систем врсте -{"Homo sapiens"}- подразумевано производи жену. У млађим слојевима из неолита и бронзаног доба је уз остатке украса, земљаних посуда и керамике пронађено и неколико добро очуваних лобања врсте -{"Homo sapiens sapiens"}-. -{"Homo sapiens"}- је приспео у Португалију пре око 35.000 година. Binomno ime vrste "-{Homo sapiens}-" je skovao Karl Line (1758). Prema nekim izvorima, i neandertalci ("-{Homo neanderthalensis}-") su ubrajani u podvrstu "-{Homo sapiens neanderthalensis}-". Данас су те обе врсте познате под једним именом–"-{Homo sapiens neanderthalensis}-". Познат и као "Homo sapiens neanderthalensis". Носилац мустеријена је -{Homo sapiens neanderthalensis}-. Први, -{"homo sapiens neanderthalensis"}- (неандерталац) са развио у Европи, док се други, -{"homo sapiens sapiens"}- (ми) развио на Блиском истоку. Prema nekim izvorima, i neandertalci ("-{Homo neanderthalensis}-") su ubrajani u podvrstu "-{Homo sapiens neanderthalensis}-". "-{Homo sapiens idaltu}-" je druga poznata podvrsta koja je izumrla prije 30.000 godina, a ponekad je klasifikovana i kao podvrsta "-{Homo sapiens neanderthalensis}-". Неандерталац

Неандерталац (, -{"Homo neanderthalensis"}- или -{"Homo sapiens neanderthalensis"}-) је назив за посебан тип праисторијског човека који је насељавао Европу и део Азије од пре око 400.000 до 40.000 година. Њих су смениле бројне врсте из реда "-{Homo}-", као што су "-{Homo habilis}-", "-{Homo erectus}-" и модерни људи "-{Homo sapiens}-". Други називи: "Homo sapiens heidelbergensis" и "Homo sapiens palaeohungaricus". Podvrste "-{H. sapiens}-" uključuju izumrlu "-{Homo sapiens idaltu}-" i danas jedinu postojeću podvrstu "-{Homo sapiens sapiens}-". Ovaj arehološki nalaz značajan je po tome što je to fosil deteta, koje je istovremeno pokazivalo osobine Neandertalca (-{"Homo neanderthalensis"}-) i modernog čoveka (-{"Homo sapiens"}-). Један такав пример је "-{Homo sapiens}-", што је име људске врсте, која припада роду "-{Homo}-". Човек

Човек (-{"Homo sapiens"}-, првенствено подврста -{"Homo sapiens sapiens"}-), живо биће које има високо развијен мозак способан за апстрактно размишљање, говор, решавање проблема, интроспекцију и сл. у термину homo sapiens). "-{Homo sapiens}-" — Хомо сапијенс). Још увек постоје несугласице око класификације, порекла и потомства "Хомо еректуса", са две алтернативне класификације: -{"H. erectus"}- би могао бити истоветан са врстом -{"Homo ergaster"}-, и директни предак каснијих хоминина, врста -{"Homo heidelbergensis"}-, -{"Homo neanderthalensis"}-, и -{"Homo sapiens"}-; или би могао бити засебна азијска врста, одвојена од афричке врсте -{"Homo ergaster"}-. „Moderni ljudi” se definišu kao vrsta "-{Homo sapiens}-" od koje je preostala samo postojeća podvrsta, poznata kao "-{Homo sapiens sapiens}-". На пример, људи припадају роду -{"Homo"}- и врсти -{"Homo sapiens"}-; према томе, име врсте је сасвим биномијално, тј. Једини могући изузетак је рано камено доба, током кога је могуће да су врсте које су претходиле врсти -{"Homo"}- производиле оруђе. На пример људи припадају роду "Homo", а у оквиру овог рода припадају врсти "Homo sapiens" (где "Homo" означава род, а "sapiens" врсту). -{"Homo erectus"}- i -{"Homo neanderthalensis"}- se pojavljuju na evropskom tlu puno pre pojave -{"Homo sapiensa",}- modernog čoveka. "-{Homo neanderthalensis}-") i mnoge druge izumrle pripadnike porodice Hominidi. У савременој таксономији, "Homo sapiens" је једина преживела врста рода "Homo". Обе врсте су дуго преживљле док се -{"homo sapiens sapiens"}- није пре 35 000 година преселио са Блиског истока у Европу и (највероватније) истребио неандерталце. Следећи велики еволуциони корак се догодио пре око 2 милиона година, појавом "Homo habilis"а, прва врста хоминида способна на прави оруђе. Следећи велики еволуциони корак се догодио пре око 2 милиона година, појавом "Homo habilis"а, прва врста хоминида способна на прави оруђе. Homo habilis

-{Homo habilis}- је прва врста рода "-{Homo}-". Њих су смениле бројне врсте из реда "-{Homo}-", као што су "-{Homo habilis}-", "-{Homo erectus}-" и модерни људи "-{Homo sapiens}-". "-{Homo habilis}-" је први представник рода људи, али и први представник ове филогенетске линије који је правио оруђе од камена (тзв. -{"Homo rudolfensis"}-, -{"Homo gautengensis"}-, -{"Homo ergaster"}-, можда и -{"Homo habilis"}-, могла бити интерпретирана као различите подврсте врсте -{"Homo erectus"}-. У почетку су научници помислили да су пронашли остатке вилица и лобања врсте -{"Homo ergaster"}-, али разлике у димензијама навеле су их да их класифицирају као остатке нове врсте, -{"Homo georgicusa"}-, која је сматрана потомком врсте -{"Homo habilis"}- и претком азијске врсте -{"Homo erectus"}-. Једини могући изузетак је рано камено доба, током кога је могуће да су врсте које су претходиле врсти -{"Homo"}- производиле оруђе. Данас се сматра да је "Хомо еректус" потомак старијих родова као што је -{"Ardipithecus"}- или -{"Australopithecus"}-, или потомак раних врста рода -{"Homo"}- као што су врсте -{"Homo habilis"}- или -{"Homo ergaster"}-. Септембра 2003, у пећини на западу острва, палеонтолози су открили мале скелете до тада непознате врсте хоминида "-{Homo floresiensis}-". Фрагменти -{"Australopithecus garhi"}-, -{"Australopithecus aethiopicus"}- и -{"Homo"}-, вероватно -{"Homo habilis"}-, су били нађени на оближњим локацијама са приближном старошћу Гона алата. Оруђе су израђивали на традиционалан начин од кремена и животињских костију. Оруђе су израђивали на традиционалан начин од кремена и животињских костију. То је први пронађени фосилизовани остатак изумрле врсте хоминида Australopithecus africanus. Специфичност ових хоминида је у томе што су били први те врсте на евроазијском континенту. Ове врсте би се у основи разликовале у кранијалном капацитету, при чему би јединке мањег кранијалног капацитета биле и даље називане "-{Homo habilis}-". У последње време антрополози мисле да су археолошки остаци, сматрани припадницима једне врсте ("-{Homo habilis}-") којој се приписивао велики телесни полиморфизам, у ствари остаци припадника двеју врста. Јужни мајмун

Аустралопитекус (грацилни аустралопитекус; ) је изумрли род хоминида, блиско сродан роду човјека ("-{Homo}-"). To bi ga činilo više zavisnim od uslovima u staništu nego pripadnike roda -{"Homo"}-, kao što je -{"Homo habilis"}-, koji je imao mnogo raznolikiju prehranu. У раном плеистоцену, пре 1,5 до 1 милион година, у Африци, Азији и Европи, код дотадашњих представника врсте "Homo habilis" дошло је до повећања мозга те је почео израђивати сложеније камено оруђе; ове, као и неке друге разлике биле су довољне антрополозима да га класификују као нову врсту "H. erectus". Недавно су и у Шпанији пронађени остаци хоминида (могуће "-{Homo heidelbergensis}-") стари 400.000 година, чија је митохондријална ДНК најсличнија Денисовцима. -{Homo Habilis}- је користио ватру за грејање и одбрану од животиња, али само ако би је нашао у природи. "-{A. africanus}-" се сматрао претком рода "-{Homo}-" (тачније, врсте "-{Homo erectus}-"), али су пронађени фосилни остаци овог рода који су старији од налаза врсте" -{A. africanus}-". На основу положаја форамен магнума и облика бутне кости, може се са великом сигурношћу тврдити да је "-{Homo habilis}-" ходао усправно. -{"Paranthropus"}- je delio mesto života sa ranim primerima roda -{"Homo"}-, kao što su -{"H. habilis", "H. ergaster"}-, a moguće i -{"H. erectus"}-. Од самог почетка тог раздобља живе разне врсте хоминида (човекових предака) које се вероватно надовезују на неогенски "род Рамапитекус". Разликују се -{Homo erectus erectus}-, -{Homo erectus pekinensis}-, -{Home erectus rhodesiensis}-, -{Homo erectus heidelbergensis}- и други. Њих су смениле бројне врсте из реда "-{Homo}-", као што су "-{Homo habilis}-", "-{Homo erectus}-" и модерни људи "-{Homo sapiens}-". -{"Homo rudolfensis"}-, -{"Homo gautengensis"}-, -{"Homo ergaster"}-, можда и -{"Homo habilis"}-, могла бити интерпретирана као различите подврсте врсте -{"Homo erectus"}-. Ова се класификација данас сматра погрешном, а фосили из Дманисија се сматрају дивергентном подгрупом врсте -{"Homo erectus"}-, која се понекад назива -{"Homo erectus georgicus"}-. "-{A. africanus}-" се сматрао претком рода "-{Homo}-" (тачније, врсте "-{Homo erectus}-"), али су пронађени фосилни остаци овог рода који су старији од налаза врсте" -{A. africanus}-". Њен носилац је "-{Homo erectus}-". Да би се разликовао Јавански човек од осталих популација -{"Homo erectus"}-, неки научници су га почели сматрати као подврсту, "Homo erectus erectus", током 1970-их година. Неки палаеоантрополози сматрају да је -{"H. ergaster"}- једноставно афричка варијанта врсте -{"Homo erectus"}-. У почетку су научници помислили да су пронашли остатке вилица и лобања врсте -{"Homo ergaster"}-, али разлике у димензијама навеле су их да их класифицирају као остатке нове врсте, -{"Homo georgicusa"}-, која је сматрана потомком врсте -{"Homo habilis"}- и претком азијске врсте -{"Homo erectus"}-. Стога се понекад користи појам -{"Homo erectus sensu stricto"}- за азијску варијанту врсте -{"H. erectus"}- и -{"Homo erectus sensu lato"}- за ширу групу варијанти која обухвата и афричке популације (-{"H. ergaster"}-) и азијске популације. Једини могући изузетак је рано камено доба, током кога је могуће да су врсте које су претходиле врсти -{"Homo"}- производиле оруђе. Такође познат и као "Homo erectus ergaster". Пре милион година појавио се "Homo erectus". Следећи велики еволуциони корак се догодио пре око 2 милиона година, појавом "Homo habilis"а, прва врста хоминида способна на прави оруђе. Септембра 2003, у пећини на западу острва, палеонтолози су открили мале скелете до тада непознате врсте хоминида "-{Homo floresiensis}-". Јавански човек

Јавански човек ("-{Homo erectus erectus}-") је подврста хомо еректуса ("-{Homo erectus}-"), којег је 1891. године открио холандски антрополог Ежен Дибоа у провинцији Јава Тимур на острву Јава. -{"Homo erectus"}- i -{"Homo neanderthalensis"}- se pojavljuju na evropskom tlu puno pre pojave -{"Homo sapiensa",}- modernog čoveka. Оруђе су израђивали на традиционалан начин од кремена и животињских костију. Оруђе су израђивали на традиционалан начин од кремена и животињских костију. -{"Homo erectus"}- i neandertalci su koristili ista gruba kamana oruđa. Зуб се разликује по многим карактеристикама у односу на зубе неандерталаца, пошто има архајске карактеристике сличне зубима врсте -{"Homo erectus"}-. То је први пронађени фосилизовани остатак изумрле врсте хоминида Australopithecus africanus. Специфичност ових хоминида је у томе што су били први те врсте на евроазијском континенту. Докази о контролисаној употреби ватре припрадника врсте -{"Homo erectus"}- који почињу од пре око 400 000 година имају широку научну потпору. Kamene sekire ranih hominoida, verovatno vrste Homo erectus, otkrivene su u Lengongu.