Због ратне опасности Хрватском је сабору онемогућено редовно заседање, а потребно је хитно доношење закона о електроничким комуникацијама. Коме Хрватски сабор према Уставу Републике Хрватске може дати законодавна овлаштења у описаној ситуацији?
председнику Хрватског сабора председнику Владе Републике Хрватске Председнику Републике Хрватске
A B C
Председник Хрватског сабора може уз претходно прибављено мишљење клубова посланика парламентарних странака, сазвати Хрватски сабор на ванредно заседање. Председник Хрватског сабора може уз претходно прибављено мишљење посланичких група парламентарних странака саз­вати Хрватски сабор на ванредно заседање. Када предсједник Хрватског сабора као привремени предсједник Републике доноси акт о проглашењу закона, акт премапотписује предсједник Владе Републике Хрватске. О предлогу, уз претходно мишљење Одбора за правосуђе Хрватског сабора, одлучује Хрватски сабор. Радио је и у Законодавном одбору Хрватског сабора посебно на припреми Закона о устројству нове хрватске народне војске и Закона о укидању Војне границе и њеном спајању са Хрватском. Главног државног тужиоца именује на вријеме од четири године Хрватски сабор, на предлог Владе Републике Хрватске и уз претходно мишљење Одбора за правосуђе Хрватског сабора. Врховни суд Републике Хрватске:

Предсједника Врховног суда, уз претходно мишљење Опште сједнице Врховног суда и надлежног одбора Хрватског сабора, на предлог предсједника Републике бира и разрјешава Хрватски сабор. На основу одлуке Хрватског сабора о исказивању поверења Влади Републике Хрватске, решење о именовању председника Владе доноси председник Републике уз премапотпис председника Хрватског сабора, а решење о именовању чланова Владе доноси председник Владе уз премапотпис председника Хрватског сабора (члан 109). Месић је био посланик у Хрватском сабору током шездесетих, а након тога ван политике до 1990. када је постао члан Хрватске демократске заједнице (ХДЗ), а потом и премијер Хрватске, као и председник Хрватског сабора. Био је један од српских посланика у првом сазиву Хрватског сабора (тада Сабор СР Хрватске). Списак председника Хрватског сабора

Списак председника Хрватског сабора обухвата списак председника парламента Демократске Федералне Хрватске (1945—1946), Народне Републике Хрватске (1946—1963), Социјалистичке Републике Хрватске (1963—1990) и Републике Хрватске од 1945. до данас. Затим, рјешење о именовању предсједника Владе односи предсједник Републике Хрватске уз премапотпис предсједника Хрватског сабора. Према Уставу Републике Хрватске, Сабор сваке године заседа током два раздобља:

Изван раздобља редовног заседања, Сабор може заседати и ванредно на захтев председника Републике, Владе или већине посланика. Опачић је био један од српских посланика у првом сазиву Хрватског сабора (тада Сабор СР Хрватске). Када предсједник Хрватског сабора као привремени предсједник Републике доноси акт о проглашењу закона, акт премапотписује предсједник Владе. Након потписивања Уговора о приступању Републике Хрватске Европској унији, 9. децембра 2011. године, Хрватски сабор је 16. марта 2012. године донео "Одлуку о именовању заступника посматрача Хрватскога сабора у Европски парламент". заступнике у Хрватски сабор (најмање 100, а највише 160), по правилу сваке 4 године, колико траје мандат заступницима у Хрватском сабору. Главна овлаштења куријатске скупштине прешла су у домен центуријатске скупштине, која је добила овлаштења бирања магистрата, одлуке о рату, доношење закона и јурисдикцију над жалбама народу. Други сазив Хрватског сабора (тада: "Заступнички дом Сабора Републике Хрватске") конституисан је 7. септембра 1992. године, а мандатима је располагало укупно 138 посланика. Према Уставу Републике Хрватске нико не може бити биран више од два пута. Сабор Хрватске је већином гласова изгласао неповерење председнику Владе Хрватске Тихомиру Орешковићу. Имала је законодавна, изборна и судска овлаштења. Исто тако је и Председништво СР Хрватске донело одлуку, коју је упутило хрватском Сабору којом предлаже доношење новог устава до краја године. После избора, СДСС је 18. јануара 2008. године потписала споразум с Хрватском демократском заједницом (ХДЗ), коју је водио Иво Санадер, о сарадњи у влади Републике Хрватске и Хрватском сабору. Марка, седиште Хрватске владе и Хрватског сабора. Према Уставу Републике Хрватске, Сабор сваке године заседа током два раздобља:

Изван раздобља редовног заседања, Сабор може заседати и ванредно на захтев председника Републике, Владе или већине посланика. Предсједник Владе Републике Хрватске

Предсједник Владе Републике Хрватске стоји на челу Владе Републике Хрватске. Сабор Хрватске је већином гласова изгласао неповерење председнику Владе Хрватске Тихомиру Орешковићу. Уставни суд Републике Хрватске своје дјеловање заснива на одредбама "Устава Републике Хрватске" и "Уставног закона о Уставном суду Републике Хрватске", као и "Пословника Уставног суда Републике Хрватске". Према Уставу Републике Хрватске нико не може бити биран више од два пута. Избори за председника Републике Хрватске

Избори за председника Републике Хрватске су избори у Републици Хрватски на којима хрватски грађани бирају шефа државе, Председника Републике Хрватске. Када предсједник Хрватског сабора као привремени предсједник Републике доноси акт о проглашењу закона, акт премапотписује предсједник Владе Републике Хрватске. Устав Републике Хрватске (филм)

Устав Републике Хрватске је хрватски комични—драма филм из 2016. године. Био је председник Владе Републике Хрватске и шеф кабинета председника Републике Хрватске Фрање Туђмана. Након усвајања амандмана на Устав СР Хрватске, 25. јула 1990. године Сабор СР Хрватске је преименован у Сабор Републике Хрватске. Употреба државне заставе Републике Хрватске је регулисана Уставом Републике Хрватске и Законом о грбу, застави и химни Републике Хрватске, те застави и ленти Предсједника Републике Хрватске. Био је други председник Владе Републике Хрватске. Био је трећи председник Владе Републике Хрватске. Актуеални поптредседник Владе Републике Хрватске проф. Био је посланик у Сабору Социјалистичке Републике Хрватске и члан Централног комитета Савеза комуниста Хрватске. Бивши је члан Социјалдемократске партије Хрватске и бивши председник Владе Републике Хрватске. Сабор Републике Хрватске је 21. фебруара 1991. донио одлуку о неважењу закона СФРЈ, а Српско народно вијеће и Извршно вијеће САО Крајине су 28. фебруара 1991. усвојили „Резолуцију о раздруживању Републике Хрватске и САО Крајине“, која остаје у саставу државе Југославије. У том циљу, Сабор Хрватске усвојио је 22.12.1990. измене Устава Републике Хрватске, у коме је Србима одузето право сувереног народа, а проглашени су за националну мањину. Тренутни Председник Владе Републике Хрватске је Зоран Милановић. Од 1993. године члан је Владе Републике Хрватске. После избора, СДСС је 18. јануара 2008. године потписала споразум с Хрватском демократском заједницом (ХДЗ), коју је водио Иво Санадер, о сарадњи у влади Републике Хрватске и Хрватском сабору. Дана 23. децембра 2015. номинован је за мандатара и премијера Републике Хрватске, а 22. јануара 2016. постављен је за председника Владе Републике Хрватске. Канцеларије Владе Републике Хрватске:

Влада доноси одлуке на сједницама, а може засједати ако је сједници присутна већина чланова Владе. Златко Хасанбеговић

Златко Хасанбеговић је хрватски историчар и политичар и министар културе у тринаестом сазиву Владе Републике Хрватске. Предсједник Републике Хрватске

Предсједник Републике Хрватске је шеф државе у Хрватској. Уставни суд Републике Хрватске своје дјеловање заснива на одредбама "Устава Републике Хрватске" и "Уставног закона о Уставном суду Републике Хрватске", као и "Пословника Уставног суда Републике Хрватске". Према Уставу Републике Хрватске, Сабор сваке године заседа током два раздобља:

Изван раздобља редовног заседања, Сабор може заседати и ванредно на захтев председника Републике, Владе или већине посланика. Према Уставу Републике Хрватске нико не може бити биран више од два пута. Избори за председника Републике Хрватске

Избори за председника Републике Хрватске су избори у Републици Хрватски на којима хрватски грађани бирају шефа државе, Председника Републике Хрватске. Устав Републике Хрватске (филм)

Устав Републике Хрватске је хрватски комични—драма филм из 2016. године. Након усвајања амандмана на Устав СР Хрватске, 25. јула 1990. године Сабор СР Хрватске је преименован у Сабор Републике Хрватске. Употреба државне заставе Републике Хрватске је регулисана Уставом Републике Хрватске и Законом о грбу, застави и химни Републике Хрватске, те застави и ленти Предсједника Републике Хрватске. Био је посланик у Сабору Социјалистичке Републике Хрватске и члан Централног комитета Савеза комуниста Хрватске. Сабор Републике Хрватске је 21. фебруара 1991. донио одлуку о неважењу закона СФРЈ, а Српско народно вијеће и Извршно вијеће САО Крајине су 28. фебруара 1991. усвојили „Резолуцију о раздруживању Републике Хрватске и САО Крајине“, која остаје у саставу државе Југославије. У том циљу, Сабор Хрватске усвојио је 22.12.1990. измене Устава Републике Хрватске, у коме је Србима одузето право сувереног народа, а проглашени су за националну мањину. Сабор Хрватске је већином гласова изгласао неповерење председнику Владе Хрватске Тихомиру Орешковићу. После избора, СДСС је 18. јануара 2008. године потписала споразум с Хрватском демократском заједницом (ХДЗ), коју је водио Иво Санадер, о сарадњи у влади Републике Хрватске и Хрватском сабору. Предсједник Владе Републике Хрватске

Предсједник Владе Републике Хрватске стоји на челу Владе Републике Хрватске. Предсједник Републике Хрватске

Предсједник Републике Хрватске је шеф државе у Хрватској. Члан је Савета за ратне ветеране председника Републике Хрватске Иве Јосиповића. Грб Социјалистичке Републике Хрватске

Грб Социјалистичке Републике Хрватске био је један од симбола суверенитета Народне Републике Хратске и Социјалистичке Републике Хрватске. У складу с тим, Сабор Републике Хрватске донио је 25. јуна 1991. Влада Републике Хрватске

Влада Републике Хрватске је носилац извршне власти у Хрватској. Председника Републике Хрватске бирају хрватски држављани с навршених 18 година. Уставни суд Републике Хрватске

Уставни суд Републике Хрватске је независна институција која гарантује поштовање и примјену Устава Републике Хрватске. Када предсједник Хрватског сабора као привремени предсједник Републике доноси акт о проглашењу закона, акт премапотписује предсједник Владе Републике Хрватске. Проглашењем Устава НР Хрватске, који је 18. јануара 1947. године донео Уставотворни сабор Народне Републике Хрватске, усвојен је Државни грб НР Хрватске. Државно тужилаштво Републике Хрватске предузима правне радње из своје надлежности ради заштите Устава Републике Хрватске и законитости пред Уставним судом Републике Хрватске, предузима радње из своје надлежности пред Врховним судом Републике Хрватске, Високим трговинским судом Републике Хрватске и Високим управним судом Републике Хрватске. Република Хрватска прогласила је своју самосталност и независност на основу "Уставне одлуке о суверености и самосталности Републике Хрватске", коју је Хрватски сабор донео 25. јуна 1991. Грб Хрватске

Грб Хрватске је званични хералдички симбол Републике Хрватске.