Који низ одређује тачан хронолошки редослед политичких одлука из времена Првог светског рата?
прекид државно-правних веза с Аустро-Угарском → Мајска декларација → Крфска декларација → оснивање Народног већа Словенаца, Хрвата и Срба оснивање Народног већа Словенаца, Хрвата и Срба → Мајска декларација → Крфска декларација → прекид државно-правних веза с Аустро-Угарском Мајска декларација → Крфска декларација → оснивање Народног већа Словенаца, Хрвата и Срба → прекид државно-правних веза с Аустро-Угарском Крфска декларација → прекид државно-правних веза с Аустро-Угарском → Мајска декларација → оснивање Народног већа Словенаца, Хрвата и Срба
A B C D
Крфска декларација је донета јула 1917. по којој је предвиђено стварање будуће Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Документ, познат као Нишка декларација, изнео је потребу посљератног уједињења Срба, Хрвата и Словенаца. Мајска декларација

Мајска декларација је програмска изјава народних заступника Југословенског клуба унутар Аустроугарске. После Првог светског рата цела регија припада Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. Након Првог светског рата пароброд је припао Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. По завршетку Првог светског рата, Југословенски одбор и Народно вијеће Словенаца, Хрвата и Срба, као политички представници Словенаца, Хрвата и Срба у Аустро-Угарској, су се изјаснили за заједничку државу са Србијом. Након завршетка Првог светског рата Оџаци постају део Краљевства Срба, Хрвата и Словенаца. Декларација изражава наду да ће Конференција мира признати Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца све њене интересе. Након Првог светског рата коришћени су у Војном ваздухопловству Краљевине Срба Хрвата и Словенаца. Сломом Аустро-угарске монархије, крајем Првог светског рата 1918. године формирана је Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца, која је 1929. године названа Краљевина Југославија. После Првог светског рата, настанком Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, већину досељеника су чинили рибари из Далмације. Стварањем Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца после Првог светског рата створено је државно предузеће које ће управљати желеничким пругама новостворене државе: Железнице Краљевине СХС. Након Првог светског рата на подручју Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца 1918, круна је била прихваћена од стране нових власти као круна Срба, Хрвата и Словенаца. Бачка, која је припадала Аустро-Угарској, све до краја Првог светског рата, распала се након мировног споразума Алијансе са Угарском, 4 јуна 1920. године, на новоуређену државу Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца (касније Југославија). После Првог светског рата већи део Срба се иселио у српске делове новоформиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. После Првог светског рата већи део Срба се иселио у српске делове новоформиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Након завршетка Првог светског рата дворац и парк су постали власништво Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Након Првог светског рата, подручје данашњег Брчко Дистрикта улази у састав Државе Словенаца, Хрвата и Срба, а потом и у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (Југославије). Након Првог светског рата, подручје данашњег Брчко Дистрикта улази у састав Државе Словенаца, Хрвата и Срба, а потом и у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (Југославије). Након раскидања државно-правних веза с Аустријом и Угарском одлуком Хрватског сабора из 1918. постала је делом Краљевине СХС. Након Првог светског рата 1918. године, село улази у састав новобразоване Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. После Првог светског рата цео простор жупаније је укључен у новобразовану Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца. Након завршетка Првог светског рата Оџаци су у саставу Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, касније Југославије. Текст договора, назван Крфска декларација потписали су Пашић и Трумбић. После Првог светског рата и пропасти Аустроуграске, у присуству представника Народног вијећа из Загреба и регента Александра биће проглашено уједињење Срба, Хрвата и Словенаца у једну државу. Крфска декларација је донета јула 1917. по којој је предвиђено стварање будуће Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Документ, познат као Нишка декларација, изнео је потребу посљератног уједињења Срба, Хрвата и Словенаца. Мајска декларација

Мајска декларација је програмска изјава народних заступника Југословенског клуба унутар Аустроугарске. После Првог светског рата цела регија припада Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. Након Првог светског рата пароброд је припао Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. По завршетку Првог светског рата, Југословенски одбор и Народно вијеће Словенаца, Хрвата и Срба, као политички представници Словенаца, Хрвата и Срба у Аустро-Угарској, су се изјаснили за заједничку државу са Србијом. Након завршетка Првог светског рата Оџаци постају део Краљевства Срба, Хрвата и Словенаца. Декларација изражава наду да ће Конференција мира признати Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца све њене интересе. Након Првог светског рата коришћени су у Војном ваздухопловству Краљевине Срба Хрвата и Словенаца. Сломом Аустро-угарске монархије, крајем Првог светског рата 1918. године формирана је Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца, која је 1929. године названа Краљевина Југославија. После Првог светског рата, настанком Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, већину досељеника су чинили рибари из Далмације. Стварањем Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца после Првог светског рата створено је државно предузеће које ће управљати желеничким пругама новостворене државе: Железнице Краљевине СХС. Након Првог светског рата на подручју Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца 1918, круна је била прихваћена од стране нових власти као круна Срба, Хрвата и Словенаца. Бачка, која је припадала Аустро-Угарској, све до краја Првог светског рата, распала се након мировног споразума Алијансе са Угарском, 4 јуна 1920. године, на новоуређену државу Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца (касније Југославија). После Првог светског рата већи део Срба се иселио у српске делове новоформиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. После Првог светског рата већи део Срба се иселио у српске делове новоформиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Након завршетка Првог светског рата дворац и парк су постали власништво Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Након Првог светског рата, подручје данашњег Брчко Дистрикта улази у састав Државе Словенаца, Хрвата и Срба, а потом и у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (Југославије). Након Првог светског рата, подручје данашњег Брчко Дистрикта улази у састав Државе Словенаца, Хрвата и Срба, а потом и у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (Југославије). Након раскидања државно-правних веза с Аустријом и Угарском одлуком Хрватског сабора из 1918. постала је делом Краљевине СХС. Након Првог светског рата 1918. године, село улази у састав новобразоване Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. После Првог светског рата цео простор жупаније је укључен у новобразовану Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца. Након завршетка Првог светског рата Оџаци су у саставу Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, касније Југославије. Текст договора, назван Крфска декларација потписали су Пашић и Трумбић. После Првог светског рата и пропасти Аустроуграске, у присуству представника Народног вијећа из Загреба и регента Александра биће проглашено уједињење Срба, Хрвата и Словенаца у једну државу. Крфска декларација је донета јула 1917. по којој је предвиђено стварање будуће Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Документ, познат као Нишка декларација, изнео је потребу посљератног уједињења Срба, Хрвата и Словенаца. Мајска декларација

Мајска декларација је програмска изјава народних заступника Југословенског клуба унутар Аустроугарске. После Првог светског рата цела регија припада Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. Након Првог светског рата пароброд је припао Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. По завршетку Првог светског рата, Југословенски одбор и Народно вијеће Словенаца, Хрвата и Срба, као политички представници Словенаца, Хрвата и Срба у Аустро-Угарској, су се изјаснили за заједничку државу са Србијом. Након завршетка Првог светског рата Оџаци постају део Краљевства Срба, Хрвата и Словенаца. Декларација изражава наду да ће Конференција мира признати Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца све њене интересе. Након Првог светског рата коришћени су у Војном ваздухопловству Краљевине Срба Хрвата и Словенаца. Сломом Аустро-угарске монархије, крајем Првог светског рата 1918. године формирана је Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца, која је 1929. године названа Краљевина Југославија. После Првог светског рата, настанком Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, већину досељеника су чинили рибари из Далмације. Стварањем Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца после Првог светског рата створено је државно предузеће које ће управљати желеничким пругама новостворене државе: Железнице Краљевине СХС. Након Првог светског рата на подручју Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца 1918, круна је била прихваћена од стране нових власти као круна Срба, Хрвата и Словенаца. Бачка, која је припадала Аустро-Угарској, све до краја Првог светског рата, распала се након мировног споразума Алијансе са Угарском, 4 јуна 1920. године, на новоуређену државу Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца (касније Југославија). После Првог светског рата већи део Срба се иселио у српске делове новоформиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. После Првог светског рата већи део Срба се иселио у српске делове новоформиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Након завршетка Првог светског рата дворац и парк су постали власништво Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Након Првог светског рата, подручје данашњег Брчко Дистрикта улази у састав Државе Словенаца, Хрвата и Срба, а потом и у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (Југославије). Након Првог светског рата, подручје данашњег Брчко Дистрикта улази у састав Државе Словенаца, Хрвата и Срба, а потом и у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (Југославије). Након раскидања државно-правних веза с Аустријом и Угарском одлуком Хрватског сабора из 1918. постала је делом Краљевине СХС. Након Првог светског рата 1918. године, село улази у састав новобразоване Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. После Првог светског рата цео простор жупаније је укључен у новобразовану Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца. Након завршетка Првог светског рата Оџаци су у саставу Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, касније Југославије. Текст договора, назван Крфска декларација потписали су Пашић и Трумбић. После Првог светског рата и пропасти Аустроуграске, у присуству представника Народног вијећа из Загреба и регента Александра биће проглашено уједињење Срба, Хрвата и Словенаца у једну државу. Крфска декларација је донета јула 1917. по којој је предвиђено стварање будуће Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Документ, познат као Нишка декларација, изнео је потребу посљератног уједињења Срба, Хрвата и Словенаца. Мајска декларација

Мајска декларација је програмска изјава народних заступника Југословенског клуба унутар Аустроугарске. После Првог светског рата цела регија припада Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. Након Првог светског рата пароброд је припао Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. По завршетку Првог светског рата, Југословенски одбор и Народно вијеће Словенаца, Хрвата и Срба, као политички представници Словенаца, Хрвата и Срба у Аустро-Угарској, су се изјаснили за заједничку државу са Србијом. Након завршетка Првог светског рата Оџаци постају део Краљевства Срба, Хрвата и Словенаца. Декларација изражава наду да ће Конференција мира признати Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца све њене интересе. Након Првог светског рата коришћени су у Војном ваздухопловству Краљевине Срба Хрвата и Словенаца. Сломом Аустро-угарске монархије, крајем Првог светског рата 1918. године формирана је Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца, која је 1929. године названа Краљевина Југославија. После Првог светског рата, настанком Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, већину досељеника су чинили рибари из Далмације. Стварањем Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца после Првог светског рата створено је државно предузеће које ће управљати желеничким пругама новостворене државе: Железнице Краљевине СХС. Након Првог светског рата на подручју Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца 1918, круна је била прихваћена од стране нових власти као круна Срба, Хрвата и Словенаца. Бачка, која је припадала Аустро-Угарској, све до краја Првог светског рата, распала се након мировног споразума Алијансе са Угарском, 4 јуна 1920. године, на новоуређену државу Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца (касније Југославија). После Првог светског рата већи део Срба се иселио у српске делове новоформиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. После Првог светског рата већи део Срба се иселио у српске делове новоформиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Након завршетка Првог светског рата дворац и парк су постали власништво Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Након Првог светског рата, подручје данашњег Брчко Дистрикта улази у састав Државе Словенаца, Хрвата и Срба, а потом и у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (Југославије). Након Првог светског рата, подручје данашњег Брчко Дистрикта улази у састав Државе Словенаца, Хрвата и Срба, а потом и у састав Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (Југославије). Након раскидања државно-правних веза с Аустријом и Угарском одлуком Хрватског сабора из 1918. постала је делом Краљевине СХС. Након Првог светског рата 1918. године, село улази у састав новобразоване Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. После Првог светског рата цео простор жупаније је укључен у новобразовану Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца. Након завршетка Првог светског рата Оџаци су у саставу Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, касније Југославије. Текст договора, назван Крфска декларација потписали су Пашић и Трумбић. После Првог светског рата и пропасти Аустроуграске, у присуству представника Народног вијећа из Загреба и регента Александра биће проглашено уједињење Срба, Хрвата и Словенаца у једну државу.