Који је хрватски научник и филозоф аутор Расправе о битима?
Херман Далматин Руђер Бошковић Матија Влачић Илирик Фране Петрић
A B C D
), био је немачки филозоф, научник и песник. Аутор прве књиге о бонтону је монсињор Делаказа, црквени великодостојник и научник. је амерички аутор, филозоф и неуролог. је израелско-амерички научник из области рачунарства и филозоф који је 2011. године добио Тјурингову награду. Он је аутор расправе против Новатијана, против Тимотеја и Севера. Аристотел је био грчки филозоф и научник који је рођен македонском граду Стагира, Халкидики, на северној периферији класичне Грчке. Херман Далматин је рођен почетком 12. века на Истри, која се тада налазила у саставу Војводине Корушке, а данас у саставу Хрватске. Био је аутор великог броја чланака о темама из праксе, струке и науке, писао је расправе, приказе, рецензије и слично. је био хрватски филозоф, социолог, психолог и члан Пракис школе марксизма. Стари филозоф прогласио је радикале за сањаре, и брижљиво је крио своје раније расправе. Своје најзначајније дело "„О битима“" је завршио у Безјеу у Лангедоку 1143. године. Аутор пројекта је хрватски архитект Борис Магаш. Ибн Сина (латинизовано: "Авицена") (980—1037) је био водећи персијски исламски филозоф и свестрани научник. Ибн Сина (латинизовано: "Авицена") (980—1037) је био водећи персијски исламски филозоф и свестрани научник. Герман Далматински

Герман Далматински ( или Герман Словен ("-{Hermannus Sclavus'}-"), познат и као Херман Корушки (1110 — 1160) је био средњовековни словенски филозоф, научник, астроном, астролог, преводилац и важан посредник између европске и арапске науке и филозофије 12. века. Јуриј Далматин

Јуриј Далматин (Кршко, 1547 — Љубљана, 31. августа 1589) је био познати словеначки протестантски писац. Аутор је на стотине публикација и познати научник у области дијалектологије и глотохронологије. аутор акредитованог програма „Хрватски и српски језик у контакту“. Аутор оригиналног споменика је хрватски вајар Рудолф Валдец. Аутор оригиналног споменика је хрватски вајар Рудолф Валдец. Аутор је великог броја научник радова и учесник конференција на националном и интернационалном нивоу. ( Писац, пјесник, политичар, научник и филозоф ) 
Не напредовати не значи не ићи напријед, већ назадовати. Рејмондов јунак је интелектуалац, бивши маринац (као и сам аутор), научник који се детективским послом бави из хобија и племенитих побуда. Рудолф Херман Лоце

Рудолф Херман Лоце (; Бауцен, 21. мај 1817 — Берлин, 1. јул 1881) је био немачки филозоф идеалистичке оријентације, један од оснивача психофизиологије. Научник, филозоф, виртоуз...", а онда углавном престане са набацивањем јер се нешто догодило. Руђер Бошковић

Руђер Јосип Бошковић (Дубровник, 18. мај 1711. Гимназија „Руђер Бошковић” Београд

Гимназија „Руђер Бошковић” је приватна гимназија, основана 2003. године. Астрономско друштво Руђер Бошковић

Астрономско друштво Руђер Бошковић је друштво љубитеља астрономије у Београду. Публикација Астрономског друштва „Руђер Бошковић”. Публикација Астрономског друштва „Руђер Бошковић”. Тада је добила назив „Руђер Бошковић". Тада је добила назив „Руђер Бошковић”. Оснивач је Образовног система „Руђер Бошковић“. Сличан поглед је и 1763. представио Руђер Бошковић. У породици Бошковића значајне су две личности: Божо Бошковић и Руђер Бошковић. На лицу новчаница био је дубровачки научник Руђер Бошковић, а на наличју прочеље Загребачке катедрале и слика скулптуре Ивана Мештровића "Повијест Хрвата". Председник Астрономског друштва "Руђер Бошковић" (1982-2005). Члан је Астрономског друштва „Руђер Бошковић“ и Удружења књижевника Србије. Међу првима, овим се проблемом бавио Руђер Бошковић. Налази се у саставу Астрономског друштва Руђер Бошковић. Васиона (часопис)

Васиона је часопис за популаризацију астрономије који издаје Астрономско друштво Руђер Бошковић. ), био је немачки филозоф, научник и песник. Аутор прве књиге о бонтону је монсињор Делаказа, црквени великодостојник и научник. Данас, у кули је седиште Астрономског друштва Руђер Бошковић и његове Народне опсерваторије. Све његове функције у образовном систему „Руђер Бошковић” су замрзнуте. Соколске новине

Соколске новине су гласило ученика Гимназије „Руђер Бошковић”. Од 2004. до 2011. је била председник Астрономског друштва Руђер Бошковић. Заједно са Основном школом „Руђер Бошковић”, гимназија чини јединствен образовни систем. Народна опсерваторија

Народна опсерваторија у Београду је микроустанова Астрономског друштва Руђер Бошковић. је амерички аутор, филозоф и неуролог. ), био је немачки филозоф, научник и песник. Аутор прве књиге о бонтону је монсињор Делаказа, црквени великодостојник и научник. је амерички аутор, филозоф и неуролог. је израелско-амерички научник из области рачунарства и филозоф који је 2011. године добио Тјурингову награду. Аутор представe „Бој косовски” је Матија Бан. Матија Квасина

Матија Квасина (4. децембар 1981) је хрватски професионални бициклиста од 2004. године. Он је аутор расправе против Новатијана, против Тимотеја и Севера. Аристотел је био грчки филозоф и научник који је рођен македонском граду Стагира, Халкидики, на северној периферији класичне Грчке. Био је аутор великог броја чланака о темама из праксе, струке и науке, писао је расправе, приказе, рецензије и слично. је био хрватски филозоф, социолог, психолог и члан Пракис школе марксизма. Стари филозоф прогласио је радикале за сањаре, и брижљиво је крио своје раније расправе. 379. године Префектура Илирик је подељена у Западни Илирик и Источни Илирик. Матија Бакић

Матија Бакић (?-Босанска Крупа, 23. јун 1565) био је хрватски племић, војвода и последњи заповедник одбране града Крупе. Своје најзначајније дело "„О битима“" је завршио у Безјеу у Лангедоку 1143. године. Аутор пројекта је хрватски архитект Борис Магаш. - О, Матија! Ибн Сина (латинизовано: "Авицена") (980—1037) је био водећи персијски исламски филозоф и свестрани научник. Ибн Сина (латинизовано: "Авицена") (980—1037) је био водећи персијски исламски филозоф и свестрани научник. Љубомир Влачић

Љубомир Т. Влачић,(Шековићи 20. јун 1957) је пензионисани пуковник Војске Републике Српске. Аутор је на стотине публикација и познати научник у области дијалектологије и глотохронологије. аутор акредитованог програма „Хрватски и српски језик у контакту“. Матија Љубек је био најтрофејнији хрватски кануиста и један од најуспешнијих хрватских спортиста уопште. Аутор оригиналног споменика је хрватски вајар Рудолф Валдец. Аутор оригиналног споменика је хрватски вајар Рудолф Валдец. Аутор је великог броја научник радова и учесник конференција на националном и интернационалном нивоу. Најзнаменитија средњовјековна цреска личност је филозоф Фране Петрић. ), био је немачки филозоф, научник и песник. Младен Петрић

Младен Петрић (1. јануар 1981, Дубраве, Социјалистичка Република Босна и Херцеговина, СФРЈ) бивши је хрватски фудбалер. Аутор прве књиге о бонтону је монсињор Делаказа, црквени великодостојник и научник. је амерички аутор, филозоф и неуролог. Фране Фрол

Фране Фрол (Сушак код Ријеке, 9. март 1899 — Загреб, 5. јун 1989) је био правник и хрватски и југословенски политичар. је израелско-амерички научник из области рачунарства и филозоф који је 2011. године добио Тјурингову награду. Он је аутор расправе против Новатијана, против Тимотеја и Севера. Аристотел је био грчки филозоф и научник који је рођен македонском граду Стагира, Халкидики, на северној периферији класичне Грчке. Био је аутор великог броја чланака о темама из праксе, струке и науке, писао је расправе, приказе, рецензије и слично. је био хрватски филозоф, социолог, психолог и члан Пракис школе марксизма. Стари филозоф прогласио је радикале за сањаре, и брижљиво је крио своје раније расправе. Своје најзначајније дело "„О битима“" је завршио у Безјеу у Лангедоку 1143. године. Аутор пројекта је хрватски архитект Борис Магаш. Ибн Сина (латинизовано: "Авицена") (980—1037) је био водећи персијски исламски филозоф и свестрани научник. Ибн Сина (латинизовано: "Авицена") (980—1037) је био водећи персијски исламски филозоф и свестрани научник. Аутор је на стотине публикација и познати научник у области дијалектологије и глотохронологије. аутор акредитованог програма „Хрватски и српски језик у контакту“. Аутор оригиналног споменика је хрватски вајар Рудолф Валдец. Аутор оригиналног споменика је хрватски вајар Рудолф Валдец. Аутор је великог броја научник радова и учесник конференција на националном и интернационалном нивоу. ( Писац, пјесник, политичар, научник и филозоф ) 
Не напредовати не значи не ићи напријед, већ назадовати. Рејмондов јунак је интелектуалац, бивши маринац (као и сам аутор), научник који се детективским послом бави из хобија и племенитих побуда. Научник, филозоф, виртоуз...", а онда углавном престане са набацивањем јер се нешто догодило. Научник, филозоф, виртоуз...", а онда углавном престане са набацивањем јер се нешто догодило.