Отпорник отпора 100 Ω спојен је у коло наизменичне струје. График приказује струју која пролази кроз отпорник у зависности од времена. Колики је максималан напон на отпорнику?
5 V 50 V 10 V 500 V
A B C D
Приликом проласка струје кроз сваки отпорник или водич на том отпорнику настаје пад напона једнак производу струје и отпора између крајева отпорника или жице. Према Омовом закону електрични отпор једнак је паду напона на отпорнику подељеном са јачином струје која протиче кроз отпорник. За појачавач у класи А, радни отпорник је спојен у коло аноде и зове се анодни отпорник или анодни терет. Ако спољни отпорник смањи струју у колу на половину, то је отпорник од 9 килоома. За већину материјала не постоји значајна зависност отпора од струје кроз отпорник, у широком опсегу напона и струја. Волтметар ради мерећи струју (у складу са Омовим законом) кроз отпорник. Кондензатор -{C}- се празни и тјера струју Id кроз отпорник -{R}-. Кондензатор -{C}- се празни и тјера струју ид кроз отпорник -{R}-. Ако одаберемо радни отпорник од 10 КΩ, и анодну струју од 2.25 -{mA}-, пад напона на њему ће износити

formula_1 = 0.00225 A * 10000 Ω = 22.5 -{V}-

Сад претпоставимо да се улазни наизмјенични напон мијења у амплитуди од -1.5 до -0.5 -{V}- (напон врх-врх сигнала је 1 волт). Савршени отпорник има фиксну вредност отпора на свим фреквенцијама и амплитудама напона или струје. Најједноставније РЦ коло је кондензатор и отпорник у серији. За кола једносмерне струје, отпорност је дефинисана Омовим законом као количник једносмерног напона на отпорнику и једносмерне струје кроз отпорник:

где су formula_7 и formula_8 вредности (константне и реалне) једносмерне стује. Отпорник има највећи радни напон и струју изнад које се отпор може променити (у неком случајевима и драстично) или отпорник може бити физички оштећен (на пример може бити прегрејан или може прегорети). Када су отпорник, кондензатор и калем везани у колу наизменичне струје, еквивалентна импеданса се рачуна на исти начин као и еквивалентна отпорност у колим једносмерне струје. На примјер фото-отпорник је отпорник и сензор у исто вријеме. Снага дисипације (потрошене) на отпорнику једнака је напону на отпорнику помноженом са струјом кроз отпорник::

formula_11
Сва три израза су еквивалентна, задња два су изведена из првог кориштењем Омовог закона. Ипак, тешко је трансформисати једносмерну струју на високи напон и малу струју, док се то код наизменичне струје може лако и ефикасно урадити трансформаторима. Заостали напон опада 100 до 300 -{mV}- (у зависности од количине базне струје). Пораст температуре од 1 °C узрокује пораст сваког ома отпора за "α" Ω, при чему "α" назива температурни коефицијент електричног отпора, који је завистан од врсте материјала од кога је израђен отпорник. Када се коло састоји од само једног оптуженог кондензатора и отпорника, кондензатор ће испунити своју акумулирану енергију кроз отпорник. График зависности

У математици график зависности (график функције или график) је скуп тачака у координатном систему formula_1, којим се приказује како једна величина (formula_2) зависи од промене друге (formula_3). У овом случају шант, манганов отпорник тачно познатог отпора, поставља се паралелно са галванометром који се помиче, тако да ће кроз то проћи све струје које треба измјерити. График зависности -{1/v}- од 1/-{[S]}- је линеаран. График промене напона и јачине струје у зависности од времена синусних наизменичних струја идентичан је графику синусне тригонометријске функције. Кад год је излазни напон испод жељене вредности, SCR се покреће, што омогућава да се ток струје оптерећења у струју док AC напон пролази кроз нулу (закључно са пола циклуса). Приликом проласка струје кроз сваки отпорник или водич на том отпорнику настаје пад напона једнак производу струје и отпора између крајева отпорника или жице. Према Омовом закону електрични отпор једнак је паду напона на отпорнику подељеном са јачином струје која протиче кроз отпорник. За појачавач у класи А, радни отпорник је спојен у коло аноде и зове се анодни отпорник или анодни терет. Ако спољни отпорник смањи струју у колу на половину, то је отпорник од 9 килоома. За већину материјала не постоји значајна зависност отпора од струје кроз отпорник, у широком опсегу напона и струја. Волтметар ради мерећи струју (у складу са Омовим законом) кроз отпорник. Кондензатор -{C}- се празни и тјера струју Id кроз отпорник -{R}-. Кондензатор -{C}- се празни и тјера струју ид кроз отпорник -{R}-. Ако одаберемо радни отпорник од 10 КΩ, и анодну струју од 2.25 -{mA}-, пад напона на њему ће износити

formula_1 = 0.00225 A * 10000 Ω = 22.5 -{V}-

Сад претпоставимо да се улазни наизмјенични напон мијења у амплитуди од -1.5 до -0.5 -{V}- (напон врх-врх сигнала је 1 волт). Савршени отпорник има фиксну вредност отпора на свим фреквенцијама и амплитудама напона или струје. Најједноставније РЦ коло је кондензатор и отпорник у серији. За кола једносмерне струје, отпорност је дефинисана Омовим законом као количник једносмерног напона на отпорнику и једносмерне струје кроз отпорник:

где су formula_7 и formula_8 вредности (константне и реалне) једносмерне стује. Отпорник има највећи радни напон и струју изнад које се отпор може променити (у неком случајевима и драстично) или отпорник може бити физички оштећен (на пример може бити прегрејан или може прегорети). Када су отпорник, кондензатор и калем везани у колу наизменичне струје, еквивалентна импеданса се рачуна на исти начин као и еквивалентна отпорност у колим једносмерне струје. На примјер фото-отпорник је отпорник и сензор у исто вријеме. Снага дисипације (потрошене) на отпорнику једнака је напону на отпорнику помноженом са струјом кроз отпорник::

formula_11
Сва три израза су еквивалентна, задња два су изведена из првог кориштењем Омовог закона. Ипак, тешко је трансформисати једносмерну струју на високи напон и малу струју, док се то код наизменичне струје може лако и ефикасно урадити трансформаторима. Заостали напон опада 100 до 300 -{mV}- (у зависности од количине базне струје). Пораст температуре од 1 °C узрокује пораст сваког ома отпора за "α" Ω, при чему "α" назива температурни коефицијент електричног отпора, који је завистан од врсте материјала од кога је израђен отпорник. Када се коло састоји од само једног оптуженог кондензатора и отпорника, кондензатор ће испунити своју акумулирану енергију кроз отпорник. График зависности

У математици график зависности (график функције или график) је скуп тачака у координатном систему formula_1, којим се приказује како једна величина (formula_2) зависи од промене друге (formula_3). У овом случају шант, манганов отпорник тачно познатог отпора, поставља се паралелно са галванометром који се помиче, тако да ће кроз то проћи све струје које треба измјерити. График зависности -{1/v}- од 1/-{[S]}- је линеаран. График промене напона и јачине струје у зависности од времена синусних наизменичних струја идентичан је графику синусне тригонометријске функције. Кад год је излазни напон испод жељене вредности, SCR се покреће, што омогућава да се ток струје оптерећења у струју док AC напон пролази кроз нулу (закључно са пола циклуса). Приликом проласка струје кроз сваки отпорник или водич на том отпорнику настаје пад напона једнак производу струје и отпора између крајева отпорника или жице. Према Омовом закону електрични отпор једнак је паду напона на отпорнику подељеном са јачином струје која протиче кроз отпорник. За појачавач у класи А, радни отпорник је спојен у коло аноде и зове се анодни отпорник или анодни терет. Ако спољни отпорник смањи струју у колу на половину, то је отпорник од 9 килоома. Ако одаберемо радни отпорник од 10 КΩ, и анодну струју од 2.25 -{mA}-, пад напона на њему ће износити

formula_1 = 0.00225 A * 10000 Ω = 22.5 -{V}-

Сад претпоставимо да се улазни наизмјенични напон мијења у амплитуди од -1.5 до -0.5 -{V}- (напон врх-врх сигнала је 1 волт). За већину материјала не постоји значајна зависност отпора од струје кроз отпорник, у широком опсегу напона и струја. Волтметар ради мерећи струју (у складу са Омовим законом) кроз отпорник. Кондензатор -{C}- се празни и тјера струју Id кроз отпорник -{R}-. Кондензатор -{C}- се празни и тјера струју ид кроз отпорник -{R}-. Савршени отпорник има фиксну вредност отпора на свим фреквенцијама и амплитудама напона или струје. Најједноставније РЦ коло је кондензатор и отпорник у серији. За кола једносмерне струје, отпорност је дефинисана Омовим законом као количник једносмерног напона на отпорнику и једносмерне струје кроз отпорник:

где су formula_7 и formula_8 вредности (константне и реалне) једносмерне стује. Отпорник има највећи радни напон и струју изнад које се отпор може променити (у неком случајевима и драстично) или отпорник може бити физички оштећен (на пример може бити прегрејан или може прегорети). Када су отпорник, кондензатор и калем везани у колу наизменичне струје, еквивалентна импеданса се рачуна на исти начин као и еквивалентна отпорност у колим једносмерне струје. На примјер фото-отпорник је отпорник и сензор у исто вријеме. Снага дисипације (потрошене) на отпорнику једнака је напону на отпорнику помноженом са струјом кроз отпорник::

formula_11
Сва три израза су еквивалентна, задња два су изведена из првог кориштењем Омовог закона. Ипак, тешко је трансформисати једносмерну струју на високи напон и малу струју, док се то код наизменичне струје може лако и ефикасно урадити трансформаторима. Заостали напон опада 100 до 300 -{mV}- (у зависности од количине базне струје). Пораст температуре од 1 °C узрокује пораст сваког ома отпора за "α" Ω, при чему "α" назива температурни коефицијент електричног отпора, који је завистан од врсте материјала од кога је израђен отпорник. Када се коло састоји од само једног оптуженог кондензатора и отпорника, кондензатор ће испунити своју акумулирану енергију кроз отпорник. График зависности

У математици график зависности (график функције или график) је скуп тачака у координатном систему formula_1, којим се приказује како једна величина (formula_2) зависи од промене друге (formula_3). У овом случају шант, манганов отпорник тачно познатог отпора, поставља се паралелно са галванометром који се помиче, тако да ће кроз то проћи све струје које треба измјерити. На примјер, понекад је могуће потпуно елиминисати анодну струју већ при напону решетке од -10 -{V}-, иако је анодни напон +100 -{V}- (ово знатно зависи од типа триоде). На примјер, понекад је могуће потпуно елиминисати анодну струју већ при напону решетке од -10 -{V}-, иако је анодни напон +100 -{V}- (ово знатно зависи од типа триоде). График зависности -{1/v}- од 1/-{[S]}- је линеаран. Приликом проласка струје кроз сваки отпорник или водич на том отпорнику настаје пад напона једнак производу струје и отпора између крајева отпорника или жице. Према Омовом закону електрични отпор једнак је паду напона на отпорнику подељеном са јачином струје која протиче кроз отпорник. За појачавач у класи А, радни отпорник је спојен у коло аноде и зове се анодни отпорник или анодни терет. Ако спољни отпорник смањи струју у колу на половину, то је отпорник од 9 килоома. За већину материјала не постоји значајна зависност отпора од струје кроз отпорник, у широком опсегу напона и струја. Волтметар ради мерећи струју (у складу са Омовим законом) кроз отпорник. Кондензатор -{C}- се празни и тјера струју Id кроз отпорник -{R}-. Кондензатор -{C}- се празни и тјера струју ид кроз отпорник -{R}-. Ако одаберемо радни отпорник од 10 КΩ, и анодну струју од 2.25 -{mA}-, пад напона на њему ће износити

formula_1 = 0.00225 A * 10000 Ω = 22.5 -{V}-

Сад претпоставимо да се улазни наизмјенични напон мијења у амплитуди од -1.5 до -0.5 -{V}- (напон врх-врх сигнала је 1 волт). Савршени отпорник има фиксну вредност отпора на свим фреквенцијама и амплитудама напона или струје. Најједноставније РЦ коло је кондензатор и отпорник у серији. За кола једносмерне струје, отпорност је дефинисана Омовим законом као количник једносмерног напона на отпорнику и једносмерне струје кроз отпорник:

где су formula_7 и formula_8 вредности (константне и реалне) једносмерне стује. Отпорник има највећи радни напон и струју изнад које се отпор може променити (у неком случајевима и драстично) или отпорник може бити физички оштећен (на пример може бити прегрејан или може прегорети). Када су отпорник, кондензатор и калем везани у колу наизменичне струје, еквивалентна импеданса се рачуна на исти начин као и еквивалентна отпорност у колим једносмерне струје. На примјер фото-отпорник је отпорник и сензор у исто вријеме. Снага дисипације (потрошене) на отпорнику једнака је напону на отпорнику помноженом са струјом кроз отпорник::

formula_11
Сва три израза су еквивалентна, задња два су изведена из првог кориштењем Омовог закона. Израђују се за напоне до 500 V наизменичне струје и до 600 V једносмерне. Ипак, тешко је трансформисати једносмерну струју на високи напон и малу струју, док се то код наизменичне струје може лако и ефикасно урадити трансформаторима. Заостали напон опада 100 до 300 -{mV}- (у зависности од количине базне струје). Пораст температуре од 1 °C узрокује пораст сваког ома отпора за "α" Ω, при чему "α" назива температурни коефицијент електричног отпора, који је завистан од врсте материјала од кога је израђен отпорник. Када се коло састоји од само једног оптуженог кондензатора и отпорника, кондензатор ће испунити своју акумулирану енергију кроз отпорник. График зависности

У математици график зависности (график функције или график) је скуп тачака у координатном систему formula_1, којим се приказује како једна величина (formula_2) зависи од промене друге (formula_3). У овом случају шант, манганов отпорник тачно познатог отпора, поставља се паралелно са галванометром који се помиче, тако да ће кроз то проћи све струје које треба измјерити. График зависности -{1/v}- од 1/-{[S]}- је линеаран. График промене напона и јачине струје у зависности од времена синусних наизменичних струја идентичан је графику синусне тригонометријске функције.