Шта у прашницима настаје мејозом?
мушке споре женске споре женске гамете мушке гамете
A B C D
У завиности од споре из протонеме клијају мушке и женске биљке. Одрасли спорофити производе споре мејозом, што понекад називамо „редукционом деобом“ зато што се парови хромозома поново деле да би формирали један сет. Како је "Salvinia natans" хетероспорна папрат разликујемо мушке и женске односно микро и макро споре. Сваки субмерзни лист садржи лобус на коме се налазе спорокарпи, структуре које носе мушке и женске споре. Свако плодиште ослобађа сићушне споре, а клијањем спора на одговарајућој подлози настаје нови мицелиј. Налази се у семену, а настаје спајањем мушке и женске полне ћелије у плоднику тучка. Поленова зрна стварају се на посебним прашницима. Познат и као цревни ботулизам, настаје када споре ботулизма допру у црева и почну да производе ботулински токсин. Цветови су беле боје са розе прашницима, мирисни. Мејозом се из обичних ћелија организма стварају полне ћелије. Поленова зрна настају у микроспорангијама (које се код скривеносеменица налазе у прашницима). Оогенеза

Оогенеза или овогенеза је процес настајања јајних ћелија мејозом. Тада настаје зигот из ког се развија спорофит који редукционом деобом даје споре, те се ту циклус на даље понавља. У знатно крупнијој макроспорангији настаје чак тридесет и две споре од којих само једна постане функционална и спремна за оплодњу и наставак циклуса. Мушке шишарке су изграђене из густо и спирално поређаних микроспорофила, на којима се диференцирају микроспорангије (поленове кесе) у којима настаје полен. Споре -{"hyaline"}-. Мејозом се одржава сталан број хромозома из генерације у генерацију (родитељи, њихова деца, унуци итд.). Цветови су крупни, 2-4 цм у пречнику, појединачни и без мириса, са израженим прашницима. Из нуцелуса се издвоји једна ћелија, која се дели мејозом дајући хаплоидне ћелије. Цветови су са дугачким прашницима, светлоплаве до љубичасте боје и прошарани тамноплавим жилицама. У неповољним условима граде споре. Споре су бледосиве. Споре су светломрке. Споре су тетраедарне. Споре бледожућкасте, "-{hyaline}-". У завиности од споре из протонеме клијају мушке и женске биљке. Одрасли спорофити производе споре мејозом, што понекад називамо „редукционом деобом“ зато што се парови хромозома поново деле да би формирали један сет. Како је "Salvinia natans" хетероспорна папрат разликујемо мушке и женске односно микро и макро споре. Свако плодиште ослобађа сићушне споре, а клијањем спора на одговарајућој подлози настаје нови мицелиј. Сваки субмерзни лист садржи лобус на коме се налазе спорокарпи, структуре које носе мушке и женске споре. Поленова зрна стварају се на посебним прашницима. Налази се у семену, а настаје спајањем мушке и женске полне ћелије у плоднику тучка. Познат и као цревни ботулизам, настаје када споре ботулизма допру у црева и почну да производе ботулински токсин. Цветови су беле боје са розе прашницима, мирисни. Мејозом се из обичних ћелија организма стварају полне ћелије. Поленова зрна настају у микроспорангијама (које се код скривеносеменица налазе у прашницима). У психодинамској теорији К. Јунга мушки аспект женске личности који настаје акумулираним искуством жена у односима са мушкарцима. Оогенеза

Оогенеза или овогенеза је процес настајања јајних ћелија мејозом. Тада настаје зигот из ког се развија спорофит који редукционом деобом даје споре, те се ту циклус на даље понавља. У знатно крупнијој макроспорангији настаје чак тридесет и две споре од којих само једна постане функционална и спремна за оплодњу и наставак циклуса. Споре -{"hyaline"}-. Мејозом се одржава сталан број хромозома из генерације у генерацију (родитељи, њихова деца, унуци итд.). Цветови су крупни, 2-4 цм у пречнику, појединачни и без мириса, са израженим прашницима. Из нуцелуса се издвоји једна ћелија, која се дели мејозом дајући хаплоидне ћелије. Цветови су са дугачким прашницима, светлоплаве до љубичасте боје и прошарани тамноплавим жилицама. У неповољним условима граде споре. Споре су бледосиве. Споре су светломрке. Споре су тетраедарне. Споре бледожућкасте, "-{hyaline}-". Зрели гаметофит у процесу митозе ствара мушке и/или женске гамете. Попут животиња, биљке су развиле специјализоване мушке и женске гамете. Цветови су обично хермафродитни, те производе мушке и женске гамете. мушке и женске гамете које садрже хаплоидан број хромозома (Н), односно за половину мање од соматских. Гамети које производи један организам дефинишу његов пол: мужјаци производе мале гамете (сперматозоа, или сперматозоид, код животиња; полен код биљки), док женке производе велике гамете ("ове", или јајне ћелије); индивидуални организми који производе мушке и женске гамете се називају хермафродитима. Поленова зрна стварају се на посебним прашницима. Налази се у семену, а настаје спајањем мушке и женске полне ћелије у плоднику тучка. Цветови су беле боје са розе прашницима, мирисни. Једна индивидуа која ексклузивно производи велике гамете је женка, а индивидуа која која ексклузивно производи мале гамете је мужјак. Мејозом се из обичних ћелија организма стварају полне ћелије. Поленова зрна настају у микроспорангијама (које се код скривеносеменица налазе у прашницима). У психодинамској теорији К. Јунга мушки аспект женске личности који настаје акумулираним искуством жена у односима са мушкарцима. Оогенеза

Оогенеза или овогенеза је процес настајања јајних ћелија мејозом. Мејозом се одржава сталан број хромозома из генерације у генерацију (родитељи, њихова деца, унуци итд.). Цветови су крупни, 2-4 цм у пречнику, појединачни и без мириса, са израженим прашницима. Из нуцелуса се издвоји једна ћелија, која се дели мејозом дајући хаплоидне ћелије. Цветови су са дугачким прашницима, светлоплаве до љубичасте боје и прошарани тамноплавим жилицама. Експлоатација угља настаје после шта се откопа слој откривке, који је у просеку двадесетак метерс иза откривеног слоја. Понекад се спуштају тихо на травњаке када је трава у цвету и хране се прашницима цветова. Организам ове, полне генерације је гаметофит и он ствара и носи гамете. На сабору настаје расцеп у иконофилској странци због различитог става шта треба радити са епископима који су били иконоборци. После кратке интерфазе, обе ћелије настале од једне ћелије мејозом 1 улазе у мејозу 2 – еквациону митозу. Мушки цветови су са бројним црвеним прашницима, а женски са по 4-6 црвених приперака. У случају транслокације 21/21 (између истих хромозома) особа не ствара нормалне гамете већ само или гамете који имају оба хромозома 21 (закачени су један за други) или су без хромозома 21 (схема Б). У случају транслокације 21/21 (између истих хромозома) особа не ствара нормалне гамете већ само или гамете који имају оба хромозома 21 (закачени су један за други) или су без хромозома 21 (нултизомични гамети). Зрели гаметофит у процесу митозе ствара мушке и/или женске гамете. Попут животиња, биљке су развиле специјализоване мушке и женске гамете. Цветови су обично хермафродитни, те производе мушке и женске гамете. мушке и женске гамете које садрже хаплоидан број хромозома (Н), односно за половину мање од соматских. Гамети које производи један организам дефинишу његов пол: мужјаци производе мале гамете (сперматозоа, или сперматозоид, код животиња; полен код биљки), док женке производе велике гамете ("ове", или јајне ћелије); индивидуални организми који производе мушке и женске гамете се називају хермафродитима. Налази се у семену, а настаје спајањем мушке и женске полне ћелије у плоднику тучка. Поленова зрна стварају се на посебним прашницима. Цветови су беле боје са розе прашницима, мирисни. Полни диморфизам мужјак/женка између организама или органа за размножавање различитог пола није ограничен само на животиње; мушке гамете производе хитридиомикоте, силикатне алге и копнене биљке, између осталог. Једна индивидуа која ексклузивно производи велике гамете је женка, а индивидуа која која ексклузивно производи мале гамете је мужјак. Мејозом се из обичних ћелија организма стварају полне ћелије. Поленова зрна настају у микроспорангијама (које се код скривеносеменица налазе у прашницима). Оогенеза

Оогенеза или овогенеза је процес настајања јајних ћелија мејозом. Мушке шишарке су изграђене из густо и спирално поређаних микроспорофила, на којима се диференцирају микроспорангије (поленове кесе) у којима настаје полен. Мејозом се одржава сталан број хромозома из генерације у генерацију (родитељи, њихова деца, унуци итд.). Цветови су крупни, 2-4 цм у пречнику, појединачни и без мириса, са израженим прашницима. Из нуцелуса се издвоји једна ћелија, која се дели мејозом дајући хаплоидне ћелије. Цветови су са дугачким прашницима, светлоплаве до љубичасте боје и прошарани тамноплавим жилицама. Експлоатација угља настаје после шта се откопа слој откривке, који је у просеку двадесетак метерс иза откривеног слоја. Понекад се спуштају тихо на травњаке када је трава у цвету и хране се прашницима цветова. Организам ове, полне генерације је гаметофит и он ствара и носи гамете. На сабору настаје расцеп у иконофилској странци због различитог става шта треба радити са епископима који су били иконоборци. После кратке интерфазе, обе ћелије настале од једне ћелије мејозом 1 улазе у мејозу 2 – еквациону митозу. Мушки цветови су са бројним црвеним прашницима, а женски са по 4-6 црвених приперака. У случају транслокације 21/21 (између истих хромозома) особа не ствара нормалне гамете већ само или гамете који имају оба хромозома 21 (закачени су један за други) или су без хромозома 21 (схема Б).