Коя от посочените форми на релефа в Старопланинската област е ерозионна?
котловина Герлово Искърски пролом платото Стражата пещера Съева дупка
A B C D
На югозапад граничи с историко-географската област (котловина) Герлово, а на юг – с Ришката котловина. Герлово

Герлово (или Герилово) е хълмиста котловина и историко-географска област в Източния Предбалкан, в Търговишка, Шуменска и Сливенска области. То е полубалканско село, разположено в югоизточната част на котловина Герлово. То е полубалканско село, разположено в югоизточната част на котловина Герлово. Разположено е на река Височица, на 15 км северно от Пирот в старопланинската котловина Висок. Преобладват карстовите форми на релефа. Селото попада в историко-географската област Герлово. Селото попада в историко-географската област Герлово. Селото попада в историко-географската област Герлово. Разположено и в историко-географската област Герлово. Средногорие (физикогеографска област)

Средногорието е система от планини в България и физикогеографска област в Старопланинската зона. Модулът на оттока в Старопланинската област показва значително разнообразие. В Старопланинската област се развиват животновъдството и земеделие. Старопланинската природно-географска област е разположена почти в средата на България. Формирането на релефа е свързано с развитието на Черноморската котловина. Радомирска котловина

Радомирската котловина е котловина в Западна България, област Перник, част от физико-географската област Краище. Конево е разположено в източната част на историко-географската област Герлово. Пернишка котловина

Пернишката котловина е котловина в Западна България, област Перник, в историко-географската област Граово, част от физико-географската област Краище. Брезнишка котловина

Брезнишката котловина е котловина в Западна България, област Перник, в историко-географската област Граово, част от физико-географската област Краище. Каменица (котловина)

Каменишката котловина е котловина в Западна България, област Кюстендил, в историко-географската област Каменица, част от физико-географската област Краище. Старопланинската област разделя Северна и Южна България. В Старопланинската физикогеографска област на територията на общината попадат части от три планини. Бяла река е разположена в югоизточната част на физико-географската област Герлово. Наречен е на историко-географската област Герлово, намираща се в Североизточна България. То се намира в община Върбица, област Шумен, в историко-географската област Герлово. Искърски пролом – Ржана

„Искърски пролом – Ржана“ е защитена зона от Натура 2000 в България. Искърски пролом

Искърският пролом (или "Старопланински пролом на река Искър") е пролом на река Искър в Западна България, в Западна Стара планина, в Софийска област и област Враца. Намира се в старопланинския Искърски пролом до село Церово. На територията на Ржана планина попада част от защитена зона „Искърски пролом – Ржана“. Преобладват карстовите форми на релефа. От юг на север, по цялото протежение на община Своге протича река Искър в своя величествен Искърски пролом. Средногорие (физикогеографска област)

Средногорието е система от планини в България и физикогеографска област в Старопланинската зона. Модулът на оттока в Старопланинската област показва значително разнообразие. В Старопланинската област се развиват животновъдството и земеделие. Старопланинската природно-географска област е разположена почти в средата на България. Старопланинската област разделя Северна и Южна България. В Старопланинската физикогеографска област на територията на общината попадат части от три планини. Тези два масива имат алпийски форми на релефа. Към Старопланинската физикогеографска област в община Сливен попадат части от 5 орографски единици. Образуват се в негативни форми на релефа, при карстови наличности. Срещат се ледникови форми на релефа (главно в масива Кърконоше). Тук преобладават ледниковите форми на релефа (на юг от 48° ю.ш. Веселин Искърски

Веселин Искърски е български журналист, кореспондент на в. Един от тях е коя област е управлявал Никола. Разположен е в Предбалкана, в Старопланинската геоморфоложка област, с надморска височина около 100 метра. За релефа ѝ са характерни заоблените форми на релефа – хълмове и долинни понижения, а по западните ѝ склонове често срещани са карстовите форми. Изследва река Ингода и руската част на Онон и доказва, че текат през планинска ерозионна област. Най-характерни за карста са отрицателни форми на релефа. Межденишки пролом

Межденишкият пролом (или "Бинкоски пролом") е пролом на река Тунджа в Южна България, между Сърнена Средна гора на юг и нископланинските подбалкански ридове Межденик и Шивачевски рид на север в Област Стара Загора и Област Сливен. Образуването на някои форми на релефа на Марс вероятно е било повлияно от подземните води в миналото. Преобладват карстовите форми на релефа. Средногорие (физикогеографска област)

Средногорието е система от планини в България и физикогеографска област в Старопланинската зона. Модулът на оттока в Старопланинската област показва значително разнообразие. В Старопланинската област се развиват животновъдството и земеделие. Старопланинската природно-географска област е разположена почти в средата на България. акропол, тоест тази част от платото, която е естествено защитена от особеностите на релефа. Стражата (планински рид)

Стражата (или "Кръстец") е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Област Пловдив, между Карловската и Казанлъшката котлонина. Старопланинската област разделя Северна и Южна България. В Старопланинската физикогеографска област на територията на общината попадат части от три планини. На юг, в района на село Денчевци чрез седловина висока 380 м се свързват с платото Стражата. Тези два масива имат алпийски форми на релефа. Към Старопланинската физикогеографска област в община Сливен попадат части от 5 орографски единици. Образуват се в негативни форми на релефа, при карстови наличности. Срещат се ледникови форми на релефа (главно в масива Кърконоше). Тук преобладават ледниковите форми на релефа (на юг от 48° ю.ш. Един от тях е коя област е управлявал Никола. Протича в северозападна посока в широка долина между Габровските височини на югозапад и платото Стражата на североизток, като меандрира. Разположен е в Предбалкана, в Старопланинската геоморфоложка област, с надморска височина около 100 метра. За релефа ѝ са характерни заоблените форми на релефа – хълмове и долинни понижения, а по западните ѝ склонове често срещани са карстовите форми. Западно от град Дряново, между долините на реките Янтра и Дряновска се простират най-североизточните части на платото Стражата. Изследва река Ингода и руската част на Онон и доказва, че текат през планинска ерозионна област. Най-характерни за карста са отрицателни форми на релефа. Биляковец

Биляковец е карстово езеро в платото Стражата в близост до село Здравковец, Габровско и дъговидната „Вита стена“ (702 m). Стражата

Стражата е село в Северна България. Образуването на някои форми на релефа на Марс вероятно е било повлияно от подземните води в миналото. Съева дупка

„Съева дупка“ е името на пещера в Среден Предбалкан, България. Обитава старопланинската пещера Птича дупка в близост до село Черни Осъм, област Ловеч. Гаргина дупка (пещера)

Гаргина дупка е пещера в близост до село Мостово, община Асеновград, област Пловдив. Санчова дупка

Санчова дупка е пещера в землището на село Борино, област Смолян. Маноилова дупка

Маноилова дупка или Мануиловата пещера е пещера край село Рибново, община Гърмен, област Благоевград, България. В него се намира една от най-известните пещери в България – „Съева дупка“. Кулина дупка (Божкова дупка, Кумница) е най-дългата пещера в Лудогорието и на четвърто място по дължина в Област Русе. Градешнишка пещера

Градешнишката пещера (Рушова пещера, Рушова дупка или Дупките) е пещера до село Градежница, Тетевенска община, Ловешка област, край едноименната река. Благоустроени и отворени за посещения от граждани са пещерите „Леденика“, „Магура“, „Съева дупка“, „Орлова чука“, „Ягодинска пещера“, „Дяволското гърло“ („Бачо Киро“ е благоустроена още през 1937 г.). Темната дупка (Карлуково)

Темната дупка е пропастна пещера близо до с. Карлуково, община Луковит, Ловешка област, на 325 m н.в. Някои от тях са: пещера Коня, Очилатата пещера, Данчова дупка. Дрънчи дупка

Дрънчи дупка е пещера в землището на село Мелница, община Елхово. В близост до селото на около 8 км се намира една от най-красивите пещери в България – Съева дупка. Харамийска дупка

Харамийска дупка е пропастна пещера в Западните Родопи, България (община Девин). Козарника (община Димово)

Козарника, наричана още Козарска пещера и Живанина дупка, е пещера в Западна Стара планина, България на територията на община Димово, област Видин. Темната дупка

„Темната дупка“ е името на пещера в Лакатнишките скали, Западна Стара планина, България. Системата се състои от четири пещери: Пал-долина-пещера, Матяш-хил-пещера, Студена дупка-пещера и Устата на сом-пещера. Автор и съавтор е на 10 палеонтоложки и палеонтолостратиграфски научни труда и една статия за пещерата Съева дупка. Преобладват карстовите форми на релефа. Троица“ има пещера, наричана Караколюва дупка. Свързана е чрез тясна дупка с Пещера №2В. В местността „Поглед“ има пещера, наречена „Меча дупка“. Надморска височина – 475 m.

Близо до градчето се намира пещерата Съева дупка, известна със своята красота. Средногорие (физикогеографска област)

Средногорието е система от планини в България и физикогеографска област в Старопланинската зона. Модулът на оттока в Старопланинската област показва значително разнообразие.