Кое събитие се е случило на 16 април 1879 г.?
подписана е Конституцията на Княжество България избран е първият княз на Княжество България назначено е първото правителство начело с Тодор Бурмов открито е Учредителното събрание в Търново
A B C D
„Конституция на Българското княжество“ от 16 април 1879 г. е първата българска конституция. от датата 16 април 2017 г., която дата е ден на юриста и конституцията в България. Александър Симов е роден на 20 март 1879 г. в Брезник, Княжество България. Здравко Георгиев е роден на 1 юли 1879 г. в София, Княжество България. 3) приета на 16 април 1879 г.

На 14 април 1879 г. специалната европейска комисия, която според чл. Председател е на Върховния касационен съд на Княжество България (1878 – 1879). Георги Вълков е роден на 10 март 1879 г. в Кара Топрак, Княжество България. След приключването председателят на Учредителното народно събрание митрополит Антим Видински, първият български екзарх, се обръща към депутатите със следните думи:

Търновската конституция е гласувана и подписана на 16 април 1879 г. Събитие, което се е случило преди описаните събития. След 1879 година се преселва в новосъздаденото Княжество България. На 16 април 1879 г., Учредителното Народно събрание в Търново приема първата българска конституция – "Конституция на Българското княжество", широко известна като Търновска конституция. Приета е на 16 април 1879 г. от Учредителното Народно събрание в Търново. 155 от Търновската конституция (16 април 1879 г. Принципите, залегнали в изграждане на първоначалното гражданско устройство на България, залягат и в приетата 16 април 1879 г. Окончателните поправки в текста на Конституцията се обсъждат на 14 април 1879 г., на 26-ото предпоследно заседание. На 4 декември 1947 г. Конституцията на Българското княжество е заменена с "Конституция на Народна република България". При строежа на отсечката Вакарел-София се преселва в Княжество България (1879). На 7 юли 1879 г. Княжество България установява дипломатически отношения с Руската империя. Парламентарни избори в България (1879)

Парламентарните избори в България през 1879 година са редовни парламентарни избори, проведени на 30 септември и 7 октомври 1879 г. в Княжество България. Той е зет на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България 1879 – 1886). Той е племенник на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България (1879 – 1886). Той е племенник на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България (1879 – 1886). Той е роднина на княз Александър I Батенберг, княз на Княжество България (1879 – 1886). Депутат в Учредителното събрание във Велико Търново (10 февруари 1879 – 16 април 1879 г.) Христо Герджиков е роден на 16 юли 1882 г. в Лясковец, Княжество България. „Конституция на Българското княжество“ от 16 април 1879 г. е първата българска конституция. Той е зет на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България 1879 – 1886). Той е племенник на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България (1879 – 1886). Той е племенник на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България (1879 – 1886). Той е роднина на княз Александър I Батенберг, княз на Княжество България (1879 – 1886). Александър Батенберг става първият български княз след Освобождението на България, след като е избран от I Велико Народно събрание на 17 април 1879 г. измежду трима кандидати. Във Верона на 5 април 1857 г. е роден княз Александър I Батенберг – първият български княз (1879 – 1885). Избран е за депутат от Македония на Учредителното събрание на Княжество България в 1879 година. През 1879 година Груич е назначен от княз Милан Обренович за генерален консул на Сърбия в Княжество България. – 861) е първият документално потвърден княз на Нитранското княжество. Неин пръв и единствен представител сред владетелите на България е княз Александър I Батенберг, управлявал Княжество България между 1879 и 1886 година. На 12 юли 1879 г. е осъществен първият официален ескорт на български княз. Първият концерт на певицата в България е на 16 април 2015 г. в НДК. Александър I Български

Александър I Български () е княз на Княжество България в периода 26 юни 1879 – 26 август 1886 година. Александър Симов е роден на 20 март 1879 г. в Брезник, Княжество България. Здравко Георгиев е роден на 1 юли 1879 г. в София, Княжество България. През 1553 г. той е избран за княз-пропст на малкото духовническо княжество Елванген. 3) приета на 16 април 1879 г.

На 14 април 1879 г. специалната европейска комисия, която според чл. Председател е на Върховния касационен съд на Княжество България (1878 – 1879). Георги Вълков е роден на 10 март 1879 г. в Кара Топрак, Княжество България. Събитие, което се е случило преди описаните събития. След 1879 година се преселва в новосъздаденото Княжество България. Княз на България

Княз на България е титлата на държавния глава на Княжество България според Санстефанския и Берлинския договор. На 16 април 1879 г., Учредителното Народно събрание в Търново приема първата българска конституция – "Конституция на Българското княжество", широко известна като Търновска конституция. Приета е на 16 април 1879 г. от Учредителното Народно събрание в Търново. Правителство на Тодор Бурмов

Правителството на Тодор Бурмов е първото правителство на Княжество България, назначено с Указ № 1 от 5 юли 1879 г. на княз Александър I със задачата организиране и провеждане на избори за I Обикновено народно събрание. Правителство на Тодор Живков 1

Първото правителство на Тодор Живков е седемдесет и трето правителство на Народна република България, назначено с Укази № 516 и № 529 от 27 ноември 1962 г.. Управлява страната до 12 март 1966 г., след което е наследено от второто правителство на Тодор Живков. Правителство на Александър Малинов 1

Първото правителство на Александър Малинов е тридесето правителство на Княжество България, назначено с Указ № 3 от 16 януари 1908 г. на княз Фердинанд Сакскобургготски. Правителство на Климент 1

Първото правителството на епископ Климент Браницки е второ правителство на Княжество България, назначено с Указ № 334 от 24 ноември 1879 г. на княз Александър I Батенберг. Правителство на Тодор Иванчов 2

Второто правителство на Тодор Иванчов е двадесето правителство на Княжество България, назначено с Указ № 11 от 27 ноември 1900 г. на княз Фердинанд Сакскобургготски. Правителство на Тодор Живков 2

Второто правителство на Тодор Живков е седемдесет и четвърто правителство на Народна република България, назначено с Укази № 235 и № 237 от 12 март 1966 г.. Управлява страната до 9 юли 1971 г., след което е наследено от първото правителство на Станко Тодоров. Правителство на Тодор Иванчов 1

Първото правителство на Тодор Иванчов е деветнадесето правителство на Княжество България, назначено с Указ № 11 от 1 октомври 1899 г. на княз Фердинанд Сакскобургготски, след разрива между либералите и народнолибералите и оставката на кабинета Греков. След това участва в правителството на Тодор Бурмов като министър на правосъдието и първото правителство на епископ Климент като министър на правосъдието и управляващ Министерството на вътрешните работи (1879 – 1880). Соболев подава оставка, а на негово място е назначено коалиционно правителство начело с Драган Цанков. А още в първото правителство на свободна България, ръководено от министър-председателя Тодор Бурмов, Военното министерство е сред основните институции на държавата. Къща на Тодор Бурмов

Къщата на Тодор Бурмов се намира на ул. По време на Временното руско управление Балабанов е вицегубернатор на Свищов и Русе (1878 – 1879), народен представител от консервативното крило в Учредителното събрание и външен министър в първото правителство на България, водено от Тодор Бурмов. Обявени са извънредни парламентарни избори за 19 април и е назначено служебно правителство начело със Стефан Софиянски, тогава кмет на София. От 12 февруари до 21 май 1997 г. е начело на служебно правителство, назначено от президента Петър Стоянов. Правителство на Бойко Борисов 1

Първото правителство на Бойко Борисов е деветдесето правителство на Република България, назначено с Указ № 274 от 27 юли 2009 г. на Георги Първанов. Правителство на Константин Стоилов 1

Първото правителство на Константин Стоилов е четиринадесето правителство на Княжество България, назначено с Указ № 3 от 29 юни 1887 г. на княз Фердинанд Сакскобургготски. Правителство на Александър Стамболийски 1

Първото правителство на Александър Стамболийски е четиридесето правителство на Царство България, назначено с Указ № 12 от 6 октомври 1919 г. на цар Борис III. Правителство на Васил Радославов 1

Първото правителство на Радославов е тринадесето правителство на Княжество България, назначено с прокламация „Към българския народ“ от 16 август 1886 г. в резултат на контрапреврата, довел до краткотрайното завръщане на княз Александър I Батенберг. Правителство на Народна Република Македония (1)

Първото правителство на Социалистическа република Македония е избрано на 16 април 1945 година. Назначено е временно правителство с председател Пенчо Златев. Правителство на Андрей Тошев

Правителство на Андрей Тошев е петдесет и третото правителство на Царство България, назначено с Указ № 119 от 21 април 1935 г. на цар Борис III. Правителство на Рачо Петров 1

Първото правителство на Рачо Петров е двадесет и първо правителство на Княжество България, назначено с Указ № 3 от 12 януари 1901 г. на княз Фердинанд Сакскобургготски. Правителство на Александър Цанков 1

Първото правителство на Александър Цанков е четиридесет и второ правителство на Царство България, назначено с Указ № 2 от 9 юни 1923 г. на цар Борис III. Правителство на Кимон Георгиев 1

Първото правителство на Кимон Георгиев е петдесет и първо правителство на Царство България, назначено с Указ № 2 от 19 май 1934 г. на цар Борис III. Правителство на Андрей Ляпчев 1

Първото правителство на Андрей Ляпчев е четиридесет и четвърто правителство на Царство България, назначено с Указ № 3 от 4 януари 1926 г. на цар Борис III. Приета е на 16 април 1879 г. от Учредителното Народно събрание в Търново. Депутат в Учредителното събрание във Велико Търново (10 февруари 1879 – 16 април 1879 г.) През 1879 година е депутат е в Учредителното събрание в Търново. На 16 април 1879 г., Учредителното Народно събрание в Търново приема първата българска конституция – "Конституция на Българското княжество", широко известна като Търновска конституция. Учредително събрание

Учредителното събрание в Търново (10 февруари 1879 – 16 април 1879) е първото Народно събрание на България след Освобождението на страната от османско владичество през 1878 година, вследствие на Руско-турската война от 1877 – 1878 година. През февруари 1879 г. участва в Учредителното събрание във Велико Търново за изработване на Конституцията на Княжеството. От 1879 г. е назначен за Председател на Габровския окръжен съд и габровски депутат в Учредителното народно събрание в Търново. и депутат в Учредителното народно събрание (1879 г. Като такъв по право е избран за депутат в Учредителното народно събрание през 1879 година във Търново. През февруари 1879 година Иван Гешов е сред представителите на Южна България, изпратени при Учредителното събрание в Търново. Народен представител е в Учредителното събрание в Търново. В изпълнение клаузите на предварителния Санстефански мирен договор и на Берлинския договор от 1878 г., Учредителното българско народно събрание ("УНС") заседава от 10 февруари до 16 април 1879 г. в старата българска столица Търново. След това е народен представител в Учредителното събрание (1879) и I Обикновено Народно събрание (1879). София е обявена за столица на 3 април 1879 г. от Учредителното народно събрание по предложение на проф. По-късно, скоро след Освобождението през 1879 година той е избран за председател на Учредителното събрание във Велико Търново. На 16 април 1879 г. в старата българска столица Търново, всичките 229 депутати в Учредителното народно събрание подписват първата конституция на Княжество България, която определя административното устройство на страната: “Територията административно се дели на окръжия, околии и общини”. Избран е за народен представител в Учредителното събрание в 1879 година. Като кмет в 1879 година е по право народен представител в Учредителното събрание в Търново, на което е приета първата Конституция на Княжество България. През 1879 г. е избран за представител в Учредителното събрание, което изработва Търновската конституция. През 1879 година е специален пратеник е на вестник „Марица“ в Учредителното събрание. Евстатий е един от най-образованите ранни екзархийски владици, депутат в Учредителното и Първото Велико народно събрание в 1879 година в Търново. Член е на Учредителното събрание, приело Търновската конституция през 1879 година. След приключването председателят на Учредителното народно събрание митрополит Антим Видински, първият български екзарх, се обръща към депутатите със следните думи:

Търновската конституция е гласувана и подписана на 16 април 1879 г. Списък на депутатите в Учредителното събрание

Учредителното събрание на България, заседавало от 10 февруари до 16 април 1879 година, се състои от 229 депутати - 117 по право, 88 избрани и 24 назначени от императорския комисар княз Александър Дондуков-Корсаков. Никола“ в Търново преди самото откриване на Учредителното събрание.