Кое от посочените събития се е случило по време на управлението на цар Самуил?
превземането на Охрид от император Василий ІІ обявяването на Първия кръстоносен поход провъзгласяването на Карл Велики за император превземането на Видин от император Василий II
A B C D
), където Василий ІІ побеждава армията на цар Самуил. В 1014 година император Василий II по време на войната си срещу българския цар Самуил, завзема крепостта Щип ("φρούριον Στυπείον"). Манастирът е изграден през XI век, по време на управлението на цар Самуил. По време на войните на българския цар Самуил и император Василий II Стефан Държислав е съюзник на Византия, срещу което получава контрол над богатите градове по Адриатическото крайбрежие. В надписа се споменева името на епископ от Прилеп, където се е намирало и епископското седалище по време на управлението на цар Самуил. Според едно предположение, основано на несигурни данни, по време на тези събития цар Самуил е край Струмица. След битката при Беласица през 1014 година и смъртта на българския цар Самуил градът е обсаден от войските на император Василий II. По времето на цар Самуил на фасадата е построена голяма градска порта, която служи за защита от атаките на византийския император Василий II в 1001 година. Тук се е състояла историческата Беласишка битка от 29 юли 1014 година между войските на българския цар Самуил и византийския император Василий II Българоубиец. Къща на улица „Цар Самуил“ № 59

Къщата на улица „Цар Самуил“ № 59 () е възрожденска къща в град Охрид, Република Македония. Къща на улица „Цар Самуил“ № 42

Къщата на улица „Цар Самуил“ № 42 () е възрожденска къща в град Охрид, Република Македония. Моравската епископия е изброена в грамотите на император Василий ІІ. Построена е вероятно в периода 1009 – 1013 година по време на управлението на цар Самуил и е част от мащабна фортификационна система. "Ключка клисура" се е състояла историческата Беласишка битка от 29 юли 1014 година между войските на българския цар Самуил и византийския император Василий II Българоубиец. Едната е, че то идва от голямото клане в Беласишката битка от 1014 година между цар Самуил и византийския император Василий II. По времето на цар Самуил се водят много войни, а много тежко поражение е нанесено на византийския император Василий II в Битката при Траянови врата, където по чудо самият император остава жив. В 989 година при управлението на цар Самуил Сервия е присъединена към България, но в 1002 година император Василий II си връща крепостта, въпреки упоритата съпротива на коменданта ѝ Никулица. В песните си, Качич-Миошич разказва за епичната борба между цар Самуил и император Василий II. Бер е превзет от българите през 989 година, при управлението на цар Самуил. Ашот Таронит

Ашот Таронит () е арменски благородник от X - XI век, на византийска и българска служба при император Василий II Българоубиец и цар Самуил. Битка при Крета

Битката при Крета се води през 1009 г. между войските на българския цар Самуил и византийския император Василий II източно от Солун. В района на крепостта, на 16 август 986 г. войската на българския цар Самуил разбива армията на византийския император Василий II. Това е една от причините за продължителните войни на Самуил с византийския император Василий II. Църквата пострадва при управлението на цар Самуил, а по-късно е отново обновена. Между 992 и 1018 Охрид е столица на България и резиденция на цар Самуил. По време на управлението на Константин I, кръстоносците от Първия кръстоносен поход нахлуват в Мала Азия и Близкия изток. Манастирът е изграден през XI век, по време на управлението на цар Самуил. Германски кръстоносен поход

Германски кръстоносен поход, известен също като Еврейски погроми в Германия по време на Първия кръстоносен поход е ранен етап на Първия кръстоносен поход, в който тълпи от френски и немски селяни, обеднели рицари, просяци и бродяги извършват погроми в еврейски общини на Европа. "Битки на Първия кръстоносен поход": "Битки на Първия кръстоносен поход": "Битки на Първия кръстоносен поход": "Битки на Първия кръстоносен поход": "Битки на Първия кръстоносен поход": "Битки на Първия кръстоносен поход": – по време на Третия кръстоносен поход. Според едно предположение, основано на несигурни данни, по време на тези събития цар Самуил е край Струмица. Много по-късно Родос е върнат към Византия от император Алексий I Комнин по време на Първия кръстоносен поход. Народен кръстоносен поход

Народен кръстоносен поход известен и като Поход на бедняците, е първият етап на Първия кръстоносен поход, продължил около половин година, от април до октомври 1096 година. Битка при Дорилеон

Битката при Дорилеон се състои по време на Първия кръстоносен поход на 1 юли 1097. Девети кръстоносен поход

Луи Девети от Франция не успява да завладее Тунис по време на осмия кръстоносен поход. В надписа се споменева името на епископ от Прилеп, където се е намирало и епископското седалище по време на управлението на цар Самуил. Обсада на Ксеригордон

Обсадата на Ксеригордон е епизод от Народния кръстоносен поход от 1095 – 1096 г., първи етап от Първия кръстоносен поход. Яги Сиян

Яги Сиян (починал на 3 юни 1098) е управител на Антиохия по време на Първия кръстоносен поход. Романът „Кръстоносци“ на Зофия Косак (Krzyżowcy) излиза през 1935 г. Творбата е посветена на подготовката и провеждането на Първия кръстоносен поход и на осъществения по същото време Първи народен кръстоносен поход. По време на Първия кръстоносен поход десетки рицари всекидневно умирали от зноя на пустинята, затворени в нажежените си доспехи. По време на Четвъртия кръстоносен поход кръстоносен поход, градът е превзет от участниците в него и е предаден на тамплиерите, които възстановяват крепостта на Ламия. През 1095 г. след обявяването от римския папа Урбан II на организирането на Първия кръстоносен поход,  Балдуин II приема решение за участие в него. Построена е вероятно в периода 1009 – 1013 година по време на управлението на цар Самуил и е част от мащабна фортификационна система. Църквата пострадва при управлението на цар Самуил, а по-късно е отново обновена. Островът е превзет по време на Четвъртия кръстоносен поход (1204 г.) Манастирът е изграден през XI век, по време на управлението на цар Самуил. Според едно предположение, основано на несигурни данни, по време на тези събития цар Самуил е край Струмица. В надписа се споменева името на епископ от Прилеп, където се е намирало и епископското седалище по време на управлението на цар Самуил. Построена е вероятно в периода 1009 – 1013 година по време на управлението на цар Самуил и е част от мащабна фортификационна система. Църквата пострадва при управлението на цар Самуил, а по-късно е отново обновена. Спомената е в съчинението на византийския император Константин Багренородни „За управлението на империята“ във връзка с българо-хърватската война от края на управлението на цар Симеон Велики. Църквата е построена през периода 527 – 536 г. по време на управлението на източноримския император Юстиниан Велики. По време на дългите години война с Византия при управлението на цар Симеон Велики (893 – 927) страната се изтощава. Бер е превзет от българите през 989 година, при управлението на цар Самуил. По време на признаването на Карл Велики като римски император на Запада, се преговаря и за женитбата на Теофилакт с една франкска принцеса. Бернар (Бернхард) е кръщелник на император Карл Велики. Предполага се, че при управлението на Комитопулите Видин е управляван от най-малкия брат, бъдещият цар Самуил. В 1014 година император Василий II по време на войната си срещу българския цар Самуил, завзема крепостта Щип ("φρούριον Στυπείον"). ), по време на управлението на император Тиберий. по време на управлението на император Август. Изключителен сред всички стенописи е този, изписан в 10 век най-вероятно по времето на цар Симеон I Велики, цар Петър I или на цар Самуил. Карл Велики се счита за император на империята и нейния основател, а вероятно и за най-влиятелният император по линия на неговите наследници. Под управлението на цар Седжон Велики (1418 – 1450 г.) Два дни по-късно той коронова Карл Велики за пръв император на Свещената Римска империя. По време на управлението на Ашока Велики (273 г. пр.н.е. Ахил Лариски

Свети Ахил Лариски, известен още и като Преспански, заради пренесените му от цар Самуил мощи, е християнски светител, живял при властването на император Константин Велики. По майчина линия Йоан XII е седмо поколение потомък на франкския император Карл Велики. По време на войните на българския цар Самуил и император Василий II Стефан Държислав е съюзник на Византия, срещу което получава контрол над богатите градове по Адриатическото крайбрежие. По-късно за по-продължителен период Несебър (както го наричат славяните) е отново български при управлението на цар Симеон Велики. В Стратегикона във връзка със съветите са дадени примери с исторически събития, сред които и такива, свързани с българската история, най-вече отнасящи се до управлението на цар Симеон I и цар Самуил. В 1014 година император Василий II по време на войната си срещу българския цар Самуил, завзема крепостта Щип ("φρούριον Στυπείον"). Предполага се, че при управлението на Комитопулите Видин е управляван от най-малкия брат, бъдещият цар Самуил. По време на войните на българския цар Самуил и император Василий II Стефан Държислав е съюзник на Византия, срещу което получава контрол над богатите градове по Адриатическото крайбрежие. След битката при Беласица през 1014 година и смъртта на българския цар Самуил градът е обсаден от войските на император Василий II. По времето на цар Самуил на фасадата е построена голяма градска порта, която служи за защита от атаките на византийския император Василий II в 1001 година. Тук се е състояла историческата Беласишка битка от 29 юли 1014 година между войските на българския цар Самуил и византийския император Василий II Българоубиец. В песните си, Качич-Миошич разказва за епичната борба между цар Самуил и император Василий II. Това е една от причините за продължителните войни на Самуил с византийския император Василий II. Едната е, че то идва от голямото клане в Беласишката битка от 1014 година между цар Самуил и византийския император Василий II. "Ключка клисура" се е състояла историческата Беласишка битка от 29 юли 1014 година между войските на българския цар Самуил и византийския император Василий II Българоубиец. Манастирът е изграден през XI век, по време на управлението на цар Самуил. В района на крепостта, на 16 август 986 г. войската на българския цар Самуил разбива армията на византийския император Василий II. Ашот Таронит

Ашот Таронит () е арменски благородник от X - XI век, на византийска и българска служба при император Василий II Българоубиец и цар Самуил. В 989 година при управлението на цар Самуил Сервия е присъединена към България, но в 1002 година император Василий II си връща крепостта, въпреки упоритата съпротива на коменданта ѝ Никулица. По времето на цар Самуил се водят много войни, а много тежко поражение е нанесено на византийския император Василий II в Битката при Траянови врата, където по чудо самият император остава жив. Битка при Крета

Битката при Крета се води през 1009 г. между войските на българския цар Самуил и византийския император Василий II източно от Солун. Пленен е от император Василий II Българоубиец при превземането на града от византийците през 1001 или 1002 година. След превземането на града от император Василий II през 1002 година видинската епархия е подчинена на Цариградския патриарх. След продължителна обсада на Видин, завършила с превземането на града, Василий II повежда армията си на юг по поречието на Морава и достига околностите на Скопие, където станува българската войска начело със Самуил. Апогей на византийското могъщество е управлението на император Василий II, който след 40-годишна война с България успял да победи достойния си противник цар Самуил и да възстанови контрола на Византия над Балканския полуостров. В надписа се споменева името на епископ от Прилеп, където се е намирало и епископското седалище по време на управлението на цар Самуил. Според едно предположение, основано на несигурни данни, по време на тези събития цар Самуил е край Струмица. ), където Василий ІІ побеждава армията на цар Самуил. Тя е кулминация на двубоя между българския цар Самуил и византийския император Василий II Българоубиец, продължил десетилетия в края на Х и началото на XI век. (или през 1004 г. според друго тълкуване на историческите извори) е една от битките между българския цар Самуил и византийския император Василий II в дългогодишната борба помежду им.