Учредителното събрание, свикано през 1879 г. в Княжество България, има за цел да:
одобри назначения от султана княз избере българския княз одобри Берлинския договор изработи конституция
A B C D
Избран е за депутат от Македония на Учредителното събрание на Княжество България в 1879 година. Учредителното събрание, свикано на 10/23 януари 1879 г., внася големи промени в Проекта, вкл. Назначен е от княз Дондуков-Корсаков за депутат в Учредителното събрание през 1879 година. След Руско-турската война и конституирането на Княжество България през февруари 1879 г. Хаджипенчович е назначен за депутат от Русенски окръг в Учредителното събрание, гласувало Търновската конституция. и депутат в Учредителното народно събрание (1879 г. През 1879 г. е избран за представител в Учредителното събрание, което изработва Търновската конституция. Като кмет в 1879 година е по право народен представител в Учредителното събрание в Търново, на което е приета първата Конституция на Княжество България. Депутат в Учредителното събрание във Велико Търново (10 февруари 1879 – 16 април 1879 г.) През 1879 година е депутат е в Учредителното събрание в Търново. През 1879 г. влиза в състава на Учредителното събрание, а после и в Първото велико народно събрание. Избран е за народен представител в Учредителното събрание в 1879 година. След това е народен представител в Учредителното събрание (1879) и I Обикновено Народно събрание (1879). Става помощник секретар във Виенския съд през 1878 г.

След освобождението на Княжество България е депутат в Учредителното народно събрание през 1879 година като делегат на българското дружество „Напредък“ във Виена. В 1879 година е избран за депутат в Учредителното събрание от Самоковски окръг. В 1879 година е избран за депутат в Учредителното събрание от Самоковски окръг. През 1879 година Груич е назначен от княз Милан Обренович за генерален консул на Сърбия в Княжество България. Приета е на 16 април 1879 г. от Учредителното Народно събрание в Търново. След завръщането си в България е председател на Учредителното събрание и на I Велико народно събрание (1879 година). Списък на депутатите в Учредителното събрание

Учредителното събрание на България, заседавало от 10 февруари до 16 април 1879 година, се състои от 229 депутати - 117 по право, 88 избрани и 24 назначени от императорския комисар княз Александър Дондуков-Корсаков. През февруари 1879 г. участва в Учредителното събрание във Велико Търново за изработване на Конституцията на Княжеството. От 1878 г. живее в София, където през 1879 г. е народен представител и секретар в Учредителното събрание. През февруари 1879 година Иван Гешов е сред представителите на Южна България, изпратени при Учредителното събрание в Търново. През 1879 г. в града се провежда Учредителното събрание, поставящо началото на Третата българска държава. Член е на Учредителното събрание, приело Търновската конституция през 1879 година. Той е зет на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България 1879 – 1886). Избран е за депутат от Македония на Учредителното събрание на Княжество България в 1879 година. Учредителното събрание, свикано на 10/23 януари 1879 г., внася големи промени в Проекта, вкл. Назначен е от княз Дондуков-Корсаков за депутат в Учредителното събрание през 1879 година. След Руско-турската война и конституирането на Княжество България през февруари 1879 г. Хаджипенчович е назначен за депутат от Русенски окръг в Учредителното събрание, гласувало Търновската конституция. и депутат в Учредителното народно събрание (1879 г. През 1879 г. е избран за представител в Учредителното събрание, което изработва Търновската конституция. Като кмет в 1879 година е по право народен представител в Учредителното събрание в Търново, на което е приета първата Конституция на Княжество България. Депутат в Учредителното събрание във Велико Търново (10 февруари 1879 – 16 април 1879 г.) През 1879 година е депутат е в Учредителното събрание в Търново. През 1879 г. влиза в състава на Учредителното събрание, а после и в Първото велико народно събрание. Избран е за народен представител в Учредителното събрание в 1879 година. След това е народен представител в Учредителното събрание (1879) и I Обикновено Народно събрание (1879). Става помощник секретар във Виенския съд през 1878 г.

След освобождението на Княжество България е депутат в Учредителното народно събрание през 1879 година като делегат на българското дружество „Напредък“ във Виена. Инициативата има за цел да избере най-добрия град за живеене в България. След завръщането си в България е председател на Учредителното събрание и на I Велико народно събрание (1879 година). През февруари 1879 г. участва в Учредителното събрание във Велико Търново за изработване на Конституцията на Княжеството. През февруари 1879 година Иван Гешов е сред представителите на Южна България, изпратени при Учредителното събрание в Търново. През 1879 г. в града се провежда Учредителното събрание, поставящо началото на Третата българска държава. Член е на Учредителното събрание, приело Търновската конституция през 1879 година. Той е зет на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България 1879 – 1886). Той е племенник на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България (1879 – 1886). Той е племенник на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България (1879 – 1886). Той е роднина на княз Александър I Батенберг, княз на Княжество България (1879 – 1886). На 16 април 1879 г., Учредителното Народно събрание в Търново приема първата българска конституция – "Конституция на Българското княжество", широко известна като Търновска конституция. През 1879 г. игумен Хрисант бил предложен за депутат в Учредителното Народно събрание, но по неизвестни причини отказал. Избран е за депутат от Македония на Учредителното събрание на Княжество България в 1879 година. Учредителното събрание, свикано на 10/23 януари 1879 г., внася големи промени в Проекта, вкл. След Руско-турската война и конституирането на Княжество България през февруари 1879 г. Хаджипенчович е назначен за депутат от Русенски окръг в Учредителното събрание, гласувало Търновската конституция. и депутат в Учредителното народно събрание (1879 г. През 1879 г. е избран за представител в Учредителното събрание, което изработва Търновската конституция. В изпълнение клаузите на предварителния Санстефански мирен договор и на Берлинския договор от 1878 г., Учредителното българско народно събрание ("УНС") заседава от 10 февруари до 16 април 1879 г. в старата българска столица Търново. Пример за васално княжество в историята на България е Княжество България, което е възстановено/конституирано като трибутарно княжество според Берлинския договор. Като кмет в 1879 година е по право народен представител в Учредителното събрание в Търново, на което е приета първата Конституция на Княжество България. Депутат в Учредителното събрание във Велико Търново (10 февруари 1879 – 16 април 1879 г.) През 1879 година е депутат е в Учредителното събрание в Търново. През 1879 г. влиза в състава на Учредителното събрание, а после и в Първото велико народно събрание. Избран е за народен представител в Учредителното събрание в 1879 година. След това е народен представител в Учредителното събрание (1879) и I Обикновено Народно събрание (1879). Става помощник секретар във Виенския съд през 1878 г.

След освобождението на Княжество България е депутат в Учредителното народно събрание през 1879 година като делегат на българското дружество „Напредък“ във Виена. След завръщането си в България е председател на Учредителното събрание и на I Велико народно събрание (1879 година). Назначен е от княз Дондуков-Корсаков за депутат в Учредителното събрание през 1879 година. През февруари 1879 г. участва в Учредителното събрание във Велико Търново за изработване на Конституцията на Княжеството. През февруари 1879 година Иван Гешов е сред представителите на Южна България, изпратени при Учредителното събрание в Търново. През 1879 г. в града се провежда Учредителното събрание, поставящо началото на Третата българска държава. Член е на Учредителното събрание, приело Търновската конституция през 1879 година. След Берлинския договор става председател на Самоковския окръжен съд в новообразуваното Княжество България. На 16 април 1879 г., Учредителното Народно събрание в Търново приема първата българска конституция – "Конституция на Българското княжество", широко известна като Търновска конституция. Според клаузите на Берлинския мирен договор от 1878 г. всички крепости в Княжество България са разрушени. През 1879 г. игумен Хрисант бил предложен за депутат в Учредителното Народно събрание, но по неизвестни причини отказал. Организира изграждането на държавата Княжество България съгласно предписанията на Берлинския договор (1878). На 16 април 1879 г., Учредителното Народно събрание в Търново приема първата българска конституция – "Конституция на Българското княжество", широко известна като Търновска конституция. През 1879 г. е избран за представител в Учредителното събрание, което изработва Търновската конституция. След Руско-турската война и конституирането на Княжество България през февруари 1879 г. Хаджипенчович е назначен за депутат от Русенски окръг в Учредителното събрание, гласувало Търновската конституция. Избран е за депутат от Македония на Учредителното събрание на Княжество България в 1879 година. Учредителното събрание, свикано на 10/23 януари 1879 г., внася големи промени в Проекта, вкл. Член е на Учредителното събрание, приело Търновската конституция през 1879 година. Като кмет в 1879 година е по право народен представител в Учредителното събрание в Търново, на което е приета първата Конституция на Княжество България. за събрание, което трябва да изработи конституция. В качеството си на негов председател става депутат по право в Учредителното народно събрание, което се събира в Търново, за да изработи конституцията на Княжество България. В 1879 година е избран за депутат от Дупнишки окръг в Учредителното събрание приело Търновската конституция. Участва в приемането на Търновската конституция от Учредителното събрание като народен представител от Ловеч (1879). На 21 ноември същата година Пруденте е избран за председател на Учредителното събрание (1890 – 1891), в което Конгресът се трансформира, за да изработи нова конституция. и депутат в Учредителното народно събрание (1879 г. Народен представител в Учредителното събрание 1879 година, той е в групата на 12 консерватори, които отказват да подпишат Търновската конституция. Либералната партия се формира по време на Учредителното събрание през 1879, в което тя има мнозинство, и играе решаваща роля в създаването на Търновската конституция. Подпредседател на Учредителното народно събрание през 1879 година, като е част от групата на 12 консерватори, които отказват да подпишат Търновската конституция. Дондуков-Корсаков с цел да изработи и утвърди бъдещото държавно устройство на новоосвободеното Княжество България. Депутат в Учредителното събрание във Велико Търново (10 февруари 1879 – 16 април 1879 г.) През 1879 година е депутат е в Учредителното събрание в Търново. През 1879 г. влиза в състава на Учредителното събрание, а после и в Първото велико народно събрание. Още на първите заседания Учредителното събрание избира своя 15-членна комисия, която има задача да прегледа руския проект и да изработи нов документ за основните начала, върху които трябва да е изградена българската конституция. На 16 април 1879 г. в старата българска столица Търново, всичките 229 депутати в Учредителното народно събрание подписват първата конституция на Княжество България, която определя административното устройство на страната: “Територията административно се дели на окръжия, околии и общини”. Избран е за народен представител в Учредителното събрание в 1879 година. След това е народен представител в Учредителното събрание (1879) и I Обикновено Народно събрание (1879). Става помощник секретар във Виенския съд през 1878 г.

След освобождението на Княжество България е депутат в Учредителното народно събрание през 1879 година като делегат на българското дружество „Напредък“ във Виена.