В коя природногеографска област е разположена Златишко-Пирдопската котловина?
Тракийско-Странджанска Краищенско-Средногорска Старопланинска Рило-Родопска
A B C D
Златишко-Пирдопска котловина

Златишко-Пирдопската котловина е котловина в Средногорско-Подбалканската област, петата по ред от запад на изток задбалканска котловина. Козница (рид)

Козница е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Софийска област и Област Пловдив, между Златишко-Пирдопската котловина и Карловската котловина. Гълъбец (планина)

Гълъбец е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Софийска област, между Камарската и Златишко-Пирдопската котловина. Западните му склонове, обърнати към Златишко-Пирдопската котловина са по-стръмни. Разположен е на 696 m надморска височина в средната част на Златишко-Пирдопската котловина. От източната страна на Стъргел е дългият рид Гълъбец, който отделя Софийската котловина от Златишко-Пирдопската котловина. Източните му склонове, обърнати към Златишко-Пирдопската котловина са по-стръмни от западните. Златишко-Пирдопската котловина е разположена между Етрополска и Златишко-Тетевенска планина (части от Стара планина) на север и Същинска Средна гора на юг и Ихтиманска Средна гора на югозапад. В долното течение, в Златишко-Пирдопската котловина водите на Буновска река се използват за напояване. Северната граница преминава по южните периферии на Софийската, Саранската, Камарската и Златишко-Пирдопската котловина. и с множество завои и голям наклон слиза в село Църквище и навлиза в Златишко-Пирдопската котловина. На запад планинския праг Опорски рид я отделя от Саранската котловина, а на изток рида Гълъбец – от Златишко-Пирдопската котловина. Планинският праг Козница се издига между Златишко-Пирдопската котловина на запад и Карловската котловина на изток, като свързва Златишко-Тетевенска планина на Стара планина със Същинска Средна гора. Високият Опорски рид представлява орографска граница между Саранската и Камарската котловина, която посредством рида Гълъбец се разграничава от Златишко-Пирдопската котловина. В Задбалканските котловини има находища на лигнитни въглища в Софийския басейн и на медни руди в Златишко-Пирдопската котловина. Южната половина на община Антон се заема от крайните източни, най-високи части на Златишко-Пирдопската котловина. При гара Копривщица завива на запад-югозапад и навлиза в Златишко-Пирдопската котловина, като тече по южната ѝ част. Община Чавдар се намира в Златишко-Пирдопската котловина, в подножието на Стара планина, на около 70 километра от столицата София. На север достига до южните части на Златишко-Пирдопската и Карловската котловина, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина. На север достига до южните части на Златишко-Пирдопската и Карловската котловина, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина. Планинският праг Гълъбец се издига между Камарската котловина на запад и Златишко-Пирдопската котловина на изток, като свързва Етрополска планина на Стара планина с Ихтиманска Средна гора. Разположено в Златишко-Пирдопската котловина, обградена от Стара планина (южно от връх Баба), Средна гора и рида Гълъбец, по поречието на река Буновчица. В посока от запад на изток тук се редуват Бурелската, Софийската, Саранската, Камарската, Златишко-Пирдопската,
Карловската, Казанлъшката, Твърдишката, Сливенската, Карнобатската и Айтоската котловина. На юг се спуска стръмно към Камарската и Златишко-Пирдопската котловина, а чрез планинския праг Гълъбец се свързва с Ихтиманска Средна гора. Снежина се намира в природногеографска област Дунавска равнина. Златишко-Пирдопска котловина

Златишко-Пирдопската котловина е котловина в Средногорско-Подбалканската област, петата по ред от запад на изток задбалканска котловина. Козница (рид)

Козница е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Софийска област и Област Пловдив, между Златишко-Пирдопската котловина и Карловската котловина. Гълъбец (планина)

Гълъбец е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Софийска област, между Камарската и Златишко-Пирдопската котловина. Западните му склонове, обърнати към Златишко-Пирдопската котловина са по-стръмни. Разположен е на 696 m надморска височина в средната част на Златишко-Пирдопската котловина. От източната страна на Стъргел е дългият рид Гълъбец, който отделя Софийската котловина от Златишко-Пирдопската котловина. Източните му склонове, обърнати към Златишко-Пирдопската котловина са по-стръмни от западните. Златишко-Пирдопската котловина е разположена между Етрополска и Златишко-Тетевенска планина (части от Стара планина) на север и Същинска Средна гора на юг и Ихтиманска Средна гора на югозапад. В долното течение, в Златишко-Пирдопската котловина водите на Буновска река се използват за напояване. Северната граница преминава по южните периферии на Софийската, Саранската, Камарската и Златишко-Пирдопската котловина. Самоковска котловина

Самоковската котловина е котловина в Западна България, Софийска област, част от Краищенско-Тунджанската физико-географската зона. и с множество завои и голям наклон слиза в село Църквище и навлиза в Златишко-Пирдопската котловина. На запад планинския праг Опорски рид я отделя от Саранската котловина, а на изток рида Гълъбец – от Златишко-Пирдопската котловина. Планинският праг Козница се издига между Златишко-Пирдопската котловина на запад и Карловската котловина на изток, като свързва Златишко-Тетевенска планина на Стара планина със Същинска Средна гора. Високият Опорски рид представлява орографска граница между Саранската и Камарската котловина, която посредством рида Гълъбец се разграничава от Златишко-Пирдопската котловина. В Задбалканските котловини има находища на лигнитни въглища в Софийския басейн и на медни руди в Златишко-Пирдопската котловина. Южната половина на община Антон се заема от крайните източни, най-високи части на Златишко-Пирдопската котловина. При гара Копривщица завива на запад-югозапад и навлиза в Златишко-Пирдопската котловина, като тече по южната ѝ част. Община Чавдар се намира в Златишко-Пирдопската котловина, в подножието на Стара планина, на около 70 километра от столицата София. "Станкедимитровска котловина") е котловина в Западна България, в паречието на река Струма, в Област Кюстендил, част от Краищенско-Тунджанската физико-географската зона. На север достига до южните части на Златишко-Пирдопската и Карловската котловина, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина. На север достига до южните части на Златишко-Пирдопската и Карловската котловина, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина. Планинският праг Гълъбец се издига между Камарската котловина на запад и Златишко-Пирдопската котловина на изток, като свързва Етрополска планина на Стара планина с Ихтиманска Средна гора. Разположено в Златишко-Пирдопската котловина, обградена от Стара планина (южно от връх Баба), Средна гора и рида Гълъбец, по поречието на река Буновчица. В посока от запад на изток тук се редуват Бурелската, Софийската, Саранската, Камарската, Златишко-Пирдопската,
Карловската, Казанлъшката, Твърдишката, Сливенската, Карнобатската и Айтоската котловина. Златишко-Пирдопска котловина

Златишко-Пирдопската котловина е котловина в Средногорско-Подбалканската област, петата по ред от запад на изток задбалканска котловина. Козница (рид)

Козница е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Софийска област и Област Пловдив, между Златишко-Пирдопската котловина и Карловската котловина. Гълъбец (планина)

Гълъбец е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Софийска област, между Камарската и Златишко-Пирдопската котловина. Западните му склонове, обърнати към Златишко-Пирдопската котловина са по-стръмни. Разположен е на 696 m надморска височина в средната част на Златишко-Пирдопската котловина. От източната страна на Стъргел е дългият рид Гълъбец, който отделя Софийската котловина от Златишко-Пирдопската котловина. Източните му склонове, обърнати към Златишко-Пирдопската котловина са по-стръмни от западните. Златишко-Пирдопската котловина е разположена между Етрополска и Златишко-Тетевенска планина (части от Стара планина) на север и Същинска Средна гора на юг и Ихтиманска Средна гора на югозапад. В долното течение, в Златишко-Пирдопската котловина водите на Буновска река се използват за напояване. Северната граница преминава по южните периферии на Софийската, Саранската, Камарската и Златишко-Пирдопската котловина. и с множество завои и голям наклон слиза в село Църквище и навлиза в Златишко-Пирдопската котловина. На запад планинския праг Опорски рид я отделя от Саранската котловина, а на изток рида Гълъбец – от Златишко-Пирдопската котловина. Планинският праг Козница се издига между Златишко-Пирдопската котловина на запад и Карловската котловина на изток, като свързва Златишко-Тетевенска планина на Стара планина със Същинска Средна гора. Високият Опорски рид представлява орографска граница между Саранската и Камарската котловина, която посредством рида Гълъбец се разграничава от Златишко-Пирдопската котловина. В Задбалканските котловини има находища на лигнитни въглища в Софийския басейн и на медни руди в Златишко-Пирдопската котловина. Южната половина на община Антон се заема от крайните източни, най-високи части на Златишко-Пирдопската котловина. При гара Копривщица завива на запад-югозапад и навлиза в Златишко-Пирдопската котловина, като тече по южната ѝ част. Община Чавдар се намира в Златишко-Пирдопската котловина, в подножието на Стара планина, на около 70 километра от столицата София. На север достига до южните части на Златишко-Пирдопската и Карловската котловина, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина. На север достига до южните части на Златишко-Пирдопската и Карловската котловина, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина. Планинският праг Гълъбец се издига между Камарската котловина на запад и Златишко-Пирдопската котловина на изток, като свързва Етрополска планина на Стара планина с Ихтиманска Средна гора. Разположено в Златишко-Пирдопската котловина, обградена от Стара планина (южно от връх Баба), Средна гора и рида Гълъбец, по поречието на река Буновчица. В посока от запад на изток тук се редуват Бурелската, Софийската, Саранската, Камарската, Златишко-Пирдопската,
Карловската, Казанлъшката, Твърдишката, Сливенската, Карнобатската и Айтоската котловина. На юг се спуска стръмно към Камарската и Златишко-Пирдопската котловина, а чрез планинския праг Гълъбец се свързва с Ихтиманска Средна гора. Снежина се намира в природногеографска област Дунавска равнина. Златишко-Пирдопска котловина

Златишко-Пирдопската котловина е котловина в Средногорско-Подбалканската област, петата по ред от запад на изток задбалканска котловина. Козница (рид)

Козница е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Софийска област и Област Пловдив, между Златишко-Пирдопската котловина и Карловската котловина. Гълъбец (планина)

Гълъбец е напречен планински праг в Средногорско-Подбалканската област в Софийска област, между Камарската и Златишко-Пирдопската котловина. Западните му склонове, обърнати към Златишко-Пирдопската котловина са по-стръмни. Разположен е на 696 m надморска височина в средната част на Златишко-Пирдопската котловина. От източната страна на Стъргел е дългият рид Гълъбец, който отделя Софийската котловина от Златишко-Пирдопската котловина. Източните му склонове, обърнати към Златишко-Пирдопската котловина са по-стръмни от западните. Златишко-Пирдопската котловина е разположена между Етрополска и Златишко-Тетевенска планина (части от Стара планина) на север и Същинска Средна гора на юг и Ихтиманска Средна гора на югозапад. В долното течение, в Златишко-Пирдопската котловина водите на Буновска река се използват за напояване. Северната граница преминава по южните периферии на Софийската, Саранската, Камарската и Златишко-Пирдопската котловина. и с множество завои и голям наклон слиза в село Църквище и навлиза в Златишко-Пирдопската котловина. На запад планинския праг Опорски рид я отделя от Саранската котловина, а на изток рида Гълъбец – от Златишко-Пирдопската котловина. Планинският праг Козница се издига между Златишко-Пирдопската котловина на запад и Карловската котловина на изток, като свързва Златишко-Тетевенска планина на Стара планина със Същинска Средна гора. Високият Опорски рид представлява орографска граница между Саранската и Камарската котловина, която посредством рида Гълъбец се разграничава от Златишко-Пирдопската котловина. В Задбалканските котловини има находища на лигнитни въглища в Софийския басейн и на медни руди в Златишко-Пирдопската котловина. Южната половина на община Антон се заема от крайните източни, най-високи части на Златишко-Пирдопската котловина. При гара Копривщица завива на запад-югозапад и навлиза в Златишко-Пирдопската котловина, като тече по южната ѝ част. Община Чавдар се намира в Златишко-Пирдопската котловина, в подножието на Стара планина, на около 70 километра от столицата София. На север достига до южните части на Златишко-Пирдопската и Карловската котловина, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина. На север достига до южните части на Златишко-Пирдопската и Карловската котловина, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина. Планинският праг Гълъбец се издига между Камарската котловина на запад и Златишко-Пирдопската котловина на изток, като свързва Етрополска планина на Стара планина с Ихтиманска Средна гора. Разположено в Златишко-Пирдопската котловина, обградена от Стара планина (южно от връх Баба), Средна гора и рида Гълъбец, по поречието на река Буновчица. В посока от запад на изток тук се редуват Бурелската, Софийската, Саранската, Камарската, Златишко-Пирдопската,
Карловската, Казанлъшката, Твърдишката, Сливенската, Карнобатската и Айтоската котловина. На юг се спуска стръмно към Камарската и Златишко-Пирдопската котловина, а чрез планинския праг Гълъбец се свързва с Ихтиманска Средна гора. Снежина се намира в природногеографска област Дунавска равнина.