Кое политическо събитие провокира Софроний Врачански да напише своето  „Възвание към българския народ“?
Първото сръбско антиосманско въстание от 1804 г. Отцепването на Видинския аян от султанската власт. Руско-турската война от 1806-1812 г. Първата Екатеринина война от 1768-1774 г.
A B C D
През 1804 година избухва "Първото сръбско въстание". След 1804 г. по време на Първото сръбско въстание подкрепя въстаниците. "„Житие и страдания грешнаго Софрония“" и "„Възвание към българския народ“" превръщат Софроний в най-видния представител на българската литература от началото на 19 век. Тук, през 1804 избухва Първото сръбско въстание, чиито предводител е Караджордже Петрович. Първо сръбско въстание

Първото сръбско въстание () е въстание на сърбите в Смедеревския санджак, продължило от 1804 до 1813 година, първи етап на Сръбската революция. Участва и в комисията по изработване план на въстанието и Прокламация – възвание към българския народ. „Неделник“/„Софроние“ на Софроний Врачански (Първото издание на Софронието излиза през 1806 г.). Софроний Врачански. Софроний Врачански“. Софроний Врачански“. Първото сръбско въстание започва през 1804 година и сърбите, водени от Караджордже Петрович установяват контрол над основната част от Смедеревския санджак. – до началото на първото сръбско въстание. Софроний Врачански

Софроний Врачански е български духовник, врачански епископ, народен будител и пръв последовател на делото на Паисий Хилендарски. Такива монументи са паметникът на Карагеорги Петрович и сръбските герои от Първото сръбско въстание, провело се в периода между 1804 и 1813. „Дунавска зора“ Възвание до българския народ, с което го призовава на борба против османските поробители. Тук е работил Софроний Врачански. Софроний, епископ Врачански“ – I ст. Потомка е на Софроний Врачански. Софроний Врачански“, в две степени. Софроний Врачански“

Средно училище „Св. Софроний Врачански“ и СОУ „Св. Повод за Първото сръбско въстание е кърваво събитие, познато в сръбската история като Сечта на князете, с която османските власти са целят да сплашат местните сръбски първенци и народ и така да пресекат подготовката за въстанието. Той е войвода в първото сръбско въстание. Сръбските бунтовници го контролират по време на Кочина крайна (1788 – 1791) и отново през 1804 – 1813 по време на Първото сръбско въстание. на "Евангелие поучително" на Софроний Врачански. "„Житие и страдания грешнаго Софрония“" и "„Възвание към българския народ“" превръщат Софроний в най-видния представител на българската литература от началото на 19 век. Участва и в комисията по изработване план на въстанието и Прокламация – възвание към българския народ. Софроний Врачански. Софроний Врачански“. Софроний Врачански“. Софроний Врачански

Софроний Врачански е български духовник, врачански епископ, народен будител и пръв последовател на делото на Паисий Хилендарски. „Дунавска зора“ Възвание до българския народ, с което го призовава на борба против османските поробители. Потомка е на Софроний Врачански. Той е принуден да отпрати и собствените си войници, за да отблъснат нападение на видинския аян Идрис Молла към Русе и на бившия силистренски аян Сюлейман Йълъкоглу към Стара Загора. на "Евангелие поучително" на Софроний Врачански. Тук е работил Софроний Врачански. Софроний, епископ Врачански“ – I ст. Софроний Врачански“, в две степени. Софроний Врачански“

Средно училище „Св. Софроний Врачански“ и СОУ „Св. Заема катедрата на врачански епископ в 1803 година след Софроний Врачански. През 1899 Цанко Церковски пише в Мусина своето "„Възвание към българските земеделци“", с което призовава за създаването на Българския земеделски народен съюз. Софроний Врачански“ е училище в град Пловдив. Софроний Врачански, по-късно владика на Врачанска епархия. Етнографско-възрожденски комплекс „Свети Софроний Врачански“

Етнографско-възрожденски комплекс „Свети Софроний Врачански“ към Регионалния исторически музей – Враца е архитектурно-етнографска музейна експозиция, създадена между 1972 и 1987 година. „За заслуги като първенствуващ борец за духовно и политическо освобождение на българския народ“. Син е на Мария Стойкова, дъщерята на Софроний Врачански. Негов основател е епископ Софроний Врачански (1739 – 1813). През 2010 г. е правено допитване кварталът да се преименува на „Софроний Врачански". Там е намирал убежище Софроний Врачански, гонен от турци и гърци. ), част от Руско-турската война от 1806 – 1812. Участник в Руско-турската война (1806-1812). Участва в Руско-турската война (1806-1812). Участва в Руско-турската война (1806 – 1812). Участник в Руско-турската война (1806-1812) и Руско-турската война (1828-1829). От 1806 до 1812 година е един от най-видните представители на българския народ в отношенията с руското командване след Руско-турската война. Руско-турска война (1806 – 1812)

Руско-турската война от 1806 – 1812 започва през декември 1806 г., когато Османската империя заставя владетелите на дружествено настроените към Русия Молдова и Влашко да се откажат от престола. Участник в Руско-турската война (1806-1812), Наполеоновите войни и Френско-руската война (1812-1814). Следващото заселване е свързано с Руско-турската война от 1806-1812 година. Командир на Дунавската руска армия през Руско-турската война (1806-1812). Синовете му са доброволци в Руско-турската война 1806 - 1812 година. През Руско-турската война (1806 – 1812) руските войски два пъти превземат Ловеч. Междувременно обаче избухва Руско-турската война (1806 – 1812), а сърбите превземат Белград. В периода на Руско-турската война от 1806 – 1812 Буджак е опустошен от Русия. В Руско-турската война от 1806-1812 г. се отличава в битката при Браила и Русе. От май 1809 г. е командир на Дунавската руска армия в Руско-турската война (1806 – 1812). Руско-турската война през 1806-1812 г. е причина за първото масово изселване на българите от родината им. След Руско-турската война от 1806-1812 година в селото се заселват 134 български семейства от Македония. Участва (1809 – 1811) в Руско-турската война от 1806 – 1812 г.: превзема Тутракан, обсажда Силистра, атакува Шумен и Русе. По време на Руско-турската война (1806 – 1812) градът е опожарен от руските войски, а населението – преселено. С избухването на руско-турската война от 1806-1812 година активността на руснаците на иранския фронт отслабва. Битка при Батин

Битката при Батин е една от решителните битки в Руско-турската война от 1806 – 1812. Първоначалния си боен опит набира в българските земи по време на руско-турската война от 1806 – 1812 година. Битка при Ловеч (1810 – 1811)

Битката при Ловеч е по време на Руско-турската война (1806 – 1812). През 1806 г. излиза първата печатна новобългарска книга, издадена от Софроний Врачански през 1806 г., озаглавена „Неделник“. Руско-турска война (1768 – 1774)

Руско-турската война от 1768 – 1774 г. "„Житие и страдания грешнаго Софрония“" и "„Възвание към българския народ“" превръщат Софроний в най-видния представител на българската литература от началото на 19 век. Участва и в комисията по изработване план на въстанието и Прокламация – възвание към българския народ. Софроний Врачански. Софроний Врачански“. Софроний Врачански“. и в Руско-турската война (1768-1774). Участва в Руско-турската война от 1768 – 1774 година. През 1806 г. излиза първата печатна новобългарска книга, издадена от Софроний Врачански през 1806 г., озаглавена „Неделник“. Софроний Врачански

Софроний Врачански е български духовник, врачански епископ, народен будител и пръв последовател на делото на Паисий Хилендарски. „Дунавска зора“ Възвание до българския народ, с което го призовава на борба против османските поробители. Последвалата Руско-Турска война от 1768 – 1774 г. е косвен резултат от руската намеса в Полша. Тук е работил Софроний Врачански. Софроний, епископ Врачански“ – I ст. Потомка е на Софроний Врачански. Софроний Врачански“, в две степени. Софроний Врачански“

Средно училище „Св. Софроний Врачански“ и СОУ „Св. Ставропол е основан през 1777 г. след Руско-турската война от 1768 – 1774 г. като военен лагер. След Руско-турската война (1768 – 1774) населението в региона започва да приема про-руско настроение. на "Евангелие поучително" на Софроний Врачански. През 2010 г. е правено допитване кварталът да се преименува на „Софроний Врачански". Заема катедрата на врачански епископ в 1803 година след Софроний Врачански. През 1768 г. Самуел Готлиб Гмелин (1744 – 1774 г.) През 1899 Цанко Церковски пише в Мусина своето "„Възвание към българските земеделци“", с което призовава за създаването на Българския земеделски народен съюз.