Кой старобългарски книжовник е автор на „Учително евангелие”?
Черноризец Храбър Наум Мизийски Константин Преславски Йоан Екзарх
A B C D
Забележителни са „Шестоднев“ от Йоан Екзарх, „Учително евангелие“ (включващо и „Азбучна молитва“) от Константин Преславски, За буквите на Черноризец Храбър. В Първата българска държава се открояват имената на свети Климент Охридски (създател на Охридска книжовна школа, първия славянски университет), Константин Преславски ("Учително евангелие") и Черноризец Храбър ("За буквите", около 893 г.). Черноризец Храбър

Черноризец Храбър () е средновековен български духовник и писател. Автор на училищата „Свети Софроний Врачански“, „Черноризец Храбър“ и „Димитър Матевски“. Климент Охридски, Черноризец Храбър, св. Средно училище „Черноризец Храбър“ (Велики Преслав)

Средно училище „Черноризец Храбър“ е средно училище във Велики Преслав, разположено на адрес ул. Два пъти е номинирана за „Черноризец Храбър“ Завършил е ВСУ „Черноризец Храбър“ със специалност икономика. Черноризец Храбър е друг виден български книжовник от края на ІХ-ти и началото Х век, от чието творчество оцелява само съчинението „За буквите“. За буквите

„За буквите“ (на старобългарски: ) е единственото запазено полемическо съчинение от Черноризец Храбър, вероятно писано в края на 9 век, около 893 година. Съставя сборник от 51 беседи, известен днес като „Учително евангелие“. Климент Охридски“ и Варненския свободен университет „Черноризец Храбър“. Врачанско евангелие

Врачанското евангелие е старобългарски паметник от 13 век. До идването на Кирило-Методиевите ученици в България прабългарите използвали своите руни – знаци, символи или „черти и резки“, както ги нарича старобългарският книжовник Черноризец Храбър. Съчинението на Черноризец Храбър е посветено на глаголицата (виж „За буквите“). Учително евангелие

Учителното евангелие е най-значимото произведение на Константин Преславски, сред върховите постижения от Златния век на българската литература. Носител на наградите „Черноризец Храбър“ за 2008 г. и „Св. Името Черноризец Храбър всъщност трябва да се преведе просто като "монаха" ("носещ черна риза") "Храбър". Преподавател е по конституционно право във Варненския свободен университет „Черноризец Храбър“. Преподавател е във филиала в Смолян на Варненския свободен университет „Черноризец Храбър“. Студент във ВСУ Черноризец Храбър – Защита на Национална сигурност и право. Асеманиево евангелие

Асеманиево изборно евангелие ( или "Evangeliarium Assemani") е старобългарски ръкопис, написан на глаголица. Най-старите запазени старобългарски преписи са Зографското евангелие и Мариинското евангелие. Името на Черноризец Храбър е открито от К. Ф. Калайдович, който намерил т.н. Извънреден професор по история във Варненския свободен университет „Черноризец Храбър“ (1996). Съставя сборник от 51 беседи, известен днес като „Учително евангелие“. Врачанско евангелие

Врачанското евангелие е старобългарски паметник от 13 век. Учително евангелие

Учителното евангелие е най-значимото произведение на Константин Преславски, сред върховите постижения от Златния век на българската литература. Асеманиево евангелие

Асеманиево изборно евангелие ( или "Evangeliarium Assemani") е старобългарски ръкопис, написан на глаголица. Най-старите запазени старобългарски преписи са Зографското евангелие и Мариинското евангелие. Наум Охридски

Свети Наум Охридски или Преславски е средновековен български учен, книжовник и светец. Никодим е автор на апокрифното евангелие "Acta Pilati", наречено Никодимово евангелие (EvNik). Забележителни са „Шестоднев“ от Йоан Екзарх, „Учително евангелие“ (включващо и „Азбучна молитва“) от Константин Преславски, За буквите на Черноризец Храбър. Наум (име)

Наум (на гръцки "„naoum“") буквално от еврейски означава "утеха", "утешител", име на еврейски пророк и старобългарски просветител. (Житието на Никола Нови и преписаното от кратовския книжовник поп Йоан евангелие през 1562 г.) Боянски палимпсест

Боянският палимпсест или Боянско евангелие е старобългарски ръкопис, първоначално написан с обла глаголица. В руския препис на „Учително евангелие“ от Константин Преславски, направен през 12 век, е съхранено изображение на княз Борис I. Миниатюрата се намира на първата страница на ръкописа. Наум е автор е на амвона в лазарополската църква „Свети Георги“. Мизийски рожец

Мизийски рожец ("Cerastium moesiacum") е тревисто растение от семейство Карамфилови. Също и християнското предание докладва за Йоан като автор на четвъртото евангелие. Първо Наумово житие

Първото Наумово житие е старобългарско агиографско произведение - най-старото житие на българския средновековен учен, книжовник и светец Наум Охридски. В Първата българска държава се открояват имената на свети Климент Охридски (създател на Охридска книжовна школа, първия славянски университет), Константин Преславски ("Учително евангелие") и Черноризец Храбър ("За буквите", около 893 г.). Възможно е автор на този слой от стенописите да е предвъзрожденският книжовник и зограф йеромонах Пимен Зографски. Британската библиотека разполага и със значителна колекция от старобългарски книги, сред които са Четвероевангелието на цар Иван Александър и Видинското евангелие. Второ Наумово житие

Второто Наумово житие е среднобългарско агиографско произведение, сред най-старите жития на българския средновековен учен, книжовник и светец Наум Охридски. Писмото на основния автор е уставно, неугледно и архаично, като прилича на това на Добромировото евангелие. Стефан Светогорец

Стефан Светогорец е български книжовник от XVI век, автор на "Сказание за Света гора Атонска". Книжовник (село)

Книжовник е село в Южна България. Открива в Ерусалим през 1736 г. нареченото по-късно на него Асеманиево евангелие, което е сред най-старите известни старобългарски глаголически паметници от XI в. Харитон Рилски

Харитон Рилски е български духовник и книжовник, таксидиот на Рилския манастир, автор на три преписа на Паисиевата история. Учително евангелие

Учителното евангелие е най-значимото произведение на Константин Преславски, сред върховите постижения от Златния век на българската литература. Забележителни са „Шестоднев“ от Йоан Екзарх, „Учително евангелие“ (включващо и „Азбучна молитва“) от Константин Преславски, За буквите на Черноризец Храбър. В руския препис на „Учително евангелие“ от Константин Преславски, направен през 12 век, е съхранено изображение на княз Борис I. Миниатюрата се намира на първата страница на ръкописа. Константин Преславски

Константин епископ Преславски (9 век-10 век) е старобългарски писател и църковен деец, представител на Преславската книжовна школа. В Първата българска държава се открояват имената на свети Климент Охридски (създател на Охридска книжовна школа, първия славянски университет), Константин Преславски ("Учително евангелие") и Черноризец Храбър ("За буквите", около 893 г.). Съставя сборник от 51 беседи, известен днес като „Учително евангелие“. В България едно от най-ранните (около 9 век) известни старобългарски стихотворения в азбучен акростих е "Азбучна молитва", за чийто автор се приема Константин Преславски. Врачанско евангелие

Врачанското евангелие е старобългарски паметник от 13 век. Първият летопис, съставен от славянски автор, е „Историкии“ от Константин Преславски. Например в руския препис на „Учително евангелие“ от Константин Преславски, направен през 12 век, е съхранено изображение на княз Борис I. Под влияние на украсата, възприета във византийските ръкописи, през XIII—XIV век в славянските книги се налагат заставки, битш букви и концовки. Асеманиево евангелие

Асеманиево изборно евангелие ( или "Evangeliarium Assemani") е старобългарски ръкопис, написан на глаголица. Най-старите запазени старобългарски преписи са Зографското евангелие и Мариинското евангелие. Известни са няколко преписа на "„Учителното евангелие“" на Константин Преславски и над 40 – на "„История славянобългарска“" на Паисий Хилендарски. Константин Преславски”. Константин Преславски”. Константин Преславски“. Константин Преславски“. Константин Преславски“. Константин Фотинов

Константин Георгиев Фотинов е възрожденски книжовник, просветител и преводач. Никодим е автор на апокрифното евангелие "Acta Pilati", наречено Никодимово евангелие (EvNik). Университетско издателство „Епископ Константин Преславски“

Университетско издателство „Епископ Константин Преславски“ е българско университетско книгоиздателство, създадено през 1993 г. заедно с прерастването на Висшия педагогически институт в Шуменски университет „Епископ Константин Преславски“. Константин Преславски“ (от 2002 г.). Константин Преславски“ (от 2006 г.) Епископ Константин Преславски е непосредствен ученик на Методий. Наум Охридски

Свети Наум Охридски или Преславски е средновековен български учен, книжовник и светец. Забележителни са „Шестоднев“ от Йоан Екзарх, „Учително евангелие“ (включващо и „Азбучна молитва“) от Константин Преславски, За буквите на Черноризец Храбър. Шестоднев (Йоан Екзарх)

„Шестоднев“ е известно произведение на българския средновековен книжовник Йоан Екзарх Български, представител на Преславската книжовна школа. (Житието на Никола Нови и преписаното от кратовския книжовник поп Йоан евангелие през 1562 г.) Около 893 г. Йоан Екзарх превежда на старобългарски част от Йоан Дамаскиновото „Точно изложениа на православната вяра“ („Небеса“). Съставя сборник от 51 беседи, известен днес като „Учително евангелие“. Врачанско евангелие

Врачанското евангелие е старобългарски паметник от 13 век. Учително евангелие

Учителното евангелие е най-значимото произведение на Константин Преславски, сред върховите постижения от Златния век на българската литература. Йоан Екзарх

Йоан Екзарх (на старобългарски: Їѡаннъ Єѯархъ) е средновековен български писател и преводач, един от най-важните представители на Преславската книжовна школа от края на 9 и началото на 10 век. Също и християнското предание докладва за Йоан като автор на четвъртото евангелие. Асеманиево евангелие

Асеманиево изборно евангелие ( или "Evangeliarium Assemani") е старобългарски ръкопис, написан на глаголица. Най-старите запазени старобългарски преписи са Зографското евангелие и Мариинското евангелие. „Йоан Екзарх“ № 50. Евангелие от Йоан

Евангелието от Йоан е четвъртото евангелие и същевременно четвъртата книга от Новия завет на Библията. ГПЧЕ „Йоан Екзарх“

Пета гимназия с преподаване на чужди езици „Йоан Екзарх“ е училище в град Варна. Още в най-старите текстови свидетелства (виж картинката) се намира заглавието „Евангелие от Йоан“, което посочва (един определен) Йоан като автор. Никодим е автор на апокрифното евангелие "Acta Pilati", наречено Никодимово евангелие (EvNik). Йоан III Ризокоп

Йоан III Ризокоп (наричан също Йоан Ризокопус) е екзарх на Равена (710). Освен на първата книга от „Чудесата“ архиепископ Йоан е автор и на една Възхвала на Свети Димитър, запазена единствено в старобългарски превод. През 1579 г. Кокалянското евангелие на Йоан Кратовски. Боянски палимпсест

Боянският палимпсест или Боянско евангелие е старобългарски ръкопис, първоначално написан с обла глаголица. Сведенията за живота на Йоан Екзарх са оскъдни. Йоан става екзарх, за да смени Смарагдий. Промяната е отразена от Йоан Екзарх в неговия Шестоднев. Промяната е отразена от Йоан Екзарх в неговия Шестоднев. Промяната е отразена от Йоан Екзарх в неговия Шестоднев.