Коя от посочените държави е монархия по форма на управление?
Испания Индия Унгария Аржентина
A B C D
Теократична монархия

Теократическа монархия е форма на държавно управление, където начело на държавата стои църквата (религия). С референдум е избрана монархия като държавна форма на управление, спечелила срещу републиката. Дуалистична монархия

Дуалистична монархия е форма на държавно управление, когато две отделни държави се управляват от едни и същи монарх, следвайки една и съща външна политика, имат митнически съюз помежду си и обща армия, но иначе се самоуправляват. Държавно устройство на Тайланд

Тайланд е парламентарна монархия със военна диктатура, като форма на държавно управление. Както повечето писатели по това време, той разграничава три форми на управление: демокрация, аристокрация и монархия със смесено правителство като най-идеалната форма на управление. Старият режим се характеризира най-вече с абсолютната монархия като форма на държавно управление на страната. През 20 век, националните държави се превъръщат в основната форма на управление на по-голямата част от страните по света. Конституционна монархия

Конституционна монархия (понякога и като конституционална монархия) е форма на управление, при която монархът действа като глава на държавата в параметрите на писана (тоест кодифицирана), неписана (некодифицирана) или смесена конституция. Някои държави са също с парламентарни демокрации, но по форма на държавно управление са парламентарни монархии. Изборна монархия

Изборната монархия е форма на монархическо управление, при която суверенът (монархът) се избира от мнозинството равноправни благородници (или само владетели) и не притежава наследствени права върху престола. Формата на държавно управление е монархия, благословена от Бога. В Древността се срещат случаи на промяна на формата на държавно управление от монархия към подобна ранна форма на република. В наши дни някои ислямски държави може да бъдат определени като държави с теократична форма на управление. Държавно устройство на Кралство Испания

Испания e парламентарна монархия. Брюксел става столица на кралството, а Леополд I – първият крал на Белгия с форма на управление конституционна монархия. Монархия

Монархия ( – "„единовластие“": от "μονος" – "„един“" и "αρχειν" – "„управлявам“") е форма на държавно управление, при която върховната държавна власт принадлежи на едно лице – монарха (крал, цар, султан, емир, падишах и пр.). Конституционната монархия е форма на държавно управление, установено в конституционна система, която признава избран или наследствен монарх за държавен глава. Негов логичен резултат е появата на абсолютната монархия на Луи ХІV – модел за подражание за редица други държави: Испания, Австрия, Прусия, Русия, Швеция. Държавно устройство на страните в Европа

В Европа се срещат 2 вида форма на държавно управление, това са републиканска и монархическа форма, те се поделят на още 7 подтипа: президентска република, президентска република с правителство излъчвано от парламента, полупрезидентска република, парламентарна република, парламентарна монархия, конституционна монархия и абсолютна монархия. Той обнародва две брошури, в които заклеймява абсолютната монархия като форма на управление и отхвърля цялата система на стария режим. Общото разбиране е, че ако абсолютизмът се приеме за форма на държавно управление, то абсолютната монархия е нейно проявление в Европа в Новото време. Абсолютна монархия

Абсолютната монархия е монархическа форма на държавно управление, при която цялата власт в страната (законодателна, изпълнителна, съдебна, а понякога и духовната власт), de facto и de jure, е съсредоточена в ръцете на монарха. Кувейт е унитарна конституционна монархия с полудемократична парламентарна система на управление. По силата на конституцията от 1917 г. по форма на управление страната е президентска република. Парламентарна монархия

Парламентарна монархия е форма на управление, установена с конституционна система, признаваща наследствен или изборен монарх за държавен глава, в която монархът разполага главно със символична власт, докато истинската изпълнителната власт принадлежи на изборен орган. Теократична монархия

Теократическа монархия е форма на държавно управление, където начело на държавата стои църквата (религия). С референдум е избрана монархия като държавна форма на управление, спечелила срещу републиката. Дуалистична монархия

Дуалистична монархия е форма на държавно управление, когато две отделни държави се управляват от едни и същи монарх, следвайки една и съща външна политика, имат митнически съюз помежду си и обща армия, но иначе се самоуправляват. Държавно устройство на Тайланд

Тайланд е парламентарна монархия със военна диктатура, като форма на държавно управление. Както повечето писатели по това време, той разграничава три форми на управление: демокрация, аристокрация и монархия със смесено правителство като най-идеалната форма на управление. Старият режим се характеризира най-вече с абсолютната монархия като форма на държавно управление на страната. През 20 век, националните държави се превъръщат в основната форма на управление на по-голямата част от страните по света. Конституционна монархия

Конституционна монархия (понякога и като конституционална монархия) е форма на управление, при която монархът действа като глава на държавата в параметрите на писана (тоест кодифицирана), неписана (некодифицирана) или смесена конституция. Някои държави са също с парламентарни демокрации, но по форма на държавно управление са парламентарни монархии. Изборна монархия

Изборната монархия е форма на монархическо управление, при която суверенът (монархът) се избира от мнозинството равноправни благородници (или само владетели) и не притежава наследствени права върху престола. Формата на държавно управление е монархия, благословена от Бога. В Древността се срещат случаи на промяна на формата на държавно управление от монархия към подобна ранна форма на република. В наши дни някои ислямски държави може да бъдат определени като държави с теократична форма на управление. Брюксел става столица на кралството, а Леополд I – първият крал на Белгия с форма на управление конституционна монархия. Монархия

Монархия ( – "„единовластие“": от "μονος" – "„един“" и "αρχειν" – "„управлявам“") е форма на държавно управление, при която върховната държавна власт принадлежи на едно лице – монарха (крал, цар, султан, емир, падишах и пр.). Конституционната монархия е форма на държавно управление, установено в конституционна система, която признава избран или наследствен монарх за държавен глава. Държавно устройство на страните в Европа

В Европа се срещат 2 вида форма на държавно управление, това са републиканска и монархическа форма, те се поделят на още 7 подтипа: президентска република, президентска република с правителство излъчвано от парламента, полупрезидентска република, парламентарна република, парламентарна монархия, конституционна монархия и абсолютна монархия. Той обнародва две брошури, в които заклеймява абсолютната монархия като форма на управление и отхвърля цялата система на стария режим. Общото разбиране е, че ако абсолютизмът се приеме за форма на държавно управление, то абсолютната монархия е нейно проявление в Европа в Новото време. Абсолютна монархия

Абсолютната монархия е монархическа форма на държавно управление, при която цялата власт в страната (законодателна, изпълнителна, съдебна, а понякога и духовната власт), de facto и de jure, е съсредоточена в ръцете на монарха. Кувейт е унитарна конституционна монархия с полудемократична парламентарна система на управление. По силата на конституцията от 1917 г. по форма на управление страната е президентска република. Парламентарна монархия

Парламентарна монархия е форма на управление, установена с конституционна система, признаваща наследствен или изборен монарх за държавен глава, в която монархът разполага главно със символична власт, докато истинската изпълнителната власт принадлежи на изборен орган. След като дълги години държавното управление на Непал е абсолютна монархия, през 1990 г. държавата последва модела на конституционна монархия. Заминдарксата система е предложена от моголите и продължава по време на британското управление на Индия. Теократична монархия

Теократическа монархия е форма на държавно управление, където начело на държавата стои църквата (религия). С референдум е избрана монархия като държавна форма на управление, спечелила срещу републиката. За разлика от останалите нововъзникнали след войната държави в Европа (включително Австрия) нововъзникналата самостоятелна Унгария е монархия. Дуалистична монархия

Дуалистична монархия е форма на държавно управление, когато две отделни държави се управляват от едни и същи монарх, следвайки една и съща външна политика, имат митнически съюз помежду си и обща армия, но иначе се самоуправляват. Държавно устройство на Тайланд

Тайланд е парламентарна монархия със военна диктатура, като форма на държавно управление. Както повечето писатели по това време, той разграничава три форми на управление: демокрация, аристокрация и монархия със смесено правителство като най-идеалната форма на управление. Старият режим се характеризира най-вече с абсолютната монархия като форма на държавно управление на страната. През 20 век, националните държави се превъръщат в основната форма на управление на по-голямата част от страните по света. Конституционна монархия

Конституционна монархия (понякога и като конституционална монархия) е форма на управление, при която монархът действа като глава на държавата в параметрите на писана (тоест кодифицирана), неписана (некодифицирана) или смесена конституция. Някои държави са също с парламентарни демокрации, но по форма на държавно управление са парламентарни монархии. Изборна монархия

Изборната монархия е форма на монархическо управление, при която суверенът (монархът) се избира от мнозинството равноправни благородници (или само владетели) и не притежава наследствени права върху престола. Формата на държавно управление е монархия, благословена от Бога. В Древността се срещат случаи на промяна на формата на държавно управление от монархия към подобна ранна форма на република. В наши дни някои ислямски държави може да бъдат определени като държави с теократична форма на управление. Брюксел става столица на кралството, а Леополд I – първият крал на Белгия с форма на управление конституционна монархия. Монархия

Монархия ( – "„единовластие“": от "μονος" – "„един“" и "αρχειν" – "„управлявам“") е форма на държавно управление, при която върховната държавна власт принадлежи на едно лице – монарха (крал, цар, султан, емир, падишах и пр.). Конституционната монархия е форма на държавно управление, установено в конституционна система, която признава избран или наследствен монарх за държавен глава. През 1867 г. вече е част от дуалистичната монархия Австро-Унгария. Държавно устройство на страните в Европа

В Европа се срещат 2 вида форма на държавно управление, това са републиканска и монархическа форма, те се поделят на още 7 подтипа: президентска република, президентска република с правителство излъчвано от парламента, полупрезидентска република, парламентарна република, парламентарна монархия, конституционна монархия и абсолютна монархия. Австрийската империя е преобразувана в дуалистична монархия – Австро-Унгария. Той обнародва две брошури, в които заклеймява абсолютната монархия като форма на управление и отхвърля цялата система на стария режим. По силата на съглашението Австрийската империя се трансформира в дуалистична монархия Австро-Унгария. През 1867 той сключва съюз с Унгария, създавайки двойната монархия Австро-Унгария. През 1867 той сключва съюз с Унгария, създавайки двойната монархия Австро-Унгария. Общото разбиране е, че ако абсолютизмът се приеме за форма на държавно управление, то абсолютната монархия е нейно проявление в Европа в Новото време. Теократична монархия

Теократическа монархия е форма на държавно управление, където начело на държавата стои църквата (религия). С референдум е избрана монархия като държавна форма на управление, спечелила срещу републиката. Дуалистична монархия

Дуалистична монархия е форма на държавно управление, когато две отделни държави се управляват от едни и същи монарх, следвайки една и съща външна политика, имат митнически съюз помежду си и обща армия, но иначе се самоуправляват. Държавно устройство на Тайланд

Тайланд е парламентарна монархия със военна диктатура, като форма на държавно управление. Както повечето писатели по това време, той разграничава три форми на управление: демокрация, аристокрация и монархия със смесено правителство като най-идеалната форма на управление. Старият режим се характеризира най-вече с абсолютната монархия като форма на държавно управление на страната. През 20 век, националните държави се превъръщат в основната форма на управление на по-голямата част от страните по света. Конституционна монархия

Конституционна монархия (понякога и като конституционална монархия) е форма на управление, при която монархът действа като глава на държавата в параметрите на писана (тоест кодифицирана), неписана (некодифицирана) или смесена конституция. Някои държави са също с парламентарни демокрации, но по форма на държавно управление са парламентарни монархии. Изборна монархия

Изборната монархия е форма на монархическо управление, при която суверенът (монархът) се избира от мнозинството равноправни благородници (или само владетели) и не притежава наследствени права върху престола. Формата на държавно управление е монархия, благословена от Бога. В Древността се срещат случаи на промяна на формата на държавно управление от монархия към подобна ранна форма на република. В наши дни някои ислямски държави може да бъдат определени като държави с теократична форма на управление. Брюксел става столица на кралството, а Леополд I – първият крал на Белгия с форма на управление конституционна монархия. Монархия

Монархия ( – "„единовластие“": от "μονος" – "„един“" и "αρχειν" – "„управлявам“") е форма на държавно управление, при която върховната държавна власт принадлежи на едно лице – монарха (крал, цар, султан, емир, падишах и пр.). Конституционната монархия е форма на държавно управление, установено в конституционна система, която признава избран или наследствен монарх за държавен глава. Държавно устройство на страните в Европа

В Европа се срещат 2 вида форма на държавно управление, това са републиканска и монархическа форма, те се поделят на още 7 подтипа: президентска република, президентска република с правителство излъчвано от парламента, полупрезидентска република, парламентарна република, парламентарна монархия, конституционна монархия и абсолютна монархия. Той обнародва две брошури, в които заклеймява абсолютната монархия като форма на управление и отхвърля цялата система на стария режим. Общото разбиране е, че ако абсолютизмът се приеме за форма на държавно управление, то абсолютната монархия е нейно проявление в Европа в Новото време. Абсолютна монархия

Абсолютната монархия е монархическа форма на държавно управление, при която цялата власт в страната (законодателна, изпълнителна, съдебна, а понякога и духовната власт), de facto и de jure, е съсредоточена в ръцете на монарха. Кувейт е унитарна конституционна монархия с полудемократична парламентарна система на управление. По силата на конституцията от 1917 г. по форма на управление страната е президентска република. Парламентарна монархия

Парламентарна монархия е форма на управление, установена с конституционна система, признаваща наследствен или изборен монарх за държавен глава, в която монархът разполага главно със символична власт, докато истинската изпълнителната власт принадлежи на изборен орган. След като дълги години държавното управление на Непал е абсолютна монархия, през 1990 г. държавата последва модела на конституционна монархия. Наследен е от брат си Шарл X, който налага по-консервативна форма на управление.