Източните български земи, включително Преслав, са завладени от император:
Роман Лакапин през 927 г. Йоан Цимисхий през 971 г. Никифор ІІ Фока през 971 г. Василий ІІ Българоубиец през 963 г.
A B C D
През 971 г. Преслав и североизточните български земи са завладени от Йоан Цимисхи, а наследниците на Петър – отведени отново в Константинопол. Петър сключва църковен брак на 8 октомври 927 г. в Константинопол с внучката на император Роман I Лакапин, дъщерята на император Христофор Лакапин и на Августа София – "Мария Лакапина", прекръстена при венчавката на "Ирина" (гр." Император Йоан Цимиски обаче решава да се възползва от създалото се положение и окупира източните български земи, включително Дръстър и Преслав, като пленява българския цар Борис II и заграбва преславската съкровищница. На преговорите между цар Петър I и император Роман Лакапин през 927 г. се стига до признание на титлата на българския владетел, а главата на Българската църква получава званието патриарх. Роман I Лакапин

Роман I Лакапин (на гръцки: "Ρωμανός Α΄ Λακαπήνος") е византийски император от 920 г. до детронирането си на 16 декември 944 година. Христофор Лакапин

Христофор Лакапин е византийски император, обявен за кесар и съимператор от баща си Роман I Лакапин заедно с Константин VII. тези земи са завладени от римляните. Съвременник е на византийския император Роман I Лакапин (919 – 944). Стефан Лакапин

Стефан Лакапин е византийски император съвладетел с баща си Роман I и братята си. Теофилакт Лакапин

Теофилакт Лакапин () е патриарх на Константинопол от 2 февруари 933 г. до смъртта си през 956 г. 

Той е най-малкият син на византийския император Роман I Лакапин и неговата съпруга Теодора. От 920 г. регент е Роман Лакапин. На преговорите между царя и император Роман Лакапин през 927 г. се стига до имперско признаване на царската титла на българския владетел и до канонично въздигане на главата на Българската църква като патриарх на България. Роман е син на неизвестен член от знатната фамилия "Аргир" и правнук на император Роман I Лакапин. Повечето от ромейските земи са завладени от турците. Според мирния договор от октомври 927 г. на цар Петър е призната титлата „василевс“ и тогава се потвърждава автокефалията на Българската църква и патриаршеския титул на нейния предстоятел Димитрий Български, според Бориловия синодик или Дамян, според Дюканжовия списък „по заповед на император Роман I Лакапин“. 932 г., се разглежда от историците като един от основните мотиви за земеделската реформа, която император Роман Лакапин (упр. Роман I Лакапин фактически контролира властта и прави кесари, съимператори, трима от синовете си – Христофор Лакапин, Стефан Лакапин и Константин Лакапин. Заради брака между Ирина и Петър I, Роман I Лакапин и Христофор Лакапин са доста критикувани. Многобройните набези на българския цар Симеон I към столицата били трудно удържани от император Роман Лакапин и регентствата на император Константин VII. От Пецола има син и дъщеря Берта (927/930 – 949); омъжена за Роман II Младши (938 – 963), император на Византия от 959 г. Тя е дъщеря на император Христофор Лакапин, син и съимператор на ромейския василевс Роман I Лакапин, който е с арменско потекло, и на Августа София. Теодора (съпруга на Роман I Лакапин) Късните възрожденци Григор Пърличев и Кузман Шапкарев прекарват голяма част от живота си в източните български земи, включително след освобождението на България. Незаконен син на император Роман I Лакапин, още в ранните си години Василий Лакапин става евнух, което му пречи да претендира за престола, но през 944 г. получава почетната придворна титла на „велик наставник“. През 944 г. византийските император и Константин VII Багрянородни и Роман I Лакапин обсадили Едеса и поискали Убрусът да им бъде предаден срещу откуп. През 971 г. Преслав и североизточните български земи са завладени от Йоан Цимисхи, а наследниците на Петър – отведени отново в Константинопол. спомага не само метежът на Склир, но и пренебрежението, с което предишният император, Йоан Цимисхий, подхожда към югозападните български предели, след като през 971 г. завладява Преслав и Североизточна България. Император Йоан Цимиски обаче решава да се възползва от създалото се положение и окупира източните български земи, включително Дръстър и Преслав, като пленява българския цар Борис II и заграбва преславската съкровищница. Известно е обаче, че след превземането на българската столица през 971 г. от византийския император Йоан Цимисхий, българският цар е бил с всичките си царски достойнства. През 971 г., в резултат от руското нашествие на Балканите и последвалата руско-българо-византийска война, Йоан Цимисхий завладява Велики Преслав, пленява българския цар Борис II и го принуждава да абдикира. Любовница е на император Йоан Цимисхий. През 971 година Византия завладява Североизточна България заедно със столицата Преслав от Йоан I Цимиски. Комитопулите се възползват от смъртта на император Йоан Цимисхий (януари 976 г.) През 970 г. руско-български войски нападат византийските владения в Тракия и предизвикват император Йоан Цимисхий да предприеме контранастъпление през Стара планина. За да отстрани руската заплаха, през 971 г. новият василевс, Йоан I Цимисхий (969 – 976), повежда войските си на север от Стара планина. През 971 г. Малък Преслав попада под византийска власт. През 976 г. тези земи са завладени от Йоан Цмихский, но няколко години по-късно, Самуил успява да ги отвоюва. Развръзката от тези събития идва, когато руският княз е победен от византийския император Йоан Цимисхий и е принуден да се оттегли от България, чиито източни области попадат под византийска власт през 971 г. Внукът на Симеон, Борис II (969 – 971), е отведен от Цимисхий в Константинопол, където е принуден да се откаже публично от царската си титла. Силистра) и Преслав (971). През пролетта на 971 г. василевсът се насочва към Преслав. и набира сили след смъртта на византийския император Йоан I Цимисхий (976 г.). Императрицата подготвя убийството на съпруга си, a Йоан Цимисхий и хората му го извършват през нощта на 10 срещу 11 декември 969 г. и Йоан Цимисхий е обявен за император. След завладяването на Преслав от византийския император Йоан Цимисхий през 971 г. столицата на България се мести последователно в Скопие, Преспа, Охрид и Битоля, тук е седалището на българския патриарх и днешните Албания и Северна Македония са центърът на българската държава, която в тези години се простира от Добруджа през Банат, Белград и София до Драч и Лариса. 5 години по-късно, в началото на 976 г., умира византийският император Йоан Цимисхий. Сключва династичен брак с Теофано, племенница на източноримския император Йоан Цимисхий. тези земи са завладени от римляните. Обикновено се приема, че тя е създадена в началото на XI век, след покоряването на Североизточна България от Василий II Българоубиец.. Някои, предимно румънски историци изказват становището, че темата е образувана още след завладяването на североизточните български земи отсам и отвъд Дунав от император Йоан Цимисхий в 971 година. Преславската книжовна школа е най-важният литературен и културен център в България и в целия славянски свят до изгарянето на Преслав от византийския император Йоан I Цимисхи през 971 г. Сред изявените български писатели и учени, работили в школата, са Наум Преславски (до 893), Константин Преславски, Йоан Екзарх, Черноризец Храбър. Междувременно, през 969 г., византийският император Никифор II Фока е убит и на престола се възкачва Йоан Цимисхий. Според същия писмен паметник не патриархът, а именно император Йоан Цимисхий отнема ранга патриарх на българския архиерей Дамян, заварен от него в Дръстър през 971 г. при първото завладяване на България, и възстановява Българската църква отново като архиепископия. През 971 г. Преслав и североизточните български земи са завладени от Йоан Цимисхи, а наследниците на Петър – отведени отново в Константинопол. 971) - стратег на тема Анатоликон и по-малък брат на император Никифор Фока. 971) и сестра на Варда Фока Млади и племенница на Никифор II Фока (византийски император 963-969). Император Йоан Цимиски обаче решава да се възползва от създалото се положение и окупира източните български земи, включително Дръстър и Преслав, като пленява българския цар Борис II и заграбва преславската съкровищница. Никифор Фока е баща на магистър Лъв Фока (предвождал византийските войски в битката при Ахелой) и дядо на император Никифор II Фока. княжеството е завладяно безкръвно от византийския император Никифор II Фока. Брат е на Варда Фока Стари, бащата на византийския император Никифор II Фока. Никифор II Фока

Никифор II Фока (гръцки Νικηφόρος Β΄ Φωκάς) (912 – 969) е византийски император в периода 963 – 969. Брат е на Никифор II Фока (византийски император 963 – 969), Лъв Фока Млади (+ сл. Син е на куропалат Лъв Фока Млади и племенник на император Никифор II Фока. През 971 г. Малък Преслав попада под византийска власт. Въпреки това попада в немилост при император Никифор II Фока. Варда Фока Стари

Варда Фока Стари () е византийски военачалник от 10 век, баща на византийския император Никифор II Фока (963 – 969). Около 965 г. Киликия е върната към териториите на Византия от Император Никифор II Фока. Силистра) и Преслав (971). През пролетта на 971 г. василевсът се насочва към Преслав. Брат е на Никифор II Фока (византийски император 963 – 969), Константин Фока ("strategos" на Кападокия, † 954). тези земи са завладени от римляните. Междувременно, през 969 г., византийският император Никифор II Фока е убит и на престола се възкачва Йоан Цимисхий. Градът е възникнал през 8 век по времето на византийския император Никифор Фока като провинция. Баща на император Никифор II е друг известен генерал, Варда Фока Стари. Дава военачалници на Византия и византийския император Никифор II Фока (963 – 969). Когато синът му Никифор II Фока става император му дава титлата цезар. През 968 и 969 г. в България нахлуват руските дружини на киевския княз Светослав I, подстрекаван от император Никифор II Фока. През 885 г. градът е превзет от византийците начело с Никифор Фока. През 971 г. Преслав и североизточните български земи са завладени от Йоан Цимисхи, а наследниците на Петър – отведени отново в Константинопол. Василий II Българоубиец

Василий II Българоубиец () е император на Византия от Македонската династия, управлявал от 976 до 1025 година. През есента на 1015 година император Василий II Българоубиец превзема града. През 1001 година предава града на византийския император Василий II Българоубиец. Император Йоан Цимиски обаче решава да се възползва от създалото се положение и окупира източните български земи, включително Дръстър и Преслав, като пленява българския цар Борис II и заграбва преславската съкровищница. За това деяние византийският император Василий II получава прозвището Българоубиец. Крепостта и селището са превзети през ХI век, когато византийският император Василий II завладява Северозападните български земи. През 1001 година византийският император Василий II Българоубиец завладява града, предаден му от управителя Добромир. Тук са поместени грамотите на византийския император Василий II Българоубиец за правата на Охридската архиепископия и редица грамоти на български царе. През 1001 година срещу Колидрон настъпва с армията си византийският император Василий II Българоубиец. В грамота на император Василий II Българоубиец от XI век се споменава "τὴν Σλαβίστην". Пленен е от император Василий II Българоубиец при превземането на града от византийците през 1001 или 1002 година. тези земи са завладени от римляните. Едва през 988 г. те са покръстени отново по времето на Василий II Българоубиец. Самуил умира на 6 октомври 1014 г., след получен сърдечен удар, дължащ се на гледката на ослепените от византийския император Василий II Българоубиец хиляди български воиници. Моравската епископия е изброена в грамотите на император Василий ІІ. Сръбските четници участват и във военни престъпления – убийство на български войници, след което очите им са избодени ритуално от четниците по примера на византийския император Василий Българоубиец. В много български икони неговото копие пронизва Василий II Българоубиец или турчин. През 1018 година Василий II Българоубиец покорява България. Давид Арианит

Давид Арианит () е византийски патриций и стратег от времето на император Василий II Българоубиец. Повечето от ромейските земи са завладени от турците. Трън под името Звенеаполис се среща още през средните векове в грамота на византийския император Василий Втори Българоубиец. Титлата "проедър" е създадена от император Никифор II Фока през 963 г., а първият, който е удостоен с нея, е паракимоменът Василий Лакапин. Градът е споменат в грамота на император Василий II Българоубиец от 1020 година като "Кицава" ("την Κιτσαβην"). Според местни легенди след битката при Беласица в 1014 г. между цар Самуил и византийския император Василий II Българоубиец, хилядите ослепени български войници намират убежище в селото.