През 1911 г. Българското книжовно дружество се преименува на:
Народна библиотека „Кирил и Методий” Софийски държавен университет Българска академия на науките Висше педагогическо училище
A B C D
"Периодическо списание на Българското книжовно дружество" през 1911 се преименува в "Списание на БАН". През 1911 библиотеката на Българското книжовно дружество се преименува в "Библиотека на Българската академия на науките", а през 1929 библиотеката се премества в специално помещение в новопостроената сграда на БАН. Кирил и Методий“

Българското благотворително дружество „Св. Съхранява се в Народна библиотека „Кирил и Методий“ под № 775. Построена е със сключен през 1946 г. целеви държавен заем и е открита на 16 декември 1953 г.

През 1963 г. Народната библиотека „Васил Коларов“ се преименува в Народна библиотека „Кирил и Методий“. През 1900 г. става действителен член на Българското книжовно дружество. Работи като деловодител на Българското книжовно дружество и редактира неговия печатен орган „Периодическо списание на Българското книжовно дружество“. 19) се слива със „Сборник на Българското книжовно дружество в София“ и става издание на Българското книжовно дружество, а от кн. През 1902 г. екзарх Йосиф е избран за почетен член на Българското книжовно дружество, преименувано през 1911 г. в Българска академия на науките. През 1884 г. той става действителен член на Българското книжовно дружество. Гешов е председател на Българското книжовно дружество (1898 – 1911), Българската академия на науките (1911 – 1924) и Българския червен кръст (1899 – 1924). Член е на Българското книжовно дружество. - редовен член на Българското книжовно дружество. Действителен член на Българското книжовно дружество. Действителен член на Българското книжовно дружество. – действителен член на Българското книжовно дружество. През 1884 става редовен член на Българското книжовно дружество. На 19 март (6 март по стар стил) 1911 Българското книжовно дружество се преименува на Българска академия на науките (това става 3 години след провъзгласяването на независимостта на Третото българско царство). През 1884 г. става почетен член на Българското книжовно дружество (сега БАН). През 1884 г. става действителен член на Българското книжовно дружество, а през 1889 г. През XIX век Българското книжовно дружество утвърждава Дриновския правопис. Последно е председател на Българското книжовно дружество. Член е на Българското книжовно дружество (БКД). Почетен член е на Българското книжовно дружество. Сред основателите е на Българското книжовно дружество. "Периодическо списание на Българското книжовно дружество" през 1911 се преименува в "Списание на БАН". През 1911 библиотеката на Българското книжовно дружество се преименува в "Библиотека на Българската академия на науките", а през 1929 библиотеката се премества в специално помещение в новопостроената сграда на БАН. През 1900 г. става действителен член на Българското книжовно дружество. През 1902 г. екзарх Йосиф е избран за почетен член на Българското книжовно дружество, преименувано през 1911 г. в Българска академия на науките. През 1884 г. той става действителен член на Българското книжовно дружество. Член е на Българското книжовно дружество. - редовен член на Българското книжовно дружество. Действителен член на Българското книжовно дружество. Действителен член на Българското книжовно дружество. – действителен член на Българското книжовно дружество. Работи като деловодител на Българското книжовно дружество и редактира неговия печатен орган „Периодическо списание на Българското книжовно дружество“. 19) се слива със „Сборник на Българското книжовно дружество в София“ и става издание на Българското книжовно дружество, а от кн. През 1884 става редовен член на Българското книжовно дружество. На 19 март (6 март по стар стил) 1911 Българското книжовно дружество се преименува на Българска академия на науките (това става 3 години след провъзгласяването на независимостта на Третото българско царство). През 1884 г. става почетен член на Българското книжовно дружество (сега БАН). Гешов е председател на Българското книжовно дружество (1898 – 1911), Българската академия на науките (1911 – 1924) и Българския червен кръст (1899 – 1924). Мелетий Софийски

Мелетий е български духовник, пръв софийски митрополит на Българската екзархия от 1872 до 1883 година, действителен член на Българското книжовно дружество. През 1884 г. става действителен член на Българското книжовно дружество, а през 1889 г. През XIX век Българското книжовно дружество утвърждава Дриновския правопис. Последно е председател на Българското книжовно дружество. Член е на Българското книжовно дружество (БКД). Почетен член е на Българското книжовно дружество. Сред основателите е на Българското книжовно дружество. През 1871 година става почетен член на Българското книжовно дружество. От 1884 г. е редовен член на Българското книжовно дружество. – почетен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. През 1884 г. става редовен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. През 1884 г. става редовен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. През 1900 г. става действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. През 1900 г. става действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. През 1902 г. екзарх Йосиф е избран за почетен член на Българското книжовно дружество, преименувано през 1911 г. в Българска академия на науките. – редовен член-кореспондент на Българското книжовно дружество (днес Българска академия на науките). – редовен член на Българското книжовно дружество (БКД, днес Българска академия на науките). През 1869 г. става един от учредителите на Българското книжовно дружество (днешната Българска академия на науките). През 1884 година става действителен член на Българското книжовно дружество (днес Българска академия на науките). От 1909 г. е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. От 1910 г. е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. От 1900 г. е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. От 1900 г. е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. От 1900 г. е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. "Периодическо списание на Българското книжовно дружество" през 1911 се преименува в "Списание на БАН". През 1900 г. е избран за действителен член на Българското книжовно дружество (по-късно Българска академия на науките). Там е създаден Българското книжовно дружество, преобразувано по-късно в [[Българска академия на науките]]. На 19 март (6 март по стар стил) 1911 Българското книжовно дружество се преименува на Българска академия на науките (това става 3 години след провъзгласяването на независимостта на Третото българско царство). От 1884 година е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. Преди това е дописан член на Българското книжовно дружество (БКД, днес Българска академия на науките). От 1900 година е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. От 1900 година е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. От 1900 година е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. От 1900 година е действителен член на Българското книжовно дружество, днес Българска академия на науките. "Периодическо списание на Българското книжовно дружество" през 1911 се преименува в "Списание на БАН". През 1911 библиотеката на Българското книжовно дружество се преименува в "Библиотека на Българската академия на науките", а през 1929 библиотеката се премества в специално помещение в новопостроената сграда на БАН. Сътрудничи също на „Периодическо списание“ на Българското книжовно дружество и списание „Училище“. През 1900 г. става действителен член на Българското книжовно дружество. През 1919 г. се преименува на Висше училище по международна търговия. През 1902 г. екзарх Йосиф е избран за почетен член на Българското книжовно дружество, преименувано през 1911 г. в Българска академия на науките. През 1884 г. той става действителен член на Българското книжовно дружество. Член е на Българското книжовно дружество. - редовен член на Българското книжовно дружество. Действителен член на Българското книжовно дружество. Действителен член на Българското книжовно дружество. – действителен член на Българското книжовно дружество. Работи като деловодител на Българското книжовно дружество и редактира неговия печатен орган „Периодическо списание на Българското книжовно дружество“. 19) се слива със „Сборник на Българското книжовно дружество в София“ и става издание на Българското книжовно дружество, а от кн. През 1884 става редовен член на Българското книжовно дружество. На 19 март (6 март по стар стил) 1911 Българското книжовно дружество се преименува на Българска академия на науките (това става 3 години след провъзгласяването на независимостта на Третото българско царство). През 1884 г. става почетен член на Българското книжовно дружество (сега БАН). Гешов е председател на Българското книжовно дружество (1898 – 1911), Българската академия на науките (1911 – 1924) и Българския червен кръст (1899 – 1924). От 1975 г. е председател на Българското педагогическо дружество. През 1884 г. става действителен член на Българското книжовно дружество, а през 1889 г. През XIX век Българското книжовно дружество утвърждава Дриновския правопис. Последно е председател на Българското книжовно дружество. Член е на Българското книжовно дружество (БКД). Почетен член е на Българското книжовно дружество. Сред основателите е на Българското книжовно дружество.