Посочете реда, в който са имената на български художници, творили през първата половина на ХХ век:
Кръстьо Сарафов, Константин Кисимов, Адриана Будевска Любомир Пипков, Филип Кутев, Панчо Владигеров Владимир Димитров-Майстора, Цанко Лавренов, Златю Бояджиев Николай Павлович, Станислав Доспевски, Антон Митов
A B C D
В тях участват Адриана Будевска, Константин Кисимов, Иван Данов, Олга Кирчева. Този златен период от живота на театъра му дава възможност да се учи от колосите на театралното изкуство Кръстьо Сарафов, Константин Кисимов, Адриана Будевска, Иван Попов, Васил Кирков, Елена Снежина, Сава Огнянов и др. Н. О. Масалитинов във ВИТИЗ „Кръстьо Сарафов“ през 1954 г.

Играе в Драматичен театър „Адриана Будевска“ Бургас (1954 – 1955). През 1905 – 1906 г. заедно с Адриана Будевска, Атанас Кирчев, Кръстьо Сарафов и Стоян Бъчваров участва в пътуващия Свободен театър. На нейната сцена са гастролирали прочути певци, артисти и музиканти: Фьодор Шаляпин, Христина Морфова, Николай Гяуров, Кръстьо Сарафов, Адриана Будевска, и др. Работила е в Драматичен театър „Адриана Будевска“ Бургас (1974 – 1979), в СИФ (1979-) и Драматично-музикален театър „Константин Кисимов“ Велико Търново. Първите стипендии за професионално обучение на български актьори – в Германия, Русия и Франция – Кръстьо Сарафов, Васил Кирков, композитора Панайот Пипков, Адриана Будевска, Гено Киров, Вера Игнатиева и др. Изключително влияние му оказват и големите майстори на театъра Кръстьо Сарафов, Константин Кисимов, Георги Стаматов, Марта Попова. Твори през първата половина на ХХ век. Твори през първата половина на ХХ век. Играл е в Драматично-музикален театър „Константин Кисимов“ във Велико Търново, Драматичен театър „Адриана Будевска“ в Бургас и за кратко в театър „Българска армия“. Бургаските зрители са имали възможността да се наслаждават на играта на такива колоси в театралното изкуство като: Кръстьо Сарафов, Константин Кисимов, Сава Огнянов и др. Адриана Будевска

Адриана Будевска е българска актриса, един от основоположниците на професионалния театър в България. Драматичен театър „Адриана Будевска“

Драматичен театър „Адриана Будевска“ се намира в град Бургас. Стефан Сърчаджиев и Методи Андонов във ВИТИЗ „Кръстьо Сарафов" през 1963 г.

Работи в Драматичен театър „Адриана Будевска“ в Бургас (1963−1965) и в Сатиричния театър в София (1965-1987). Константин Кисимов

Константин Василев Кисимов е български театрален и филмов актьор. Адам Мандрович утвърждава актьорската дарба на Кръстьо Сарафов, допринася за творческото развитие на артистите Иван Попов, Васил Кирков, Адриана Будевска, Роза Попова, Шенка Попова, Екатерина Златарева, Гено Киров. Петър Гурджев

Петър Андреев Гурджев е български фармацевт от първата половина на ХХ век. На улицата са творили редица художници. Константин Куситасев

Константин Димитров Куситасев е български лекар и общественик, масон, от първата половина на XX век. Завършва ВИТИЗ "Кръстьо Сарафов" със специалност актьорско майсторство през 1963 г.

Работил е в Димитровградския драматичен театър (1963-1964), Хасковския драматичен театър (1964-1965) и Драматичен театър „Адриана Будевска“ Бургас (1965-1979). Крум Кърджиев

Крум Петров Кърджиев е български драматург и литературовед от първата половина на ХХ век. Учител е на българската актриса Адриана Будевска. През първата половина на ХХ век, към църквата е пристроен притвор с камбанария. През първата половина на ХХ век хадзапите живеят в равнините на североизток от езерото Еяси. В първата половина на 20 век в България работят и множество композитори, които композират в различни симфонични жанрове – Панчо Владигеров, Любомир Пипков и др. През 2000 завършва НМУ „Любомир Пипков“, а през 2006 - НМА „Панчо Владигеров“. Българските композитори създават внушителен фонд песни, свързан с имената на Добри Христов, Панайот Пипков, Георги Златев - Черкин, Парашкев Хаджиев, Любомир Пипков, Панчо Владигеров. 57 от Панчо Владигеров, произведения на Любомир Пипков, Лазар Николов и др. Завършва Националното музикално училище „Любомир Пипков“ и Държавната музикална академия „Панчо Владигеров“. Най-значителните между тях са Панчо Владигеров, Петко Стайнов, Любомир Пипков, Светослав Обретенов, Марин Големинов. Участвал е в сценични реализации на опери от Панчо Владигеров, Веселин Стоянов, Парашкев Хаджиев, Любомир Пипков. Панчо Владигеров ѝ дава ролята на Зоя в „Цар Калоян“, а Любомир Пипков – на Ефросина в „Момчил“. Завършва Музикалното училище „Любомир Пипков“ през 1972 г. и Музикалната академия „Панчо Владигеров“ през 1978 г., със специалност контрабас. Завършва музикалното училище „Любомир Пипков“, като изявен обоист, а след това и хорово дирижиране в Музикалната академия „Панчо Владигеров“. При всички негови концерти в чужбина включва произведения от български композитори – Панчо Владигеров, Веселин Стоянов, Петко Стайнов, Марин Големинов, Любомир Пипков, Георги Минчев и др. В София завършва музикално училище „Любомир Пипков“, а след това и Държавна музикална академия „Панчо Владигеров“ със специалност ударни инструменти. Любомир Пипков

Любомир Панайотов Пипков е български композитор. Пламен Карталов създава впечатляващи със сценичната си интерпретация произведения от българските композитори Панчо Владигеров, Любомир Пипков и Иван Спасов. Твори през първата половина на ХХ век. Твори през първата половина на ХХ век. През втората половина на 20 в. в областта на хоровата музика се изявяват композиторите Георги Димитров, Филип Кутев, Светослав Обретенов, Любомир Пипков, Парашкев Хаджиев, Тодор Попов, Красимир Кюркчийски, Иван Спасов, Константин Илиев, Ивелин Димитров, Николай Кауфман. Петър Гурджев

Петър Андреев Гурджев е български фармацевт от първата половина на ХХ век. На улицата са творили редица художници. За първи път Бончо Бочев и „Бодра смяна“ изпълняват творби на български композитори – Георги Димитров, Филип Кутев, Любомир Пипков, Тодор Попов, Светослав Обретенов и др., като много от тях са написани специално за хора. Филип Кутев

Филип Кутев Тенев (1903 – 1982) е български композитор и диригент, създател на най-големия български фолклорен ансамбъл, който днес носи неговото име. Брат на Панчо е известният български цигулар Любен Владигеров. Любомир Милетич

Любомир Георгиев Милетич е един от най-видните български учени и интелектуалци от края на XIX век и първата половина на XX век. Крум Кърджиев

Крум Петров Кърджиев е български драматург и литературовед от първата половина на ХХ век. В музиката на Григ слушателят лесно разпознава свежестта на далечната северна чувствителност, поетиката на скандинавската природа, а в музиката на Любомир Пипков и Панчо Владигеров ни завладява свежестта и самобитността на българското изкуство. На първия етаж на сградата са изложени картини на най-известните български художници от първата половина на 20 век, сред които Златю Бояджиев, Цанко Лавренов, Сирак Скитник, Кирил Петров, Бенчо Обрешков, Дечко Узунов, Владимир Димитров - Майстора и други. Назначен е скулпторът Ненко Метев със задача изграждане на художествена галерия в окръжния град за цялостно представяне на българското изобразително изкуство с подчертан народностен характер в периода на 20-те и 30-те години на ХХ век – Владимир Димитров-Майстора, Цанко Лавренов, Васил Стоилов, Златю Бояджиев и др. Сред изявените автори са: Ненко Балкански, Илия Петров, Стоян Венев, Васил Стоилов, Светлин Русев, Цанко Лавренов, Златю Бояджиев и др. В с. Дивля твори един от най-великите български художници — Владимир Димитров-Майстора. Владимир Димитров – Майстора (награда)

Годишната Национална награда за живопис „Владимир Димитров – Майстора“ е награда, учредена от Съюза на българските художници през 1973 година. Владимир Димитров – Майстора

Владимир Димитров – Майстора е български художник, едно от големите имена в българската живопис. Носител на наградата на Съюза на българските художници „Владимир Димитров – Майстора“. Цанко Лавренов

Цанко Иванов Лавренов (с рождено име Александър-Стефан Иванов Лавренов) е български художник-живописец. През 1944 г. заедно с Владимир Димитров - Майстора полагат основите на Художествена галерия „Владимир Димитров - Майстора“ в Кюстендил. В Дружеството участват основните фигури в българското изобразително изкуство по онова време, като Христо Станчев, Сирак Скитник, Живка Пейчева, Николай Райнов, Давид Перец, Даниел Дечев, Цанко Лавренов, Димитър Павлов, Златю Бояджиев, Владимир Рилски, Борис Ангелушев и др. Твори през първата половина на ХХ век. Твори през първата половина на ХХ век. Художествена галерия „Владимир Димитров – Майстора“, Кюстендил

Художествената галерия „Владимир Димитров – Майстора“ се намира в Кюстендил, ул. Ученик е на Владимир Димитров – Майстора. Съхраняват се и произведения на Владимир Димитров – Майстора, Димитър Добрович, Иван Мърквичка, Никола Петров, Никола Танев, Димитър Казаков – Нерон, Васил Стоилов, Златю Бояджиев, Стоян Венев, Атанас Яранов, Любомир Минковски Александър Поплилов, Иван Тричков, Павлето. Национална художествена гимназия „Цанко Лавренов“

Националната художествена гимназия „Цанко Лавренов“ (до 2009 г. СХУ „Цанко Лавренов“) е специализирано средно училище в град Пловдив. През 1936 и 1938 г. в нея се провеждат съвместни изложби на Златю Бояджиев и Владимир Рилски. Постоянна експозиция „Народен художник Златю Бояджиев“

Постоянната експозиция „Златю Бояджиев“ е галерия, разполагаща с най-голямата колекция от картини на Златю Бояджиев. Забележителни рисувачи са Илия Бешков и Владимир Димитров-Майстора. Петър Гурджев

Петър Андреев Гурджев е български фармацевт от първата половина на ХХ век. На улицата са творили редица художници. Друг важен фактор за появата на кръга е притегателната сила на все по-интензивното след войните движение “Родно изкуство”, което включва художниците Иван Милев, Владимир Димитров - Майстора, Иван Пенков, Васил Стоилов, Иван Лазаров, Цанко Лавренов, Дечко Узунов, Илия Петров. Притежание на Бургаската художествена галерия са творби на Иван Мърквичка, Бенчо Обрешков, Цено Тодоров, Никола Маринов, Златю Бояджиев, Владимир Димитров-Майстора, Димитър Гюдженов, Илия Петров, Стоян Венев, Мара Цончева, Асен Василев, Дечко Узунов, Васил Стоилов, Светлин Русев, Владимир Гоев, Георги Божилов, Димитър Киров, Атанас Яранов, Енчо Пиронков, Йоан Левиев. Професионална гимназия по лека промишленост „Владимир Димитров-Майстора“, Кюстендил

Професионална гимназия по лека промишленост „Владимир Димитров-Майстора“ e средно училище в гр.Кюстендил, основано през 1968 година. Събира от цялата страна картини на Владимир Димитров-Майстора. Нейни представители са Николай Павлович, Станислав Доспевски, Димитър Добрович. Първите български автопортрети са от времето на Възраждането и излизат изпод четките на Захарий Зограф (1840), Станислав Доспевски и Николай Павлович (1865). Генко Митов

Генко Гъчев Митов е български юрист от първата половина на XX век. Иконите са дело на братята Николай и Станислав Доспевски. Морето вдъхновява момчето за първите му художествени опити, а голямо влияние за изграждането на стила му изиграват срещите му с големите български художници от началото на 20 век, Антон Митов, Николай Павлович, Иван Мърквичка и други. Твори през първата половина на ХХ век. Твори през първата половина на ХХ век. Иконите са изписани от двама художници зографи – Михаил Блажев от с. Тресонче и Иван Доспевски от гр.Самоков – брат на Станислав Доспевски. Царските икони са рисувани от прочутия български иконописец Станислав Доспевски. Георги Митов

Георги Стефанов Митов е български художник, брат на Антон Митов. Петър Гурджев

Петър Андреев Гурджев е български фармацевт от първата половина на ХХ век. На улицата са творили редица художници. Първата съпруга на Димов – Нели Доспевска (1915 – 1988) е пряка потомка на големите възрожденски художници Станислав Доспевски и Захарий Зограф. Иконите са дело на Станислав Доспевски. Павлович настоява за равни условия – представяне на пробни икони от страна на неговия конкурент Станислав Доспевски. Николай Митов

Николай Ангелов Митов – Жадното е български футболист и треньор. В годините след Кримската война започват да творят и художници с академично образование (Станислав Доспевски, възпитаник на Московското училище за живопис, скулптура и архитектура и на Петербургската художествена академия; Николай Павлович, учил в Мюнхен; Христо Цокев, завършил в Москва). Крум Кърджиев

Крум Петров Кърджиев е български драматург и литературовед от първата половина на ХХ век. Дядо на Станислав Доспевски. През първата половина на ХХ век, към църквата е пристроен притвор с камбанария. През първата половина на ХХ век хадзапите живеят в равнините на североизток от езерото Еяси. Трендафил Трендафилов

Трендафил Константинов Трендафилов е български архитект и общественик рационалист от първата половина на ХХ век. През първата половина на ХХ век е съхраняван в музей в град Драч (днес Дуръс). В тази традиция, Креспи следва и примера на първопроходници като Бамбочиантите – холандски и фламандски художници, творили в Рим през първата четвърт на 17 век. Александър Сталийски (министър на правосъдието)

Александър Цанков Сталийски е български крайнодесен политик от първата половина на ХХ век.