Чрез митотично делене на диплоидни клетки в многоклетъчните организми се  образуват:
телесни клетки женски гамети мъжки гамети хаплоидни клетки
A B C D
Хаплоидните клетки служат като гамети в многоклетъчните организми и при сливането си образуват диплоидни клетки. Многоклетъчните организми са изградени от два вида клетки – телесни (соматични) и размножителни. При многоклетъчните организми Вайсман различава два вида клетки. Наред с многоклетъчните организми, соматичните клетки също са еволюирали многократно. Слуз

Слузта е полимер, продукт на секрецията на клетки в многоклетъчните организми. При многоклетъчните организми има специализиране на отделните клетки към определена функция. Поддържа, че при многоклетъчните организми само промените в гаметите(половите клетки) се наследяват, промените в соматичните клетки (телесните клетки) са без значение за наследствеността. Клетките нарастват бързо и се делят митотично (митотичното делене е характерно за телесните клетки, докато мейозата е характерна само за половите клетки). Диплоидните организми от своя страна могат да образуват чрез мейоза хаплоидни клетки (гамети). Клетки и организми с двойки хомоложни хромозоми се наричат диплоидни – имат диплоиден хромозомен набор (двоен хромозомен набор). Например биологичните клетки във подходяща среда, се размножават чрез клетъчно делене. За разлика от тях подобно изглеждащи организми като нишковидните зелени водорасли растат чрез последователно клетъчно делене, образувайки верига от клетки. Клетъчният метаболизъм в многоклетъчните организми търпи контрол и от множество външни за клетката сигнали, идващи от други клетки. При многоклетъчните растения и животни в началото на зародишното развитие при всички клетки се наблюдава също редуване на растеж и делене, но във възрастния организъм този цикъл се запазва само за някои клетки. В миналото се е смятало, че те са необходими за изграждането на делителното вретено в животинските клетки, но последните изследвания обаче показват, че в клетки чийто центриоли са премахнато посредством лазер също се осъществява митотично делене. Всички клетки произлизат от други клетки посредством процес на клетъчно делене. При многоклетъчните интеркалациите имат канцерогенен ефект върху вегитативните клетки, потенциално леталнен при половите клетки и тератогенен при ембрионалните клетки. В резултат на това делене се получават четири дъщерни клетки. Митозата се случва в телесни клетки, докато мейоза се случва в гаметите. В подходящи условия това ДНК е възпроизведено и предадено на дъщерните клетки чрез клетъчното делене. Половите клетки се образуват в целомния епител. В целомът се образуват и половите клетки. Разрушените клетки се възобновяват посредством делене на основния клетъчен слой. Размножаването на тези организми се извършва чрез делене. Дразненето се предава, чрез биполарните към мултиполарните клетки, чиито израстъци образуват зрителния нерв. Хаплоидните клетки служат като гамети в многоклетъчните организми и при сливането си образуват диплоидни клетки. Диплоидните организми от своя страна могат да образуват чрез мейоза хаплоидни клетки (гамети). Когато условията на живот са благоприятни, спората може да образува нов организъм чрез митотично делене и да образува многоклетъчен гаметофит, от който най-вероятно ще се образуват гамети. При многоклетъчните организми Вайсман различава два вида клетки. Слуз

Слузта е полимер, продукт на секрецията на клетки в многоклетъчните организми. Наред с многоклетъчните организми, соматичните клетки също са еволюирали многократно. При многоклетъчните организми има специализиране на отделните клетки към определена функция. А при сперматогенезата и четирите клетки образуват жизнени гамети. Клетките нарастват бързо и се делят митотично (митотичното делене е характерно за телесните клетки, докато мейозата е характерна само за половите клетки). Размножаването на тези организми се извършва чрез делене. Многоклетъчните организми са изградени от два вида клетки – телесни (соматични) и размножителни. В някои случаи се образуват диплоидни гамети (когато делителното вретено не разпредели сестринските хроматиди към полюсите, или при две последователни репликации). Повечето организми са диплоидни. Поддържа, че при многоклетъчните организми само промените в гаметите(половите клетки) се наследяват, промените в соматичните клетки (телесните клетки) са без значение за наследствеността. Клетки и организми с двойки хомоложни хромозоми се наричат диплоидни – имат диплоиден хромозомен набор (двоен хромозомен набор). При най-примитивните размножаването се извършва чрез полови клетки – гамети. Например повечето животни са диплоидни и произвеждат хаплоидни гамети. Съвременните научни твърдения са, че процесът при многоклетъчните еукариоти описван като делене чрез амитоза не представлява клетъчно делене. Образуват се два типа полови клетки – женски и мъжки. За разлика от тях подобно изглеждащи организми като нишковидните зелени водорасли растат чрез последователно клетъчно делене, образувайки верига от клетки. Клетъчният метаболизъм в многоклетъчните организми търпи контрол и от множество външни за клетката сигнали, идващи от други клетки. Например биологичните клетки във подходяща среда, се размножават чрез клетъчно делене. Многоклетъчно

Многоклетъчните организми са организми, съставени повече от една клетка. В миналото се е смятало, че те са необходими за изграждането на делителното вретено в животинските клетки, но последните изследвания обаче показват, че в клетки чийто центриоли са премахнато посредством лазер също се осъществява митотично делене. При засрещане на две фертилни диплоидни гамети се формира организъм с тетраплоиден 4n набор от хромозоми. Хаплоидните клетки служат като гамети в многоклетъчните организми и при сливането си образуват диплоидни клетки. Диплоидните организми от своя страна могат да образуват чрез мейоза хаплоидни клетки (гамети). Когато условията на живот са благоприятни, спората може да образува нов организъм чрез митотично делене и да образува многоклетъчен гаметофит, от който най-вероятно ще се образуват гамети. При многоклетъчните организми Вайсман различава два вида клетки. Половите жлези, в които се образуват мъжки гамети - нар. Слуз

Слузта е полимер, продукт на секрецията на клетки в многоклетъчните организми. Наред с многоклетъчните организми, соматичните клетки също са еволюирали многократно. При многоклетъчните организми има специализиране на отделните клетки към определена функция. А при сперматогенезата и четирите клетки образуват жизнени гамети. Клетките нарастват бързо и се делят митотично (митотичното делене е характерно за телесните клетки, докато мейозата е характерна само за половите клетки). Размножаването на тези организми се извършва чрез делене. Многоклетъчните организми са изградени от два вида клетки – телесни (соматични) и размножителни. При оплождане на яйцеклетките с мъжки гамети (сперматозоиди) се образуват нови генетични индивиди. В някои случаи се образуват диплоидни гамети (когато делителното вретено не разпредели сестринските хроматиди към полюсите, или при две последователни репликации). Повечето организми са диплоидни. Поддържа, че при многоклетъчните организми само промените в гаметите(половите клетки) се наследяват, промените в соматичните клетки (телесните клетки) са без значение за наследствеността. Клетки и организми с двойки хомоложни хромозоми се наричат диплоидни – имат диплоиден хромозомен набор (двоен хромозомен набор). При най-примитивните размножаването се извършва чрез полови клетки – гамети. Например повечето животни са диплоидни и произвеждат хаплоидни гамети. Всяка тичинка има дръжка и прашник с две прашникови торбички, в които след мейотично делене се образуват хаплоидни микроспори (цветен прашец) – мъжки полови клетки. Съвременните научни твърдения са, че процесът при многоклетъчните еукариоти описван като делене чрез амитоза не представлява клетъчно делене. Образуват се два типа полови клетки – женски и мъжки. В половите жлези на първите се образуват мъжки полови клетки – спермии, а при женските се образуват яйцата. За разлика от тях подобно изглеждащи организми като нишковидните зелени водорасли растат чрез последователно клетъчно делене, образувайки верига от клетки. Клетъчният метаболизъм в многоклетъчните организми търпи контрол и от множество външни за клетката сигнали, идващи от други клетки. Хаплоидните клетки служат като гамети в многоклетъчните организми и при сливането си образуват диплоидни клетки. Диплоидните организми от своя страна могат да образуват чрез мейоза хаплоидни клетки (гамети). При многоклетъчните организми Вайсман различава два вида клетки. Наред с многоклетъчните организми, соматичните клетки също са еволюирали многократно. Слуз

Слузта е полимер, продукт на секрецията на клетки в многоклетъчните организми. При многоклетъчните организми има специализиране на отделните клетки към определена функция. Поддържа, че при многоклетъчните организми само промените в гаметите(половите клетки) се наследяват, промените в соматичните клетки (телесните клетки) са без значение за наследствеността. Клетките нарастват бързо и се делят митотично (митотичното делене е характерно за телесните клетки, докато мейозата е характерна само за половите клетки). От една диплоидна клетка се получават 4 хаплоидни клетки вследствие от двойно последователно делене – мейоза. Многоклетъчните организми са изградени от два вида клетки – телесни (соматични) и размножителни. Всяка тичинка има дръжка и прашник с две прашникови торбички, в които след мейотично делене се образуват хаплоидни микроспори (цветен прашец) – мъжки полови клетки. Клетки и организми с двойки хомоложни хромозоми се наричат диплоидни – имат диплоиден хромозомен набор (двоен хромозомен набор). Това e биологичен термин, с който се обозначава образуването на хаплоидни полови клетки в животинските организми и човека. Овогенеза

Овогенеза или оогенеза е процес на образуване на хаплоидни полови клетки в яйчниците на женските организми. Например биологичните клетки във подходяща среда, се размножават чрез клетъчно делене. За разлика от тях подобно изглеждащи организми като нишковидните зелени водорасли растат чрез последователно клетъчно делене, образувайки верига от клетки. Клетъчният метаболизъм в многоклетъчните организми търпи контрол и от множество външни за клетката сигнали, идващи от други клетки. При многоклетъчните растения и животни в началото на зародишното развитие при всички клетки се наблюдава също редуване на растеж и делене, но във възрастния организъм този цикъл се запазва само за някои клетки. В миналото се е смятало, че те са необходими за изграждането на делителното вретено в животинските клетки, но последните изследвания обаче показват, че в клетки чийто центриоли са премахнато посредством лазер също се осъществява митотично делене. Всички клетки произлизат от други клетки посредством процес на клетъчно делене. При многоклетъчните интеркалациите имат канцерогенен ефект върху вегитативните клетки, потенциално леталнен при половите клетки и тератогенен при ембрионалните клетки. В резултат на това делене се получават четири дъщерни клетки. В подходящи условия това ДНК е възпроизведено и предадено на дъщерните клетки чрез клетъчното делене. Половите клетки се образуват в целомния епител. В целомът се образуват и половите клетки.