Кое от посочените събития се случва след Кримската война?
откриването на фабриката на Добри Желязков учредяването на Българската екзархия организирането на Велчовата завера отпечатването на „Неделник”
A B C D
След смъртта на султана, Добри Желязков е премахнат от фабриката. Новият аянин (областен управител) в Сливен – Мустафа бей, отстранява Добри Желязков от управлението на фабриката. През април 1830 г., след поредната Руско-турска война (1828 – 1829), Добри Желязков се преселва в руския черноморски град Севастопол, на югозападното крайбрежие на Кримския полуостров. След Кримската война (1856 г.) След Кримската война (1856 г.) След Кримската война (1856 г.) Изработен е бюст паметник на Добри Желязков от скулптора Стефан Пейчев. След Кримската война в селото се настаняват черкези. След Кримската война се ражда и българската драматургия. След Кримската война се ражда и българската драматургия. Добри Желязков е голям любител на растения и животни. След Руско-турската война заменя фамилното си име на Желязков. Разселването продължава и след Кримската война. След Кримската война (1853-1856 г.) След Кримската война (1853 – 1856 г.) След кримската война (до 1860 г.) След Кримската война край Шумен се заселват кримски татари. След Кримската война край Карнобат се заселват кримски татари. След Кримската война край Одрин се заселват кримски татари. ), а след Кримската война тук се заселва голяма група българи от Котленско. През 1856 г. след Кримската война там се заселват татари. То било основано наскоро след Кримската война. Вероятно това е действителен или мистифициран документален разказ на френски офицер на османска служба за събития от времето на Кримската война. След поражението на Русия в Кримската война селото става част от Молдова. Тази тенденция се запазва и след Кримската война, когато в подготовката и издаването на учебникарска книжнина се включват Петко Славейков, Добри Войников, Тодор Шишков, Христо Ботев и др. След учредяването на Българската екзархия Доситей се отказва от високото си положение в патриаршията. Присъединена е към Българската екзархия веднага след учредяването и (1870). След Кримската война се ражда и българската драматургия. След Кримската война се ражда и българската драматургия. След учредяването на Българската екзархия през 1870 година цялото село става екзархийско. Присъединена е към Българската екзархия веднага след учредяването и през 1870 г. Кюстендилска епархия е присъединена към Българската екзархия веднага след учредяването и (1870). След учредяването на Българската екзархия е неин представител пред Високата порта по църковно-училищните дела. След учредяването на Българската екзархия през 1870 година, той остава лоялен на Цариградската патриаршия, макар че осъзнава българската си народност. След учредяването на Българската екзархия, архимандрит Партений се присъединява към нейния клир и напуска поста си в Мустафа паша. След учредяването на Българската екзархия (1870) е член на Временния смесен екзархийски съвет и на първия синод. Още с учредяването на Българската екзархия през 1870 година градът е част от нея. Присъединена е към Българската екзархия веднага след учредяването и през 1870 година, като е оглавена от митрополит Партений Зографски. След учредяването на Българската екзархия в 1871 година, борбата с гръцкото църковно влияние се пренася в смесените епархии в Македония и Тракия. Тихо Обретенов е типичен представител на средната класа българи преди и непосредствено след Кримската война (1853 – 1856), която ще реши Българския църковен въпрос с учредяването на Българската екзархия през 1870 година, а и ще формира поколението, което ще поведе националноосвободителното движение на българския народ. След Първата световна война работи в Българската екзархия в Цариград. А с още по-голяма тържественост през 1902 г. е отбелязана 30-годишнината от учредяването на Българската екзархия. Тя противодейства с всички сили и средства на църковно-националната борба на българския народ и след учредяването на Българската екзархия (1870 г.) Съобразно преобладаващото българско население Добруджа става част от територията (диоцеза) на Българската екзархия още с фермана за учредяването ѝ. През годините около и след Руско-турската освободителна война в Добруджа се преселват българи и от Бесарабия, които са преселници от Източна Тракия, Старозагорско, Сливенско, ямболските села и Карнобатско в края на 18 век, по-време и след Руско-турската война от 1829 – 1830 г. и през Кримската война. Свети Синод на Българската православна църква

Светият синод е върховен орган на Българската православна църква, основан през 1870 г. с учредяването на Българската екзархия. След учредяването на Българската екзархия, на 19 октомври 1972 година е избран за видински митрополит на мястото на Антим, избран за български екзарх. След издаването на фермана за учредяването на Българската екзархия във вестник „Македония“ е публикувана следната дописка от Косинец:

Александър Синве ("Les Grecs de l’Empire Ottoman. След Кримската война (1856 г.) След Кримската война (1856 г.) След Кримската война (1856 г.) Започва подготовката на Велчовата завера. Започва подготовката на Велчовата завера. Те са бежанци от потушаването на Велчовата завера. Средище на съзаклятниците от Велчовата завера става Плаковския манастир. Взема дейно участие във Велчовата завера (1835). Племенникът Шаранков е внук на участник във Велчовата завера през 1835 г. и син на доброволец в Кримската война, който получава ордени за храброст и специална почетна сабя лично от руския император. Велчова завера

Велчовата завера е опит за въстание на българите в Търновско и Силистра през 1835 година. През 1835 г. в Плаковския манастир е организирана Велчовата завера. Населението на селото взема дейно участие във Велчовата завера (1835 г. Бащата е съзаклятник от Велчовата завера (1835) и съмишленик на капитан Дядо Никола. Йордан Кисьов

Хаджи Йордан Кисьов е известен като предателя на Велчовата завера. Взима участие в множество военни кампании включително Руско-турската война (1828 – 1829), Велчовата завера (1835), 1-вия и 2-рия Браилски бунт (1841), Унгарската революция (1848 – 1849), Кримската война (1853 – 1856), потушаването на Полското въстание (1863 – 1864), Сръбско-турската война от 1876 година. В това село е роден един от ръководителите на Велчовата завера – Иванаки Йонков-Кюркчията (Врачанчето). През 1935 година е подпредседател на Изпълнителния комитет за честване 100 години от Велчовата завера. Иванаки Йонков-Кюркчията

Иванаки Йонков – Кюркчията е български революционер, един от ръководителите на Велчовата завера. Така хаджи Йордан Брадата завършва живота си като една от видните жертви на Велчовата завера. Кум на семейството е друга историческа личност от Елена – хаджи Йордан Брадата, съорганизатор на Велчовата завера. В почти всяко важно събитие оттогава има участие на еленчани: във Велчовата завера (1835 г.) Благодарение на руското си поданство избягва смъртно наказание, което сполетява всички останали ръководители на Велчовата завера. Има сведение за участие през 1835 г. на мъж или мъже от тогавашната махала Аплаци във Велчовата завера . Участието му във Велчовата завера е свързано както с подготовката, така и с потушаване на въстанието. Андон Никопит

Андон Никопит е български учител и революционер, участник във Велчовата завера от 1835 година в Търново. Сергий Руховски

Хаджи Сергий Руховски е игумен на Плаковския манастир, организатор и участник във Велчовата завера от 1835 година. През 1835 г. в селото се заселват бегълци, участници във Велчовата завера в Търново, спасявайки се по този начин от преследването от властта. С иконата на хаджи Йордан Брадата донесена от Божи гроб са се клели съзаклятниците от Велчовата завера в храма на Плаковския манастир „Свети Илия“. В 1806 година българинът от Бобощица Константин дарява 100 гроша за отпечатването на книгата на Софроний Врачански „Неделник“. След Кримската война (1856 г.) След Кримската война (1856 г.) След Кримската война (1856 г.) След Кримската война в селото се настаняват черкези. След Кримската война се ражда и българската драматургия. След Кримската война се ражда и българската драматургия. Разселването продължава и след Кримската война. След Кримската война (1853-1856 г.) След Кримската война (1853 – 1856 г.) След кримската война (до 1860 г.) След Кримската война край Шумен се заселват кримски татари. След Кримската война край Карнобат се заселват кримски татари. След Кримската война край Одрин се заселват кримски татари. ), а след Кримската война тук се заселва голяма група българи от Котленско. През 1856 г. след Кримската война там се заселват татари. То било основано наскоро след Кримската война. Бежанската вълна от кримски татари се подновява след Кримската война (1854 – 1856 г. Заради последвалите събития обединението не се случва. Отличава се в Кримската война. Има и малко татари, които са се преселили след Кримската война. След Кримската война (1853 – 1856) в Бургас се заселват първите евреи. Чифлишката кула
След Кримската война (1853 – 1856 г.) След поражението на Русия в Кримската война селото става част от Молдова. Според това по кое време на денонощието се случва полумракът бива: сутрешен, преди изгрев, т.нар.