Кое постижение на възрожденските българи е от втората половина на XIX в.?
учредяване на Българската екзархия издаване на „Буквар с различни поучения“ откриване на елино-българско училище в Котел издаване на вестник „Български орел“
A B C D
След учредяване на Българската екзархия е повикан в Цариград. Според възрожденските българи то започва през 20-те години на XIX век. Църквата е от втората половина на XIX век. Храмът е от втората половина на XIX век. Така във втората половина на XIX век вече по-голямата част от жителите на селото са българи. През втората половина на 1873 година на проведения истилям (допитване) селото се определя в полза на Българската екзархия. Иконите са от втората половина на XIX век. Обновена е през втората половина на XIX век. Изградена е във втората половина на XIX век. Църквата „Свети Димитър“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Никола“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Илия“ е от втората половина на XIX век. Петър и Павел“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Илия“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Атанасий“ е от втората половина на XIX век. Отстранен е от Българската екзархия в края на XIX век заради съмнения в корупция. Всички българи са под върховенството на Българската екзархия. Ферман за Българската екзархия

Ферманът за учредяване на Българската екзархия е османски ферман - декрет на султан Абдул Азис от 27 февруари 1870 година, с който се създава самостоятелна българска църковна организация. Използва се поне от втората половина на XIX век. Манастирската църква датира от втората половина на XIX век. Всички българи в селото са под върховенството на Българската екзархия. Всички българи в селото са под върховенството на Българската екзархия. Изписана е във втората половина на XIX век от анонимен зограф. Изградена е във втората половина на XIX век от непознати майстори. Изградена е във втората половина на XIX век от непознати майстори. Рибен буквар

„Буквар с различни поучения“ или „Рибен буквар“ (оригинално заглавие: „БȢква̀рь съ разлѝчны поȢчѐніѧ“) е първият новобългарски учебник. През 1824 г. с помощта на просветителя Антон Йованович, издава „Буквар с различни поучения“, или т.нар. Според възрожденските българи то започва през 20-те години на XIX век. Църквата е от втората половина на XIX век. Храмът е от втората половина на XIX век. Така във втората половина на XIX век вече по-голямата част от жителите на селото са българи. През втората половина на XIX век придобива известност с отвличания и убийства, които извършва главно спрямо местните българи. Иконите са от втората половина на XIX век. Обновена е през втората половина на XIX век. Изградена е във втората половина на XIX век. Църквата „Свети Димитър“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Никола“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Илия“ е от втората половина на XIX век. Петър и Павел“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Илия“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Атанасий“ е от втората половина на XIX век. Използва се поне от втората половина на XIX век. Манастирската църква датира от втората половина на XIX век. Изписана е във втората половина на XIX век от анонимен зограф. Изградена е във втората половина на XIX век от непознати майстори. Изградена е във втората половина на XIX век от непознати майстори. Изградена е във втората половина на XIX век от непознати майстори. Църквата е строена във втората половина на XIX век. Църквата е построена през втората половина на XIX век. Църквата е построена през втората половина на XIX век. Елино-българско училище

Елино-българското или Славяно-елинското училище е светско училище от епохата на Възраждането. През 1819 г. с материалната помощ на Стефан Богориди открива в Котел второто елино-българско училище, след това на Емануил Васкидович в Свищов. През втората половина на XIX век това училище прераства във взаимно българско, а по-късно е открито и класно училище. В 1826 г. основава елино-българско училище и в Карлово. Открито е първото новобългарско елино-българско училище в тогавашния търговски център Свищов. Според възрожденските българи то започва през 20-те години на XIX век. Селската църква „Свети Никола“ е от 1840 г.

През първата половина на XIX век в Башино село съществува българско училище. Първото обаче елино-българско училище от завършен вид е основано през 1815 година от Емануил Васкидович в Свищов. В 1848 година руският славист Виктор Григорович пише в „Очерк путешествия по Европейской Турции“:

От втората половина на XIX век във Валовища има българска община и българско училище. Учи в местно килийно училище и в елино-българско училище на даскал Андон Хаджи Кринчу, а след завършването му започва работа. Църквата е от втората половина на XIX век. Храмът е от втората половина на XIX век. През втората половина на XIX век Почеп е чисто българско село във Воденска каза на Османската империя. Така във втората половина на XIX век вече по-голямата част от жителите на селото са българи. През втората половина на XIX век Якоруда е чисто българско селище, в каза Неврокоп на Османската империя, което е смесено конфесионално. Протопопович учи в килийното училище при баща си, а после при Райно Попович в основаваното от него елино-българско класно училище в Карлово. В края на XIX век в Нестрам е открито българско училище. В края на XIX век в Мокрени е открито българско училище. В края на XIX век в Кономлади е открито българско училище. В края на XIX век в Апоскеп е открито българско училище. През Възраждането Бейдаут е българско село в Тулчанския санджак на Османската империя, в което през първата половина на XIX век е открито новобългарско училище. Умира в Сърбия във втората половина на XIX век. Иконите са от втората половина на XIX век. От 1789 година в махалата е имало елино-гръцко училище. Обновена е през втората половина на XIX век. Наум Костов

Наум Костов е български революционер от втората половина на XIX век. Според възрожденските българи то започва през 20-те години на XIX век. Димитър Вангелов

Димитър Вангелов е български зограф от Македония от втората половина на XIX век. Диме Шикев

Диме Шикев е български хайдутин от Прилепско от втората половина на XIX век. Църквата е от втората половина на XIX век. Храмът е от втората половина на XIX век. Христо Сакелариев

Поп Христо Сакелариев () е български зограф от Македония от втората половина на XIX век. Така във втората половина на XIX век вече по-голямата част от жителите на селото са българи. Български орел

„Български орел“ (оригинално име "Бѫлгарскый орелъ") е първият български информационен и общообразователен вестник. Вангел Япов

Вангел Япов, известен като Япата, е български хайдутин от втората половина на XIX век. Калеш Димко

Калеш Димко е български хайдутин, действал през втората половина на XIX век в Прилепско. Сътрудник на възрожденските списания и вестници „Цариградски вестник“, „Български книжици“, „Дунавски лебед“, „Слово“. Иван Богатинов

Иван Богатинов, известен като Богатин войвода, е български хайдутин от втората половина на XIX век. Кюлюмови

Кюлюмови е голям български род от македонския град Щип, основан във втората половина на XIX век. Иконите са от втората половина на XIX век. Село Дервент е едно от големите български села в Дедеагачко през втората половина на XIX и началото на 20 век. Обновена е през втората половина на XIX век. Изградена е във втората половина на XIX век. Църквата „Свети Димитър“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Никола“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Илия“ е от втората половина на XIX век. Петър и Павел“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Илия“ е от втората половина на XIX век. Църквата „Свети Атанасий“ е от втората половина на XIX век. Васил Зограф

Васил (Василак) Георгиев Зограф е български зограф от Македония, творил във втората половина на XIX век.