За коя природна зона на Земята се отнася характеристиката?  „Обхваща територии в Канада, Скандинавските страни и Русия. Климатът е студен,  а речната мрежа се отличава с голяма гъстота. Преобладават подзолисти почви,  върху които растат иглолистни растителни видове.”
смесени гори тайга лесотундра тундра
A B C D
Покрити са със смесени гори върху ливадно-подзолисти почви. На юг се срещат смесени лиственично-брезови гори върху ливадни горски неоподзолени почви, а по пясъчните участъци и стръмните склонове – борови гори върху подзолисти почви. с пясъчни лагуни, плажове и бедни засолени почви, върху които растат само някои растителни видове. Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и ливадни почви. По западните склонове преобладават тъмните иглолистни гори (в Южен Урал на места са смесени с широколистни гори), а по източните склонове – светлите иглолистни гори. В Заволжието подзолистите почви са разпространени под иглолистни гори, а ливадно-подзолистите – под смесени гори. Речната мрежа на Дагестан се отличава със значителна гъстота и се отнася към водосборните басейни на Каспийско море и Прикаспийската безотточна област. На юг от река Подкаменна Тунгуска се простира южната тайга, като в западната част преобладават тъмните иглолистни гори (смърч, ела, сибирски кедров бор, сибирска лиственица), а на изток – лиственично-борови и борови гори, развити върху ливадно-подзолисти замръзнали почви. Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и подзолисто-торфените почви. Среща се върху песъчливи и чакълести почви в широколистни, иглолистни и смесени гори, от началото на лятото до края на есента. Рижиката расте върху почва от иглолистни гори и по-рядко в широколистни гори, които са смесени или са в близост с иглолистни. В северната подзона преобладават заблатените гори от даурска лиственица с примеси от смърч и бреза (северна тайга), развити върху замръзнали подзолисти почви. Преобладават кафявите горски почви, върху които растат вечнозелен бук, евкалипти, акации и др. Покрито е със смърчово-брезови гори, а на север – само смърчови гори, развити върху ливадно-подзолисти почви. Голяма част от платото е разположена в зоната на светлата иглолистна тайга, сред която преобладават горите от лиственица (сибирска лиственица на запад, даурска лиственица на изток), развити върху слабоподзолисти и ливадно-подзолисти почви, а на север – върху глинести подзолисти почви. На север, в Предуралието е подзоната на силно разредените смесени гори, съпроводени със сиви горски и подзолисти почви. Основна количествена характеристика за отразяване същността на речната мрежа е гъстота на речната мрежа. Разпространена е широко в северното полукълбо, върху почви в широколистни, иглолистни и смесени гори, от средата на лятото до края на есента. Долният пояс по източните склонове е зает от планински ливадни степи върху черноземни почви, а над 700 – 800 m върху подзолисти и ливадно-подзолисти почви господстват боровите и лиственичните гори. Същата река има и голяма гъстота на речната мрежа – 2,1 km/km². Отличава се с богати растителни и животински видове. В планинските части на страната е ясно изразено поясното зониране: поясът на дъбово-липовите гори върху сиви горски почви; борово-еловите гори върху планински подзолисти почви. Преобладават кафяви горски почви, вторично затревени и иглолистни гори от бял бор и обикновен смърч. Преобладават широколистни гори и смесени гори. На по-високите участъци, върху ливадно-подзолисти почви са развити паркови лиственични гори. с пясъчни лагуни, плажове и бедни засолени почви, върху които растат само някои растителни видове. Голяма част от платото е разположена в зоната на светлата иглолистна тайга, сред която преобладават горите от лиственица (сибирска лиственица на запад, даурска лиственица на изток), развити върху слабоподзолисти и ливадно-подзолисти почви, а на север – върху глинести подзолисти почви. В северната подзона преобладават заблатените гори от даурска лиственица с примеси от смърч и бреза (северна тайга), развити върху замръзнали подзолисти почви. Голяма част от равнината е заета от горската зона (горско-блатиста зона), в пределите на която върху подзолисти почви преобладава иглолистната тайга, състояща се от смърч, ела, кедър, бор и сибирска лиственица. Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и ливадни почви. Речната мрежа на Дагестан се отличава със значителна гъстота и се отнася към водосборните басейни на Каспийско море и Прикаспийската безотточна област. Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и подзолисто-торфените почви. По източните склонове господства смърчово-лиственична тайга върху планински подзолисти почви. На юг от река Подкаменна Тунгуска се простира южната тайга, като в западната част преобладават тъмните иглолистни гори (смърч, ела, сибирски кедров бор, сибирска лиственица), а на изток – лиственично-борови и борови гори, развити върху ливадно-подзолисти замръзнали почви. Преобладават кафявите горски почви, върху които растат вечнозелен бук, евкалипти, акации и др. Тайга

Тайгата (иглолистни бореални гори) е биом (природна зона) в умерения климатичен пояс на Евразия и Северна Америка. Основна количествена характеристика за отразяване същността на речната мрежа е гъстота на речната мрежа. В равнината господства лиственичната тайга развита върху подзолисти почви и заблатени редки гори от храстова лиственица. Същата река има и голяма гъстота на речната мрежа – 2,1 km/km². Отличава се с богати растителни и животински видове. ха) е покрита от иглолистни гори – тайга, като преобладават смърчът и борът (81%); срещат се и сибирски видове: кедър, ела, лиственица. Основните почвени видове са тундрово-торфените и торфено-глинестите почви, а на югозапад се срещат и глинесто-подзолисти почви. Тук живеят над 55 % от всички растителни и животински видове в тази природна зона. В северните части преобладават различни видове ливадно-подзолисти почви, заемащи около 70% от общата площ на Украинското Полесие. В планинските горски райони преобладават кафявите горски и кафявите подзолисти почви. Гъстота на речната мрежа е 0,36 km/km. Гъстота на речната мрежа 0,45 km/km. Най-разпространените почви в Ивановска област са различни видове подзолисти почви и блатни почви. Главната река и нейните притоци образуват речна система, характеризираща се с гъстота на речната мрежа. Средната гъстота на речната мрежа е 1.29 km/km². с пясъчни лагуни, плажове и бедни засолени почви, върху които растат само някои растителни видове. Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и ливадни почви. Речната мрежа на Дагестан се отличава със значителна гъстота и се отнася към водосборните басейни на Каспийско море и Прикаспийската безотточна област. Лесотундра

Лесоту́ндра е субарктическа природна зона. Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и подзолисто-торфените почви. Преобладават кафявите горски почви, върху които растат вечнозелен бук, евкалипти, акации и др. Голяма част от платото е разположена в зоната на светлата иглолистна тайга, сред която преобладават горите от лиственица (сибирска лиственица на запад, даурска лиственица на изток), развити върху слабоподзолисти и ливадно-подзолисти почви, а на север – върху глинести подзолисти почви. Основна количествена характеристика за отразяване същността на речната мрежа е гъстота на речната мрежа. Същата река има и голяма гъстота на речната мрежа – 2,1 km/km². Отличава се с богати растителни и животински видове. Основните почвени видове са тундрово-торфените и торфено-глинестите почви, а на югозапад се срещат и глинесто-подзолисти почви. Тук живеят над 55 % от всички растителни и животински видове в тази природна зона. В северните части преобладават различни видове ливадно-подзолисти почви, заемащи около 70% от общата площ на Украинското Полесие. В планинските горски райони преобладават кафявите горски и кафявите подзолисти почви. Гъстота на речната мрежа е 0,36 km/km. Гъстота на речната мрежа 0,45 km/km. Голяма част от равнината е заета от горската зона (горско-блатиста зона), в пределите на която върху подзолисти почви преобладава иглолистната тайга, състояща се от смърч, ела, кедър, бор и сибирска лиственица. Най-разпространените почви в Ивановска област са различни видове подзолисти почви и блатни почви. Главната река и нейните притоци образуват речна система, характеризираща се с гъстота на речната мрежа. На юг от река Подкаменна Тунгуска се простира южната тайга, като в западната част преобладават тъмните иглолистни гори (смърч, ела, сибирски кедров бор, сибирска лиственица), а на изток – лиственично-борови и борови гори, развити върху ливадно-подзолисти замръзнали почви. Средната гъстота на речната мрежа е 1.29 km/km². В областта преобладават черноземните почви, а по долините на реките – ливадно-подзолисти, ливадно-черноземни, блатни и др. В почвената покривка преобладават богатите на питателни минерални вещества ливадно-подзолисти почви. Те се отличават със специфични растителни видове – предимно иглолистни. В северната подзона преобладават заблатените гори от даурска лиственица с примеси от смърч и бреза (северна тайга), развити върху замръзнали подзолисти почви. с пясъчни лагуни, плажове и бедни засолени почви, върху които растат само някои растителни видове. Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и ливадни почви. Речната мрежа на Дагестан се отличава със значителна гъстота и се отнася към водосборните басейни на Каспийско море и Прикаспийската безотточна област. Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и подзолисто-торфените почви. Преобладават кафявите горски почви, върху които растат вечнозелен бук, евкалипти, акации и др. Голяма част от платото е разположена в зоната на светлата иглолистна тайга, сред която преобладават горите от лиственица (сибирска лиственица на запад, даурска лиственица на изток), развити върху слабоподзолисти и ливадно-подзолисти почви, а на север – върху глинести подзолисти почви. Основна количествена характеристика за отразяване същността на речната мрежа е гъстота на речната мрежа. Същата река има и голяма гъстота на речната мрежа – 2,1 km/km². Отличава се с богати растителни и животински видове. Основните почвени видове са тундрово-торфените и торфено-глинестите почви, а на югозапад се срещат и глинесто-подзолисти почви. Тук живеят над 55 % от всички растителни и животински видове в тази природна зона. В северните части преобладават различни видове ливадно-подзолисти почви, заемащи около 70% от общата площ на Украинското Полесие. В планинските горски райони преобладават кафявите горски и кафявите подзолисти почви. Гъстота на речната мрежа е 0,36 km/km. Гъстота на речната мрежа 0,45 km/km. Голяма част от равнината е заета от горската зона (горско-блатиста зона), в пределите на която върху подзолисти почви преобладава иглолистната тайга, състояща се от смърч, ела, кедър, бор и сибирска лиственица. Най-разпространените почви в Ивановска област са различни видове подзолисти почви и блатни почви. Главната река и нейните притоци образуват речна система, характеризираща се с гъстота на речната мрежа. На юг от река Подкаменна Тунгуска се простира южната тайга, като в западната част преобладават тъмните иглолистни гори (смърч, ела, сибирски кедров бор, сибирска лиственица), а на изток – лиственично-борови и борови гори, развити върху ливадно-подзолисти замръзнали почви. Средната гъстота на речната мрежа е 1.29 km/km². В областта преобладават черноземните почви, а по долините на реките – ливадно-подзолисти, ливадно-черноземни, блатни и др. В почвената покривка преобладават богатите на питателни минерални вещества ливадно-подзолисти почви. Те се отличават със специфични растителни видове – предимно иглолистни. На север е разположена тундровата зона, в която върху тундрови арктически и тундрово-торфени почви се формират арктическа, мъхова и лишейна, а на юг – храстова тундра. В северната подзона преобладават заблатените гори от даурска лиственица с примеси от смърч и бреза (северна тайга), развити върху замръзнали подзолисти почви.