Консументи І ред са:
катерица и сърна лешояд и славей шипка и глог вълк и  змия
A B C D
След него следва консумент от първи ред, което представляват най-често растителноядни организми, след това консументи от втори порядък или организми, хранещи се с първични консументи, консументи от трети порядък и т.н. Освен типичните за степите гризачи се появяват представители на горската фауна – сърна, лос, белка, североамериканска катерица и др. От бозайниците в парка е установено наличието на сърна, лисица, див заек, европейски вълк, дива свиня, катерица и други. Горите са обитавани от голям брой диви животни като вълк, лисица, чакал, мечка, дива свиня, благороден елен, сърна, див заек, източноевропейски таралеж, катерица, язовец, пор и др. Животинския свят е представен от вълк, рис, лисица, северен елен, лос, сърна, хамстер, белка, собол, ондатра, североамериканска катерица, множество видове птици, а реките и езерата са богати на риба. В етрополските гори могат да се срещнат благороден елен, сърна, дива свиня, горска полевка, катерица, мечка, вълк, чакал, лисица, дива котка, невестулка и др. Видовият състав на бозайниците е богат – земеровки, сънливци, мишки, катерица – див заек, дива свиня, сърна, белка, черен пор, дива котка, язовец, лисица, вълк. Всички бутилки са поставени в препариран хермелин или сива катерица – седем са с хермелин и четири със сива катерица. Типичните животни за горската зона са: кафява мечка, рис, росомаха, норка, видра, собол, лос, сибирска сърна, белка, северноамериканска катерица, ондатра и други представители на фауната на Европейско-Сибирската подобласт на Палеоарктика. Рижа катерица

Рижата катерица ("Paraxerus palliatus"), наричана също мантийна катерица и червена храстова катерица, е вид гризач от семейство Катерицови (Sciuridae). Животинският свят на Беларус съчетава представители на широколистните гори, тайгата и лесостепите (сърна, белка, летяща катерица, лисица, заек, глиган, петнист лалугер, смърчова кръсточовка, степна чучулига и др.). "консументи": хетеротрофните организми, които консумират органична материя. Днес са известни седем подвида на захарната катерица:

По големина захарния посум наподобява на европейска катерица. Освен тези, на територията на провинцията могат да се срещнат и много бозайници като катерица, белка, иберийски заек, котки, таралежи, полски мишки, мангуста, лисица, сърна, дива коза и рис. Животните са кафява мечка, лисица, лос, катерица и други. Японска катерица

Японската катерица (; ) е вид дървесна катерица от род Катерици ("Sciurus"), ендемичен за Япония. Японската катерица има същите характеристики и размери, като Обикновената катерица ("Sciurus vulgaris"). От животинските видове се срещат пъстър смок, кафяв и зелен гущер, синигер, кос, сойка, врана, кълвач, сврака, белка, златка, невестулка, язовец, катерица, чакал, лисица, благороден елен, сърна, дива свиня и др. Животинският свят е представен от див заек, обикновена полевка, катерица, невестулка, сърна, лисица, етиопски лешояд, балкански ливаден гущер, дългокрака гръцка жаба, речен кефал, черна мряна, скобар, каракуда, шаран и др. От тревопасните най-едри са благороден елен и сърна. Често срещани са обикновената катерица, златка, язовец дива свиня. Между тях са червената и сива катерица, американска катерица, белоопашатия елен, лоса, бобърът, бодливото прасе, мускусния воден плъх, лисицата, койота, риса и черната американска мечка. Описани са два подвида на гигантската летяща торбеста катерица:

Гигантската летяща торбеста катерица е двуутробен вид с приблизителни размери на заек. Най-разпространените бозайници са заек, сърна, елен, лалугер, таралеж и други. Бозайници – таралеж, къртица, див заек, катерица, лалугер, горски сънливец, полска мишка, домашна мишка, сив плъх, черен плъх, белка, невестулка, черен пор, язовец, видра, лисица, дива котка, дива свиня, сърна /12 вида/. След него следва консумент от първи ред, което представляват най-често растителноядни организми, след това консументи от втори порядък или организми, хранещи се с първични консументи, консументи от трети порядък и т.н. От птичата фауна най-разпространени са врабец, гугутка, гълъб, сокол, лястовица, славей, синигер, орел, сокол-лешояд, дрозд, яребица, кеклик, фазан. "консументи": хетеротрофните организми, които консумират органична материя. Славей

Понятието славей може да се отнася за: Славей Златев

Славей Златев е български астроном, научен сътрудник. В планината са разположени хижите „Славей“, „Орлите“ и „Кралев дол“. bülbül ’славей’. Северен славей

Северният славей ("Luscinia luscinia") е птица от семейство Мухоловкови. Южен славей

Южният славей ("Luscinia megarhynchos") е птица от семейство Мухоловкови. Славей (квартет)

Квартет „Славей“ е българска музикална група за народни песни. С квартет „Славей“ има 5 албума, сред които „Славей ми пее“. Сибирски славей

Сибирски славей ("Luscinia calliope") е вид птица от семейство Muscicapidae. Хималайски славей

Хималайски славей ("Calliope pectoralis") е вид птица от семейство Muscicapidae. Очилат славей

Очилат славей ("Garrulax canorus") е вид птица от семейство Leiothrichidae. Тайвански славей

Тайванският славей ("Garrulax taewanus") е вид птица от семейство Leiothrichidae. Червеноопашат славей

Червеноопашат славей ("Luscinia sibilans") е вид птица от семейство Muscicapidae. Египетски лешояд

Египетският лешояд ("Neophron percnopterus") е дневна граблива птица, срещаща се и в България. Славей (село)

Славей (старо име Александрово, ) е село в Северна Македония, община Кривогащани. Син славей

Синият славей ("Luscinia cyane") е вид птица от семейство Мухоловкови (Muscicapidae). І

І, і, наричана още десетично и, е буква от кирилицата, използвана в беларуския, казахския и украинския език. То приема слънчева енергия (фотосинтезира) и по този начин дава енергия на животните (консументи). Бенгалски лешояд

Бенгалски лешояд ("Gyps bengalensis") е вид птица от семейство Ястребови (Accipitridae). Индийски лешояд

Индийският лешояд ("Gyps indicus") е вид птица от семейство Ястребови (Accipitridae). Хималайски лешояд

Хималайският лешояд ("Gyps himalayensis") е вид птица от семейство Ястребови (Accipitridae). Африкански лешояд

Африкански лешояд ("Gyps rueppelli") е вид птица от семейство Ястребови (Accipitridae). от дърветата и глог, шипка, люляк от храстите. От храстите най-разпространени са глог, шипка, трънка, дрян, къпина и др. Храстите са представени от червена къпина, глог, шипка, дрян, леска и др. От растителните видове са разпространени: дървесните /дъб, бряст, габър, акация и др./, храсти /шипка, смрадлика, глог, шипка и др./, тревисти. Подлесът е съставен от леска, глог, шипка, къпина, мъждрян. Най-често срещани билки са мащерка, лайка, шипка, глог, слез, бял равнец, коприва и т.н. В по-ниските части са разпространени келяв габър, цер, глог, шипка, къпина, трънка и др. От храстите най-важни представители са: смрадлика, чашкодрян,
драка, глог, леска, къпина, трънка, шипка и др. Срещат се люляк, смрадлика, леска, малина, глог, шипка, къпина, дрян и др. Срещат се голям брой храсти – глог, шипка, дрян, люляк, леска и др. Горите са гъсти, смесени с глог, шипка, дрян, диви круши, къпини и други влачещи и увивни растения. След него следва консумент от първи ред, което представляват най-често растителноядни организми, след това консументи от втори порядък или организми, хранещи се с първични консументи, консументи от трети порядък и т.н. От иглолистните представители са бор и ела От храстовите съобщества преобладават тези на смрадликата, дрян, глог, шипка, трън. От храстовите видове се срещат дрян, глог, смрадлика, драка, шипка, птиче грозде. От храстовите видове са разпространени шипка, глог, къпина, дрян, леска, хвойна, боровинка, връшняк, трънка, драка, смрадлика, люляк и др. От храстовите ценози се срещат: аморфа, глог, трънка, шипка, смрадлика, калина, бъз, люляк. Растат още дрян, калина, офика, бъз, касис, шипка, глог, горски круши и ябълки, къпини и други. Храстовата растителност включва черен бъз, трънка, къпина, шипка, червен глог, обикновен дрян, кучи дрян, аморфа и др. Обитава окрайнини на влажни иглолистни, смесени и широколистни гори, богати на подлес от къпини, малини, глог и шипка. От храстовите най-често се срещат глог, шипка, дрян, смрадлика, черен бъз, птиче грозде (лигуструм), аморфа и други. Природата ни е богата и на много билки, като: жълт кантарион, шипка, кадъкьовска драка, глог, глухарче и много други. Като растат следните видове: дива круша, ясен, липа, габър, дъб, смрадлика, глог, трънка, шипка, млечка, магарешки бодили и други. В района повсеместно са разпространени: шипка, глог, коприва, глухарче, змийско мляко, маточина, живовляк, лайка, бял равнец, мента, мащерка, жълт кантарион, смрадлика, орех, къпина и др. Храстите са представени от смрадлика, глог, шипка, трънка, дрян, къпина и др., а от тревистите растения – житни треви, кувило, коприва, кокиче, минзухар, синчец, бръшлян и др. Във високите части на общината (горския фонд и пасища) най-разпространена е храстовидната растителност: глог, шипка, дрян, къпина, трънка и др. Такива животни са: пума, вълк, орел, сокол, сова и дори отровна змия. След него следва консумент от първи ред, което представляват най-често растителноядни организми, след това консументи от втори порядък или организми, хранещи се с първични консументи, консументи от трети порядък и т.н. В степните и лесостепните райони – борсук, вълк, катерица, заек, черна змия и др. Сред другите видове представители на животинското царство са видра, европейски вълк, рис, сухоземни костенурки, алпийски тритон, змия медянка, усойница, жаба дървесница и др. "консументи": хетеротрофните организми, които консумират органична материя. При обикновената коралова змия (М.Corallinus) пръстените са в следния ред: широка червен, тънък бял, средно широк черен, тънък бял, широк червен. Нарича се още саксиена змия, грънчарска змия, змия пътешественик, браминска сляпа змия и др. І

І, і, наричана още десетично и, е буква от кирилицата, използвана в беларуския, казахския и украинския език. То приема слънчева енергия (фотосинтезира) и по този начин дава енергия на животните (консументи). Най-добре изучени са следните видове коралови змии: Обикновена коралова змия (Micrurus Corallinus), Западномексиканска аспида (M.Distans), Змия на Дюмерил (M.Dumerilii) Коброва коралка (M.Frontalis), Арлекинова коралова змия (M.Fulvius), Лентова коралова змия (M.Lemniscatus), Централноамериканска коралова змия (M.Nigrocinctus), Карибска коралова змия (M.Psyches), Гигантска коралова змия (M.Spixii) и M.Tener. Андски вълк

Андският вълк е мистериозен вид вълк живеещ в Андите. От хищниците са разпространени вълк, кафява мечка и лисица. Свиреп вълк

Свирепият вълк ("Canis dirus") още „Страшен вълк“ или „Ужасен вълк“, е изчезнал вид от семейство кучеви. Те на свой ред предпочитат Хуан І.

От януари до октомври 1384 г. те настъпват в Португалия и се насочват към Лисабон. Главни представители са дива свиня, вълк, лисица. Големи хищници, като вълк, каракал и чакал са изключителна рядкост. Двата подвида са морфологично и генетично различни от Европейския вълк. Летяща змия

Летяща Змия – "Chrysopelea Ornata" Змия от сем. ; бозайници – антилопа джейран, лисица корсак, вълк, пясъчна и степна котка, чакал; птици – саксаулна сойка, чучулига, пустинна врана, врабче; влечуги – гущери, змии (ефа, змия стрела, степен удушвач, кобра и др. Те ѝ приписали ред чудати качества, като например, че може да надбяга най-бързия кон и убие най-голямата гърмяща змия. Разпространени са водната змия, смокът и няколко вида гущери. Те са били с големина на голям вълк. Последните клинописни находки са датирани към І в. сл. Гробовете са от І и ІІ век и са в повечето случаи с християнски характер. Така хранителните източници на даден вид могат да бъдат както продуценти, така и консументи от различен порядък.