Официалното откриване на паметника на Цар Освободител в София през 1907 г. е при управлението на:
цар Симеон II цар Борис III княз Александър I Батенберг княз Фердинанд I
A B C D
С него участва в откриването на паметника „Цар Освободител“ в София. „Аксаков“ зад паметника на Цар Освободител. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. След в България на великия княз Владимир Александрович във връзка с откриване на паметника на Цар Освободител и съдействието му по уреждане на втората сватба на Цар Фердинанд през 1907 – 1908 година, княз Владимир е поема шефството на полка. Положен е основният камък на Паметника на Цар Освободител (23 април 1901 г.). В България изработва монументалната конна статуя на Цар Освободител в София след спечелен конкурс (1901 – 1907 г.). В началото на XX в. булевард „Цар Освободител“ е застлан с прословутите „жълти павета“, които свързват Двореца с площад Народно събрание и паметника на руския цар Александър II (Царя Освободител). Цар Симеон (улица в София)

„Цар Симеон“ е централна улица в София. В началото на XX в. булевард „Цар Освободител“ е застлан с прословутите „жълти плочки“, които свързват двореца с площада на Народното събрание и паметника на руския цар Александър II, паметникът на Царя Освободител. Паркът заема площ от 21 декара в градския център между улиците „Цар Симеон“, „Цар Освободител“ и Републикански път II-49. – на Цар Симеон II. В периода 1903-1907 г. комитетът изгражда паметника на цар Освободител в София, Параклис-мавзолея и Скобелевия парк в Плевен, превръща в музеи къщи в Плевен, Пордим, Г. Студена и Бяла. Цар Освободител (булевард в София)

„Цар Освободител“ или само Царя (през 1970-те – 1980-те години официално наричан „Руски“) е централен булевард в София. Вечерта на площада пред Народното събрание, до паметника на Цар Освободител – Александър II се провежда тържествена заря-проверка. „Цар Симеон“ в София. „Цар Симеон“ в София. „Цар Освободител“ при Орлов мост. Цар Освободител 31, „Пикадили Експрес“ София – ул. Цар Освободител

Цар Освободител може да се отнася за: Цар Освободител/ и при тролейбусното депо. „Цар Освободител“ на юг. „Цар Освободител“. С него участва в откриването на паметника „Цар Освободител“ в София. Цар Борис III (булевард в София)

Цар Борис III е основен булевард в София. „Аксаков“ зад паметника на Цар Освободител. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. След в България на великия княз Владимир Александрович във връзка с откриване на паметника на Цар Освободител и съдействието му по уреждане на втората сватба на Цар Фердинанд през 1907 – 1908 година, княз Владимир е поема шефството на полка. Положен е основният камък на Паметника на Цар Освободител (23 април 1901 г.). В България изработва монументалната конна статуя на Цар Освободител в София след спечелен конкурс (1901 – 1907 г.). В периода 1903-1907 г. комитетът изгражда паметника на цар Освободител в София, Параклис-мавзолея и Скобелевия парк в Плевен, превръща в музеи къщи в Плевен, Пордим, Г. Студена и Бяла. Цар Освободител (булевард в София)

„Цар Освободител“ или само Царя (през 1970-те – 1980-те години официално наричан „Руски“) е централен булевард в София. Цар Борис III. „Цар Борис III“. цар Борис III. Цар Борис III. „Цар Борис III“. Цар Борис III. „Цар Борис III“. На откриването цар Борис III . През 1907 – 1908 г., като ротмистър служи в свитата на цар Фердинанд I, като военен наставник на княз Борис III. „Цар Освободител“ при Орлов мост. Цар Освободител 31, „Пикадили Експрес“ София – ул. Именувано е в чест на цар Борис III. В началото на XX в. булевард „Цар Освободител“ е застлан с прословутите „жълти павета“, които свързват Двореца с площад Народно събрание и паметника на руския цар Александър II (Царя Освободител). „Цар Освободител“ и площад „Княз Александър I“ на север. След в България на великия княз Владимир Александрович във връзка с откриване на паметника на Цар Освободител и съдействието му по уреждане на втората сватба на Цар Фердинанд през 1907 – 1908 година, княз Владимир е поема шефството на полка. Мавзолей на Александър I Батенберг

Мавзолеят на Александър I Батенберг е гробницата на първия след Освобождението български княз Александър I Батенберг. С него участва в откриването на паметника „Цар Освободител“ в София. През 1886 г. подкрепя свалянето на княз Александър I Батенберг. княз Александър I Батенберг. Принц Александър Батенберг, племенник на цар Александър Втори, е първият княз. През 1879 г. създава дърворезбения трон на княз Александър I Батенберг. „Аксаков“ зад паметника на Цар Освободител. След войната, през 1886 г. взема участие в детронацията на княз Александър I Батенберг. На I ВНС за български княз е избран Александър I Батенберг. Доцент от 1972 г. Хабилитационният му труд е „Князът, конституцията и народът“, посветен на управлението на княз Александър I Батенберг. През 1879 г. княз Александър I Батенберг създава своята лична гвардия. Княз Александър I Батенберг присъства на откриването на сградата. Главнокомандващ на всички български армии е княз Александър I Батенберг. Kато юнкер участва в детронирането на княз Александър I Батенберг. През 1886 г. с дружината си взема участие в детронацията на княз Александър I Батенберг. Княз Александър I Батенберг 15 (на Главната улица)
Тел. Александър I Батенберг става княз на 22-годишна възраст. ), са насрочени с указ на княз Александър I Батенберг. Служи като генерал-адютант на княз Александър I Батенберг. В периода 1882 – 1883 г. оглавява бюрото за кореспонденция при Политическия кабинет на княз Александър I Батенберг. Княз Александър I (улица в София)

„Княз Александър I“ е централна улица в София. Той е зет на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България 1879 – 1886). Той е племенник на княз Александър I Батенберг (княз на Княжество България (1879 – 1886). След в България на великия княз Владимир Александрович във връзка с откриване на паметника на Цар Освободител и съдействието му по уреждане на втората сватба на Цар Фердинанд през 1907 – 1908 година, княз Владимир е поема шефството на полка. С него участва в откриването на паметника „Цар Освободител“ в София. Това става при официалното откриване на железопътната гара, на което присъства и самият княз Фердинанд. През 1907 – 1908 г., като ротмистър служи в свитата на цар Фердинанд I, като военен наставник на княз Борис III. „Цар Освободител“ и площад „Княз Александър I“ на север. (Гергьовден) в присъствието на княз Фердинанд I. Работата по изграждането на паметника завършва на 15 септември 1903 г., а официалното му откриване е на 30 август 1907 г. На освещаването му присъстват участници от войната, Фердинанд I със синовете си Борис и Кирил, великият княз Владимир Александрович, син на Александър II, със съпругата си Мария Павловна и сина им Андрей, военният министър ген. „Аксаков“ зад паметника на Цар Освободител. На 22 юли 1896 г. е на посещение при Цар Фердинанд I в София. В България изработва монументалната конна статуя на Цар Освободител в София след спечелен конкурс (1901 – 1907 г.). Княз Фердинанд I приема титлата цар на българите. През януари 1907 г. студентите освиркват княз Фердинанд при откриването на Народния театър. Положен е основният камък на Паметника на Цар Освободител (23 април 1901 г.). В периода 1903-1907 г. комитетът изгражда паметника на цар Освободител в София, Параклис-мавзолея и Скобелевия парк в Плевен, превръща в музеи къщи в Плевен, Пордим, Г. Студена и Бяла. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. „Цар Освободител“ в София. Участва в освиркването на цар Фердинанд при откриването на Народния театър (1907). Официалното му откриване е през 1907 г.

Паметникът е сред големите постижения на прочутия флорентински скулптор Арналдо Дзоки. Официалното откриване на телевизията в България е на 26 декември 1959 г. в София. На 28 ноември 1898 г. в присъствието на княз Фердинанд I е открита Захарната фабрика в София. Цар Освободител (булевард в София)

„Цар Освободител“ или само Царя (през 1970-те – 1980-те години официално наричан „Руски“) е централен булевард в София. Заради участие в освиркването на княз Фердинанд I през 1907 година е изключен от университета и завършва право в Швейцария. Стефан Чапрашиков

Стефан Георгиев Чапрашиков е български дипломат, секретар на цар Фердинанд I (1907 – 1914). След смъртта на първата си съпруга Мария-Луиза Бурбон-Пармска през 1899 г., Фердинанд I се обръща към великата княгиня Мария Павловна, която е на посещение в България през 1907 г. за откриването на паметника на Цар Освободител, с молба да му предложи нова съпруга, която да не очаква много внимание и да се занимава с благотворителност.