Кой тип почви, разпространени в България, се образуват предимно върху льос?
черноземни сиви горски кафяви горски канелени горски
A B C D
Разпространени са предимно зоналните почвени типове – черноземни почви /54% от площта/ и сиви горски почви /39% от площта/. В североизточната част на областта са разпространени предимно черноземни, а в централните части – сиви и светлосиви почви. В България са широко разпространени в Добруджа – в условия на черноземни почви и степна растителност. Черноземни почви. Черноземни почви. Северозападната част е заета от черноземни почви (обикновени и южни), а в останалите райони са разпространени тъмнокафявите и кафявите почви. На височина от 800 до 1300 m в Джунгарски Алатау преобладават тревистите степи върху планинско-степни кестеняви и черноземни почви, а на юг, в Тяншан, на височина до 1700 m – ливади върху черноземни планински почви и широколистни гори от парков тип. Растителността в равнинните части е степна, развита върху черноземни и кафяви почви. Преобладават черноземни почви. По най-високите части са разпространени степните пространства, а на по-ниските – планинска лесостепна растителност, развиваща се върху планинско-ливадни черноземновидни и планински черноземни почви. На югозапад най-разпространени са плодородните ливадно-черноземни почви, а по долините на Волга, Клязма и Лух – ливадно силноподзолисти почви. Лесивираните почви са широко разпространени в България. Заета е от плодородни черноземни почви, развити върху дебела льосова покривка. Брезовите, лиственично-брезовите и осиковите гори са развити върху тъмносиви горски почви се редуват с тревиста степна растителност развита върху черноземни почви. Характерен е планинско-степният ландшафт развит върху планински черноземни и карбонатни почви. В централните части са разпространени най-плодородните сиви горски почви, а по западната периферия на Средноруското възвишение – тъмносиви, сиви горски и оподзолени черноземни почви. На юг се срещат и черноземни почви. В областта преобладават обикновените и излужените черноземни почви, но се срещат и сиви горски, планинско-горски сиви и ливадно-черноземни почви. На известна дълбочина под дебелия слой черноземни почви се разкриват скали с триаска и кредска възраст - мощни седименти (мергели, варовици), покрити от фин льос с плейстоценска възраст. Алувиално-ливадните почви са разпространени предимно по долините на реките в общината. Преобладават черноземни и лесивирани почви. Черноземните почви са представени от карбонатни черноземни и излужени черноземни. Черноземни почви

Чернозѐмите   са най-плодородни и обработваеми почви. Почви в България

Почвите в България са черноземни; сиви, кафяви и канелени горски; смолници; псевдоподзолисти и други. В приангарските лесостепи и на територията на бившия Уст Ординско Бурятски национален окръг са разпространени черноземни почви, на места засолени. Разпространени са предимно зоналните почвени типове – черноземни почви /54% от площта/ и сиви горски почви /39% от площта/. Расте върху почти всякакви почви, но най-добре се развива в сиви горски почви и канелени горски почви. В централните части са разпространени най-плодородните сиви горски почви, а по западната периферия на Средноруското възвишение – тъмносиви, сиви горски и оподзолени черноземни почви. ), като всички те растат върху сиви горски почви. Най-разпространени са канелените горски почви, а северните части от общината са заети от излужени и сиви горски почви. Почвите, върху които бялата бреза се развива най-добре, са сиви горски и кафяви горски почви. Преобладаващите почви са сиви горски. Сиви горски почви

Сивите горски почви заемат обща площ 18 млн. Срещат се и малко ливадни почви и повече горски почви сиви и тъмно сиви, тежко песъчливи – глинести, развити върху дебела льосова подложка. В областта преобладават обикновените и излужените черноземни почви, но се срещат и сиви горски, планинско-горски сиви и ливадно-черноземни почви. Изградено е от долнокредни варовици, варовити пясъчници и мергели, припокрити от льос, сиви горски почви на юг и излужени черноземи и карбонатни почви на север. В централните и източните части са разпространени светло-сиви горски почви, а на места се срещат ливадни, ливадно-карбонатни и типични подзолисти почви. Главно алувиални и сиви горски почви. Канелени горски почви

Канелените горски почви са най-големият по заемана площ почвен тип в България. В България те се подделят на 6 подтипа – сивокафяви (сиви) горски, излужени канелени, сиви горски върху варовици, канелени смолницоподобни, светлосиви и излужено канелени с червен B-хоризонт, като в резервата почвата принадлежи към сивите горски почви. Южно от зоната на черноземите са развити тъмносивите и сиви горски почви, разпространени предимно в западната част и на изток от долината на река Камчия. В южната лесостепна част на Житомирска област преобладават черноземните почви, в Полесието предимно ливадно-подзолисти, блатни и сиви горски почви. Преобладават сиви горски почви и карбонатни черноземи. Преобладаващите почви са кафяви горски, върху които са разпространени обширни букови гори. Често срещани са льосовидни и глинесто-песъкливи сиви горски почви и сиво-кафяви горски почви. Почви в България

Почвите в България са черноземни; сиви, кафяви и канелени горски; смолници; псевдоподзолисти и други. В североизточната част на областта са разпространени предимно черноземни, а в централните части – сиви и светлосиви почви. В района има плодородни почви – черноземни и сиви горски. Почвите са предимно сиви горски. Почвите са предимно сиви горски. Предимно светли кафяви горски почви. Преобладаващите почви са кафяви горски, върху които са разпространени обширни букови гори. Преобладаващите почви са кафяви горски и рендзини, върху които са разпространени широколистни гори. В планините на Крим са разпространени предимно кафяви горски и планинско-ливадни почви, а по южния бряг на полуострова – червено-кафяви и канелени почви. Почвената покривка в резервата се състои предимно от тъмнокафяви горски и кафяви горски преходни почви, развити върху гранитни скали. Среща се в сенчести букови гори върху кафяви горски почви. Върху карбонатни са се образували карбонатни кафяви горски почви. Расте предимно в кафяви горски почви, богати на хранителни вещества. Почвите са предимно кафяви горски и планински ливадни почви. Почвената покривка е представена предимно от кафяви горски и канелени горски почви. В горските територии са разпространени два основни типа почви – излужени канелени горски почви, кафяви горски и алувиални почви по поречието на Тунджа. В резервата са разпространени три типа почви: кафяви горски, канелени и хумусно – карбонатни. Кафяви горски почви

Кафявите горски почви са песъчливо-глинести. Главно кафяви горски почви. Има кафяви горски почви. Почвената покривка е представена предимно от кафяви горски и излужени и оподзолени канелени горски почви. Почвите, върху които бялата бреза се развива най-добре, са сиви горски и кафяви горски почви. По склоновете на планината растителността е представена предимно от смърчово-елова тайга, развита върху кафяви горски неоподзолени почви. Расте в кафяви планинско-горски почви. Вирее върху кисели почви от типа планинско-ливадни или кафяви горски. Кафяви горски и пустинни почви. Почви – кафяви горски, каналени горски, планинско-горски, планинско-ливадни. Канелени горски почви

Канелените горски почви са най-големият по заемана площ почвен тип в България. Преобладаващата почвена покривка е представена предимно от кафяви горски и планинско-ливадни почви. Преобладават киселите кафяви планинско-горски почви. Канелени горски почви

Канелените горски почви са най-големият по заемана площ почвен тип в България. Основен тип почви са излужените канелени горски почви. Преобладаващият тип почви е канелени горски. Преобладаващите почви са излужените канелени горски, върху които са разпространени редки широколистни гори. Расте върху почти всякакви почви, но най-добре се развива в сиви горски почви и канелени горски почви. Почвената покривка е представена предимно от кафяви горски и канелени горски почви. В горските територии са разпространени два основни типа почви – излужени канелени горски почви, кафяви горски и алувиални почви по поречието на Тунджа. В резервата са разпространени три типа почви: кафяви горски, канелени и хумусно – карбонатни. В планините на Крим са разпространени предимно кафяви горски и планинско-ливадни почви, а по южния бряг на полуострова – червено-кафяви и канелени почви. Излужени канелени горски почви. Излужени канелени горски почви. Излужени канелени горски почви. Почвената покривка е представена предимно от канелени и светлокафяви горски почви. В България те се подделят на 6 подтипа – сивокафяви (сиви) горски, излужени канелени, сиви горски върху варовици, канелени смолницоподобни, светлосиви и излужено канелени с червен B-хоризонт, като в резервата почвата принадлежи към сивите горски почви. Почвената покривка е представена предимно от кафяви горски и излужени и оподзолени канелени горски почви. Преобладават излужени канелени горски почви. Преобладават излужените канелени горски почви. Климатът е преходен средиземноморски, а почвите са предимно излужени канелени горски почви. Преобладаващите почви са предимно излужени и оподзолени канелени горски, на места силно ерозирани. Почвената покривка е представена предимно от канелени и светлокафяви горски почви, силно ерозирани. Преобладаващите почви са излужени канелени горски. Преобладават излужените и оподзолените канелени горски почви. Преобладават излужените и оподзолени канелени горски и кафяви горски почви. Такива са черноземите, смолниците, алувиалните, канелени горски почви, както и на тъмносиви горски почви. Подножието и основният пояс на планинските склонове са заети от канелени горски почви, по-нагоре в средния пояс и преди всичко по северните склонове преобладават светлокафявите почви, а още по-нагоре между 1500 – 1900 m са разпространени предимно тъмнокафявите горски почви.