Коя е организацията, чиито решения са представени в следния текст?  „България се раздели на четири главни революционерни окръзи, както следва: Търново - I  окръг; Сливен - II; Враца - III; и Панагюрище - IV.  [...]. Няма съмнение, че на Великото  Търново се даваше най-голямата надежда, та затова именно то се е нарекло I окръг,  гдето отидоха най-деятелните апостоли.“                                                                                                     Из „Записки по българските въстания”, Захари Стоянов     
Вътрешната революционна организация Българският революционен централен комитет Одеското българско настоятелство Гюргевският революционен комитет
A B C D
Именно турските гарнизони налагат преместването на центровете на I революционен окръг от Търново в Горна Оряховица и на IV революционен окръг от Пловдив в Панагюрище. Създаден е по на „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов. Захари Стоянов пише своите мемоари "Записки по българските въстания". Според "Записки по българските въстания" на Захари Стоянов, тук е намерил съмишленици и Васил Левски по време на своите обиколки из България. Тези събития са документирани от Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“. За образец на устава и наредбата на организацията те използват „Записки по българските въстания" на Захари Стоянов. Създател е на редица от най-популярните български филми, сред които са:

Шаралиев първи създава и телевизионна поредица, посветена на Априлското въстание (1876), а именно „Записки по българските въстания“ – екранизация по едноименната книга „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов. Най-значителното произведение на Захарий Стоянов е "„Записки по българските въстания. Захари Стоянов пише в Пловдив първия том на своите знаменити „Записки по българските въстания“. Район „Надежда“ включва кварталите „Надежда“ I, II, III, и IV-та част, жк. В двора на църквата се намирало старото килийно училище, в което е преподавал Захари Стоянов – видният възрожденец, написал "Записки по българските въстания". За участието ѝ във въстанието и последвалия затвор разказва Захари Стоянов в Записки по българските въстания. Село Дедево се споменава неколкократно в „Записки по българските въстания“ на Захарий Стоянов. Записки по българските въстания

Записки по българските въстания (пълно заглавие: "„Записки по българските въстания. Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“ описва подробно село Сотир и усилената подготовка на жителите му за Априлското въстание. Захарий Стоянов пише своите мемоари „Записки по българските въстания“. Захарий Стоянов пише за Гюмюшгердана в „Записки по българските въстания“: За него споменава Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“:
Избухването на Априлското въстание го заварва в Румъния, където се включва в Чеутата на Христо Ботев. Създаден е по мотиви от книгата „Записки по българските въстания“ на Захарий Стоянов. В Ловешкия затвор се срещат със Захари Стоянов и заедно са конвоирани до Търново. В „Записки по българските въстания“ Захари Стоянов е описал случилото се:

"„Като се уверил вече наздраво, че батачени са в негови ръце, той (Ахмед ага) скочил на крака, погледнал към своите кръвници, изревал колкото му е силата: „Марш! Той задава четири емпирични оценки за интензивност на цвета: IV (най-лошо), III, II и I (най-добро качество). Дели се на Карпош I, II, III и IV. Серски революционен окръг

Серският революционен окръг e част от структурата на революционната мрежа на Вътрешната македоно-одринска революционна организация, а впоследствие и на Вътрешната македонска революционна организация. Иван Стоянов (революционер)

Иван Стоянов е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация и на Вътрешната македонска революционна организация. Именно турските гарнизони налагат преместването на центровете на I революционен окръг от Търново в Горна Оряховица и на IV революционен окръг от Пловдив в Панагюрище. Създаден е по на „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов. Захари Стоянов пише своите мемоари "Записки по българските въстания". Според "Записки по българските въстания" на Захари Стоянов, тук е намерил съмишленици и Васил Левски по време на своите обиколки из България. Тези събития са документирани от Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“. За образец на устава и наредбата на организацията те използват „Записки по българските въстания" на Захари Стоянов. Създател е на редица от най-популярните български филми, сред които са:

Шаралиев първи създава и телевизионна поредица, посветена на Априлското въстание (1876), а именно „Записки по българските въстания“ – екранизация по едноименната книга „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов. Най-значителното произведение на Захарий Стоянов е "„Записки по българските въстания. Захари Стоянов пише в Пловдив първия том на своите знаменити „Записки по българските въстания“. Район „Надежда“ включва кварталите „Надежда“ I, II, III, и IV-та част, жк. В двора на църквата се намирало старото килийно училище, в което е преподавал Захари Стоянов – видният възрожденец, написал "Записки по българските въстания". Приемници на ТБЦК са организацията „Българско общество“, Млада България (1869) и Българският революционен централен комитет. За участието ѝ във въстанието и последвалия затвор разказва Захари Стоянов в Записки по българските въстания. Село Дедево се споменава неколкократно в „Записки по българските въстания“ на Захарий Стоянов. На ново събрание на същата група, проведено пак в Солун в началото на 1894 година, присъстващите вече имали под ръка екземпляр от „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов, в който били публикувани Уставът и Наредбата на Българския революционен централен комитет. Записки по българските въстания

Записки по българските въстания (пълно заглавие: "„Записки по българските въстания. На 25 април 1876 г. в града пристига пратеник от Панагюрище с писмо от апостолите на IV Пловдивски революционен окръг Георги Бенковски и Захари Стоянов, с което се призовава към незабавен бунт. Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“ описва подробно село Сотир и усилената подготовка на жителите му за Априлското въстание. Захарий Стоянов пише своите мемоари „Записки по българските въстания“. Захарий Стоянов пише за Гюмюшгердана в „Записки по българските въстания“: За него споменава Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“:
Избухването на Априлското въстание го заварва в Румъния, където се включва в Чеутата на Христо Ботев. Създаден е по мотиви от книгата „Записки по българските въстания“ на Захарий Стоянов. В Ловешкия затвор се срещат със Захари Стоянов и заедно са конвоирани до Търново. Член на Тайния централен български комитет в Търново (централен за България). В „Записки по българските въстания“ Захари Стоянов е описал случилото се:

"„Като се уверил вече наздраво, че батачени са в негови ръце, той (Ахмед ага) скочил на крака, погледнал към своите кръвници, изревал колкото му е силата: „Марш! Именно турските гарнизони налагат преместването на центровете на I революционен окръг от Търново в Горна Оряховица и на IV революционен окръг от Пловдив в Панагюрище. Създаден е по на „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов. Захари Стоянов пише своите мемоари "Записки по българските въстания". Според "Записки по българските въстания" на Захари Стоянов, тук е намерил съмишленици и Васил Левски по време на своите обиколки из България. Тези събития са документирани от Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“. За образец на устава и наредбата на организацията те използват „Записки по българските въстания" на Захари Стоянов. Създател е на редица от най-популярните български филми, сред които са:

Шаралиев първи създава и телевизионна поредица, посветена на Априлското въстание (1876), а именно „Записки по българските въстания“ – екранизация по едноименната книга „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов. Най-значителното произведение на Захарий Стоянов е "„Записки по българските въстания. Захари Стоянов пише в Пловдив първия том на своите знаменити „Записки по българските въстания“. Район „Надежда“ включва кварталите „Надежда“ I, II, III, и IV-та част, жк. В двора на църквата се намирало старото килийно училище, в което е преподавал Захари Стоянов – видният възрожденец, написал "Записки по българските въстания". За участието ѝ във въстанието и последвалия затвор разказва Захари Стоянов в Записки по българските въстания. Село Дедево се споменава неколкократно в „Записки по българските въстания“ на Захарий Стоянов. Записки по българските въстания

Записки по българските въстания (пълно заглавие: "„Записки по българските въстания. Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“ описва подробно село Сотир и усилената подготовка на жителите му за Априлското въстание. Захарий Стоянов пише своите мемоари „Записки по българските въстания“. Захарий Стоянов пише за Гюмюшгердана в „Записки по българските въстания“: За него споменава Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“:
Избухването на Априлското въстание го заварва в Румъния, където се включва в Чеутата на Христо Ботев. Създаден е по мотиви от книгата „Записки по българските въстания“ на Захарий Стоянов. В Ловешкия затвор се срещат със Захари Стоянов и заедно са конвоирани до Търново. В „Записки по българските въстания“ Захари Стоянов е описал случилото се:

"„Като се уверил вече наздраво, че батачени са в негови ръце, той (Ахмед ага) скочил на крака, погледнал към своите кръвници, изревал колкото му е силата: „Марш! Той задава четири емпирични оценки за интензивност на цвета: IV (най-лошо), III, II и I (най-добро качество). Дели се на Карпош I, II, III и IV. Най-известната му филмова роля е тази на поп Грую в сериала Записки по българските въстания. Стилът на "„Записки по българските въстания“" е своеобразен. Именно турските гарнизони налагат преместването на центровете на I революционен окръг от Търново в Горна Оряховица и на IV революционен окръг от Пловдив в Панагюрище. Създаден е по на „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов. Захари Стоянов пише своите мемоари "Записки по българските въстания". Според "Записки по българските въстания" на Захари Стоянов, тук е намерил съмишленици и Васил Левски по време на своите обиколки из България. Тези събития са документирани от Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“. За образец на устава и наредбата на организацията те използват „Записки по българските въстания" на Захари Стоянов. Създател е на редица от най-популярните български филми, сред които са:

Шаралиев първи създава и телевизионна поредица, посветена на Априлското въстание (1876), а именно „Записки по българските въстания“ – екранизация по едноименната книга „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов. Най-значителното произведение на Захарий Стоянов е "„Записки по българските въстания. Захари Стоянов пише в Пловдив първия том на своите знаменити „Записки по българските въстания“. Район „Надежда“ включва кварталите „Надежда“ I, II, III, и IV-та част, жк. В двора на църквата се намирало старото килийно училище, в което е преподавал Захари Стоянов – видният възрожденец, написал "Записки по българските въстания". За участието ѝ във въстанието и последвалия затвор разказва Захари Стоянов в Записки по българските въстания. Село Дедево се споменава неколкократно в „Записки по българските въстания“ на Захарий Стоянов. Записки по българските въстания

Записки по българските въстания (пълно заглавие: "„Записки по българските въстания. На 25 април 1876 г. в града пристига пратеник от Панагюрище с писмо от апостолите на IV Пловдивски революционен окръг Георги Бенковски и Захари Стоянов, с което се призовава към незабавен бунт. Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“ описва подробно село Сотир и усилената подготовка на жителите му за Априлското въстание. Захарий Стоянов пише своите мемоари „Записки по българските въстания“. Захарий Стоянов пише за Гюмюшгердана в „Записки по българските въстания“: За него споменава Захари Стоянов в „Записки по българските въстания“:
Избухването на Априлското въстание го заварва в Румъния, където се включва в Чеутата на Христо Ботев. Създаден е по мотиви от книгата „Записки по българските въстания“ на Захарий Стоянов. В Ловешкия затвор се срещат със Захари Стоянов и заедно са конвоирани до Търново. В „Записки по българските въстания“ Захари Стоянов е описал случилото се:

"„Като се уверил вече наздраво, че батачени са в негови ръце, той (Ахмед ага) скочил на крака, погледнал към своите кръвници, изревал колкото му е силата: „Марш! Той задава четири емпирични оценки за интензивност на цвета: IV (най-лошо), III, II и I (най-добро качество). На ново събрание на същата група, проведено пак в Солун в началото на 1894 година, присъстващите вече имали под ръка екземпляр от „Записки по българските въстания“ на Захари Стоянов, в който били публикувани Уставът и Наредбата на Българския революционен централен комитет. Дели се на Карпош I, II, III и IV.