Кое твърдение за климата на България НЕ е вярно?   януари.  пролетни и ранните есенни слани.
Най-честите неблагоприятни климатични явления са засушаванията, градушките, късните Максимумът на температурите в извънпланинската част е през юли, а минимумът – през Територията на страната се поделя на четири климатични области. Географското положение е основен фактор за формирането на климата.
A B C D
Късните пролетни и ранните есенни слани са изключение. Опасност за реколтата са засушаванята, градушките, късните пролетни и есенни мразове и слани. Така например, за зеленчуковото производство са от значеие както късните пролетни слани (които поразяват младите растения), така и ранните есенни слани (които повреждат продукцията). Характерни за климатичните условия са късните пролетни и ранните есенни студове, които са следствие от котловинния характер в общината. В Търговище и района се срещат всички неблагоприятни климатични явления – мъгли, градушки, слани, поледици и вихрови бури. Не са редки случаите, когато падат ранни есенни и късни пролетни слани, а през лятото и градушки. Друго благоприятно обстоятелство от селскостопанско гледище тук са редките късни пролетни застудявания и слани или също редките ранни есенни мразове и слани. Друго благоприятно обстоятелство от селскостопанско гледище тук са редките късни пролетни застудявания и слани или също редките ранни есенни мразове и слани. Засушаванията биват от една страна почвени и атмосферни, и от друга страна пролетни, летни и есенни. Характерни са големи годишни температурни амплитуди, чести са проявите на късните пролетни мразове и слани, особено вредни за земеделието. През топлото полугодие неблагоприятни климатични явления са: градушки, засушавания и поройни дъждове. Първите есенни слани в България са с най-голяма честота през първата половина на октомври. Не са редки късните и пролетни мразове. Характерни са есенни и пролетни мразове. Характерни са есенни и пролетни мразове. Най-ранните есенни слани падат в началото на октомври (за по-ниските части) и в края на септември (за по-високите части). През периодите с максимум на валежите понякога се изливат поройни количества със стойност над 120 mm, придружени от неблагоприятни климатични явления като градушки, мъгли, слани и др. Това е често причина ранните пролетни слани да унищожат цъфтежа, а и от там плода на растението. В някои по-усойни места, макар и не всяка година, се получават късни пролетни и ранни есенни слани след началото и преди края на вегетационния период. Планинско-котловинния релеф оказва силно въздействие на разпределението на валежите и температурите на въздуха и обуславя характерните пролетни и ранни есенни слани. Над територията на България са наблюдавани едни от най-късните масови есенни прелети в Европа. Обратното твърдение не винаги е вярно. Черешите са едни от най-ранните пролетни плодове. В България бадемът се отглежда предимно в райони с високи пролетни температури и места, където рядко има късни пролетни слани. В миналото там са организирани многолюдни пролетни и есенни събори. Късните пролетни и ранните есенни слани са изключение. Максимумът на температурите е в края на юни и първата десетдневка на юли, а минимумът – през февруари. Не са редки случаите, когато падат ранни есенни и късни пролетни слани, а през лятото и градушки. Минимумът е през юли и август, а максимумът – през декември. Така например, за зеленчуковото производство са от значеие както късните пролетни слани (които поразяват младите растения), така и ранните есенни слани (които повреждат продукцията). Планинско-котловинния релеф оказва силно въздействие на разпределението на валежите и температурите на въздуха и обуславя характерните пролетни и ранни есенни слани. Среден многогодишен дебит в устието 330 m/s, като максимумът е през юни-юли, а минимумът – през декември-януари. Опасност за реколтата са засушаванята, градушките, късните пролетни и есенни мразове и слани. Максимумът на валежите е през май – юни и септември – октомври, а минимумът е през юли – август. Реката е с дъждовноподхранване, като максимумът е в периода януари-май, а минимумът – юли-октомври. Многогодишният среден дебит в устието на Сагеней е 1750 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието на Перибонка е 730 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието на Маникуган е 1020 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието на Утард е 400 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието на Бетсиамит е 340 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието на Муази е 490 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието на Чърчил е 1580 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието на Ромен е 340 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието ѝ е 410 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Реката е с дъждовно подхранване, като максимумът е в периода януари-май, а минимумът – юли-октомври. Реката е с дъждовно подхранване, като максимумът е в периода януари-май, а минимумът – юли-октомври. Реката е с дъждовно подхранване, като максимумът е в периода януари-май, а минимумът – юли-октомври. Реката е с дъждовно подхранване, като максимумът е в периода януари-май, а минимумът – юли-октомври. Многогодишният среден дебит в устието на Сен Морис е 730 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Многогодишният среден дебит в устието на Литъл Мекатина е 510 m/s, като максимумът е през месеците юни и юли, а минимумът през януари и февруари. Късните пролетни и ранните есенни слани са изключение. Така например, за зеленчуковото производство са от значеие както късните пролетни слани (които поразяват младите растения), така и ранните есенни слани (които повреждат продукцията). Опасност за реколтата са засушаванята, градушките, късните пролетни и есенни мразове и слани. Не са редки случаите, когато падат ранни есенни и късни пролетни слани, а през лятото и градушки. Климатични области в България

В зависимост от териториалното проявление на климатичните елементи и влиянието на климатичните фактори – България се поделя на пет климатични области. Друго благоприятно обстоятелство от селскостопанско гледище тук са редките късни пролетни застудявания и слани или също редките ранни есенни мразове и слани. Друго благоприятно обстоятелство от селскостопанско гледище тук са редките късни пролетни застудявания и слани или също редките ранни есенни мразове и слани. В някои по-усойни места, макар и не всяка година, се получават късни пролетни и ранни есенни слани след началото и преди края на вегетационния период. Планинско-котловинния релеф оказва силно въздействие на разпределението на валежите и температурите на въздуха и обуславя характерните пролетни и ранни есенни слани. Това е често причина ранните пролетни слани да унищожат цъфтежа, а и от там плода на растението. Разработва модел за метеорологична клетка и начертава първите изотерми на България, разделя страната на четири климатични области и определя вертикалния температурен градиент. Най-ранните есенни слани падат в началото на октомври (за по-ниските части) и в края на септември (за по-високите части). В България бадемът се отглежда предимно в райони с високи пролетни температури и места, където рядко има късни пролетни слани. Обратното твърдение не винаги е вярно. Характерни са есенни и пролетни мразове. Характерни са есенни и пролетни мразове. Характерни за климатичните условия са късните пролетни и ранните есенни студове, които са следствие от котловинния характер в общината. Агроклиматично райониране на земеделските култури

Развитието на аграрната наука показва, че разделянето на територията на страната на климатични области не е достатъчно за нуждите на земеделието. Първите есенни слани в България са с най-голяма честота през първата половина на октомври. Чувствителен на пролетни слани, но като цяло устойчив на ниски температури. Климатът по сезони се определя така:

Вследствие на котловинния характер на релефа в община Горна Малина, всяка година падат късни пролетни и ранни есенни слани през втората половина на май и на септември. Но Христак го е украсявал и прибавял бивали и небивали работи, та да се чуди човек кое е вярно и кое не. Ако засявали едната част с пролетни култури, другата била за есенни. В миналото там са организирани многолюдни пролетни и есенни събори. Съвременните историци обаче твърдят, че това твърдение не е съвсем вярно. Късните пролетни и ранните есенни слани са изключение. Така например, за зеленчуковото производство са от значеие както късните пролетни слани (които поразяват младите растения), така и ранните есенни слани (които повреждат продукцията). Ето защо подстилащата повърхност също е основен фактор, формиращ климата. Опасност за реколтата са засушаванята, градушките, късните пролетни и есенни мразове и слани. Климатичен фактор

Климатичният фактор е природна особеност, която влияе върху формирането на климата на дадена част от повърхността на Земята. Не са редки случаите, когато падат ранни есенни и късни пролетни слани, а през лятото и градушки. Растителните видове по Авренското плато са в зависимост от климата, географското положение и надморската височина. Този фактор способства за голямата разлика на климата на Мурманск от климата на болшинството градове, разположени зад Северния полярен кръг. Важна роля за формирането на климата играят топлите Североатлантическо и Тихоокеанско течения. Друго благоприятно обстоятелство от селскостопанско гледище тук са редките късни пролетни застудявания и слани или също редките ранни есенни мразове и слани. Друго благоприятно обстоятелство от селскостопанско гледище тук са редките късни пролетни застудявания и слани или също редките ранни есенни мразове и слани. Не по-малко значение за формирането на климата има и пренасянето на въздушни маси от тропичен произход през лятото. Основните фактори за формирането на климата са атмосферната циркулация, надморската височина и изложението на склоновете. Това е често причина ранните пролетни слани да унищожат цъфтежа, а и от там плода на растението. За формирането на климата в Йемтланд, голямо влияние оказва западното крайбрежие на Норвежко море. Най-ранните есенни слани падат в началото на октомври (за по-ниските части) и в края на септември (за по-високите части). Според разликите в географското положение, релефа, водите, климата и живия свят, България се разделя на 5 зони:

От своя страна зоните се разделят на общо 17 физикогеографски области. Планинско-котловинния релеф оказва силно въздействие на разпределението на валежите и температурите на въздуха и обуславя характерните пролетни и ранни есенни слани. В някои по-усойни места, макар и не всяка година, се получават късни пролетни и ранни есенни слани след началото и преди края на вегетационния период. За формирането на климата основно влияние оказват не само характера и вида на преобладаващите въздушни маси, но и Витоша и Софийската котловина. Обратното твърдение не винаги е вярно. Климата е сравнително студен и влажен, често падат слани, питейната вода е варовита, но за сметка на това наблизо има извор, както и много бунари. Характерни за климатичните условия са късните пролетни и ранните есенни студове, които са следствие от котловинния характер в общината. Тук обаче при формирането на климата някои специфични условия влияят за по-особеното проявление на тези фактори. Океанските течения са друг важен фактор при формирането на климата и особено подводния термохалинен кръговрат, които разпределят топлинната енергия от екваториалните океани към полярните региони.