Кое твърдение, отнасящо се за ролята на Българското опълчение в Освободителната война, е вярно?
Опълченците заедно с руските воини побеждават в сражението при Плевен и спират настъплението на Осман паша Опълченците заедно с руските воини от Източния отряд блокират действията на турците в т. нар. „укрепен четириъгълник” Опълченците заедно с руските воини блокират действията на Сюлейман паша след сражението на вр. Шипка Опълченците заедно с руските воини от Западния отряд разбиват турците при форсирането на р. Дунав при Свищов
A B C D
В случай на успех, да развие настъплението в помощ на обсадената при Плевен Западна османска армия с командир Осман паша. Само няколко часа преди руските части Осман паша заема Плевен. В края на октомври 1877 г. руските части обкръжават армията на Осман паша в Плевен. Завърналите се от Диарбекир се включват в Българското опълчение по време на Освободителната война. воини, а на главния път София-Плевен точно пред с. Ясен е паметника „Предаването на Осман паша“

Училище „Св. Руските части спират настъплението си при прохода Траянови врата. Дните на Осман паша в Плевен са преброени. Участват в хайдушките чети, легиите, във въстанията и в Българското опълчение по време на Освободителната война. Самата ода "„Опълченците на Шипка“" е посветено на участието на българското опълчение в Руско-турската война (1877 – 1878). При обявяването на Освободителната война (1877 – 1879), бяга по море в Румъния, от където се връща в България заедно с руските войски. От това следва, че руските войски трябва бързо да завземат Плевен, за където са се насочили войските на Осман паша. Сюлейман паша научава за пленяването на Западната армия на Осман паша при Плевен след преустановяването на боя. Сюлейман паша научава за пленяването на Западната армия на Осман паша при Плевен след преустановяването на боя. Поради противодействието на Западната османска армия с командир Осман паша е въвлечен в многократни боеве при Плевен. Непосредствено е предстояща и капитулацията на Западната османска армия с командир Осман паша при град Плевен. Частите на корпуса са съсредоточени при Плевен срещу армията на Осман паша. В края на ноември Сюлейман паша подготвя нова атака с цел облекчаване опита на Осман паша да разкъса блокадния пръстен при Плевен. Участва в третата атака на Плевен срещу армията на Осман паша. С част от силите поема основния удар на Сюлейман паша при битката при Елена, в неуспешен опит да подпомогне излизането на Осман паша от Плевен. Но при Плевен руската армия се изправя срещу силната 50-хилядна армия на Осман паша. Бие се на 18/30 юли при втора атака на Плевен срещу армията на Осман паша. След отхвърлянето от Осман паша на предложението за капитулация на великия княз Николай Николаевич руските войски преминават към пълна блокада на Плевен. Плевен е напълно обкръжен и се слага край на снабдяването на Осман паша с храна и боеприпаси. По време на Руско-турската война в 1877 - 1878 година Рифат бей е помощник на Осман паша, който отбранява Плевен. Осман паша който настъпва към Плевен нарежда заемането на Ловеч. Завърналите се от Диарбекир се включват в Българското опълчение по време на Освободителната война. Това е особено вярно за периода на т. нар. Самата ода "„Опълченците на Шипка“" е посветено на участието на българското опълчение в Руско-турската война (1877 – 1878). Участват в хайдушките чети, легиите, във въстанията и в Българското опълчение по време на Освободителната война. При обявяването на Освободителната война (1877 – 1879), бяга по море в Румъния, от където се връща в България заедно с руските войски. Двамата най – храбри воини носят т. нар. Опълченци от с. Гложене (област Ловеч)

Това е списък на опълченците от село Гложене, община Тетевен, област Ловеч, участвали в Руско-турската война (1877–1878) в редовете на Българското опълчение. На Българското опълчение поетът Иван Вазов посвещава прочутата си ода „Опълченците на Шипка“. Опълченци от Кюстендил

Това е списък на опълченците от град Кюстендил и селата от Кюстендилска околия, участвали в Руско-турската война (1877 – 1878) в редовете на Българското опълчение. В близост до селото има войнишка могила на падналите руски воини в Освободителната война. По време на Освободителната война черкезите напуснали селото, а турците ограбили българското население и избягали към Делиормана. По време на Освободителната война турците изгорили селото. По времето на Руско-турската война, още преди идването на руските части, турците са прогонени от действията на местните хора в т.нар. По време на гражданската война в Гърция е изведен от страната заедно с други около 30 000 деца, т. нар. Участник в комунистическото съпротивително движение по време на Втората световна война, партизанин от Трънския партизански отряд, командир на т. нар. Най-ярката изява на Българското националноосвободително движение по време на Руско-турската война от 1877 – 1878 г. е формирането и действията на Българското опълчение. Сред част от българското население в Македония (Велешко) съществува представата за т. нар. В състава му влиза Габровският отряд и Българското опълчение. Командирите на Предния отряд и Българското опълчение – ген. Той участва, заедно с Нийл Армстронг в т. нар. Спас“, която в 1878 г. по времето на Освободителната война турците опожарили. В края на Първата световна война се включва в т. нар. В Освободителната война 1877 – 1878 г. от Радовене са опълченците Павел Дичев (1842 – 1901) и Филип Йолов (1851 – 1940). В началото на 1990-те години тарашкевицата се използва в Беларус заедно с т. нар. Назначен е за командир на 3-та бригада от Българското опълчение, а в хода на действията на 1-ва бригада. Самата ода "„Опълченците на Шипка“" е посветено на участието на българското опълчение в Руско-турската война (1877 – 1878). Воюва наравно с опълченците срещу ордите на Сюлейман паша при Стара Загора, Шипка и Шейново. На Българското опълчение поетът Иван Вазов посвещава прочутата си ода „Опълченците на Шипка“. След избухването на Руско-турската война се записва доброволец в Българското опълчение, с което се сражава на Шипка. Завърналите се от Диарбекир се включват в Българското опълчение по време на Освободителната война. Минчо Колев Ников, син на последния е Опълченец на Шипка в Освободителната война – и е записан в руските регистри. Опълченците на Шипка

„Опълченците на Шипка“ (известно и като „О, Шипка!“) е ода на българския писател класик Иван Вазов. Участват в хайдушките чети, легиите, във въстанията и в Българското опълчение по време на Освободителната война. При избухването на Руско-турската война е доброволец в 4 дружина на Българското опълчение и се сражава на Шипка. През 1877 г. македонски българи се бият на Шипка в българското опълчение. На север се намират селищата Шипка и Шейново, участвали активно в Освободителната война. При избухването на Руско-турската война в 1877 година е доброволец в Българското опълчение и се сражава при Шипка и Шейново. Баща му Велик Стойков участва и загива на Шипка в Българското опълчение по време на Руско-турската война. Баща му Велик Стойков участва и загива на Шипка в Българското опълчение по време на Руско-турската война. След като се подготвя за настъпление, към 10 август 1877 година Сюлейман паша потегля от Нова Загора към Шипка. Всички ветерани участвали в Освободителната война са провъзгласени за почетни членове на СК Шипка. При избухването на Руско-турската война в 1877 година влиза в Българското опълчение и е награден с медал за проявена храброст в боевете при Шипка. При обявяването на Освободителната война (1877 – 1879), бяга по море в Румъния, от където се връща в България заедно с руските войски. След Старозагорската битка, избягалите турски чифликчии започнали да се връщат заедно с войските на Сюлейман паша. Доброволец е в Сръбско-турската война от 1876 г. Присъединява се към Българското опълчение и участва в боевете при Шипка. В близост до селото има войнишка могила на падналите руски воини в Освободителната война. Основната цел на Сюлейман паша е да превземе руските позиции на връх Свети Никола. За това немалка заслуга има Вазовото произведение „Опълченците на Шипка“. Надеждата на турското командване е армията на Сюлейман паша да удари в гръб руските войски и след като се съедини с тази на Осман паша да ги изтласка северно от река Дунав. Най-ярката изява на Българското националноосвободително движение по време на Руско-турската война от 1877 – 1878 г. е формирането и действията на Българското опълчение. Отличава се при форсирането на река Дунав при Свищов. Бие се храбро при форсирането на река Дунав при Свищов. Участва в Руско-турската война от 1877-1878 г. Бие се храбро при форсирането на река Дунав при Зимнич-Свищов. Проявява се с 12-та кавалерийска дивизия в форсирането на река Дунав при Свищов. Проявява се при форсирането на река Дунав при Зимнич-Свищов и е повишен във военно звание войскови старшина. Запечатва форсирането на Дунав при Зимнич-Свищов, обсадата и превземането на Плевен др. В края на май Българското опълчение напуска Плоещ и заедно с Предния отряд пресича река Дунав при Свищов на 22 юни, 3 дни по-късно влиза в Търново, след което преминава Стара планина. Проявява се с в състава на 14-та пехотна дивизия с командир генерал-майор Михаил Драгомиров при форсирането на река Дунав при Свищов. Бие се храбро при форсирането на река Дунав при Зимнич-Свищов и е награден с орден „Свети Владимир“ IV степен с мечове и бант. По време на освободителната Руско-турската война (1877 – 1878) Никопол е силно пострадал от руските батареи на отсрещния бряг на река Дунав, които с 63 обсадни и полеви оръдия го обстрелват масивно по време на десанта при Свищов, за да отвлекат вниманието на турците. Четата на Филип Тотю преминава р. Дунав при Свищов. Завърналите се от Диарбекир се включват в Българското опълчение по време на Освободителната война. При обявяването на Освободителната война (1877 – 1879), бяга по море в Румъния, от където се връща в България заедно с руските войски. След преминаване на Дунав при Свищов, за превземане на крепостта на Никопол руското командване изпраща Западния отряд от 35 000 души, командван от генерал Криденер. Битка при Свищов

Битка при Свищов е десант на Действащата руска армия през река Дунав при Зимнич-Свищов и бой за превземане на Свищов в Руско-турската война (1877-1878). Моряците от поста, водени от боцмана Даскалов, заедно с опълченците, оказват решителен отпор на турците за ликвидирането на морския десант при Шаркьой. Единадесета пехотна дивизия е прехвърлена южно от Дунав при Свищов в края на юли и е включена в сформирания при Кесарево Османпазарски отряд. Самата ода "„Опълченците на Шипка“" е посветено на участието на българското опълчение в Руско-турската война (1877 – 1878). Включва се в бойните действия при форсирането на река Дунав и е ранен при атаката на миноносеца „Щега“. При подготовката на Руско-турска война (1877 – 1878) се записва в Българското опълчение. По време на Руско-турската война (1877-1878) е доброволец в Първа дружина на българското опълчение, участва в боевете при Свищов, Стара Загора и Шипка. Участват в хайдушките чети, легиите, във въстанията и в Българското опълчение по време на Освободителната война. Руските войски преминават р. Дунав при Никопол и се насочват към Враца и София. При избухването на Руско-турската война в 1877 година се присъединява към Българското опълчение. При подготовката на Руско-турската война (1877-1878) постъпва в Българското опълчение.