Коя от посочените Задбалкански котловини е най-голяма по площ и през нея  протича река Искър?
Бурелска Карловска Софийска Златишко-Пирдопска
A B C D
Камарската котловина е най-малката и най-високо разположената от всички Задбалкански котловини. Основна водна артерия на община Етрополе е река Малки Искър, десен, най-голям приток на река Искър, която протича през нея с горното си течение. Основна водна артерия на община Правец е река Малки Искър (десен приток на река Искър), която протича през нея със средното и част от долното си течение. Протича през квартала и се влива в река Искър. Тъй като протича изцяло в областта Бурел (в България и в Сърбия), местните по-сполучливо я наричат Бурелска река. с Л. Мелнишки), „Задбалкански котловини“ (1954 – в съавт. През селото протича едноименната "Манаселска река", която е приток на река Малки Искър. По нея протича река Панега. Протича през общините Костинброд и Своге, ляв приток на река Искър. Основна водна артерия в общината е река Искър, която протича през нея от запад на изток на протежение от около 30 km. На територията на общината река Голяма Камчия получава отляво най-големия си приток река Врана, която протича през нея с най-долното си течение. През средата на общината протича част от долното течение на река Искър. Основна водна артерия на община Елин Пелин е Лесновска река (Стари Искър, 65,2 km, десен приток на Искър), която протича през нея с горното и средното си течение. От юг на север, в най-източната част на общината, по границата с община Искър протича около 9 km от долното течение на река Искър. През нея протича река Драматица (Ангиста). Основна водна артерия в общината е река Искър, която протича през нея от запад-югозапад на изток-североизток на протежение от около 25 km. В така описаните граници площта на котловината е 1180 км и се явява най-голямата от всички задбалкански котловини в България. Задбалкански котловини

Задбалканските котловини (също Подбалкански котловини или Подбалкански полета) са група от котловини полета в България, оградени от планинските вериги Стара планина на север и Средна гора на юг. До нея е и връзката на селото през река Искър със съседните села „Искър“, Гиген и Славовица. В нея се поделят пет подобласти: Задбалкански котловини, Средногорие, Краище, Горнотракийско-Тунджанска подобласт, която включва и Бургаската низина, и Странджанско-Сакарска подобласт. Наименуван е на река Искър, която протича в източната му част. Палакария е ляв приток на река Искър и се влива в нея недалеч от Язовир Искър. През града протича река Чепеларска и в нея се влива Камбурска река. От най-горното до най-долното, последователно през езерата протича буен поток, който след като изтече от най-долното езеро дава началото на река Леви Искър. Това е 4-тата най-голяма река в Мексико по обем на отток и 6-та най-голяма река в страната по площ на водосборния басейн. Камарската котловина е най-малката и най-високо разположената от всички Задбалкански котловини. Основна водна артерия на община Етрополе е река Малки Искър, десен, най-голям приток на река Искър, която протича през нея с горното си течение. Основна водна артерия на община Правец е река Малки Искър (десен приток на река Искър), която протича през нея със средното и част от долното си течение. Протича през квартала и се влива в река Искър. с Л. Мелнишки), „Задбалкански котловини“ (1954 – в съавт. През селото протича едноименната "Манаселска река", която е приток на река Малки Искър. По нея протича река Панега. Протича през общините Костинброд и Своге, ляв приток на река Искър. Основна водна артерия в общината е река Искър, която протича през нея от запад на изток на протежение от около 30 km. На територията на общината река Голяма Камчия получава отляво най-големия си приток река Врана, която протича през нея с най-долното си течение. През средата на общината протича част от долното течение на река Искър. Основна водна артерия на община Елин Пелин е Лесновска река (Стари Искър, 65,2 km, десен приток на Искър), която протича през нея с горното и средното си течение. От юг на север, в най-източната част на общината, по границата с община Искър протича около 9 km от долното течение на река Искър. През нея протича река Драматица (Ангиста). Основна водна артерия в общината е река Искър, която протича през нея от запад-югозапад на изток-североизток на протежение от около 25 km. В така описаните граници площта на котловината е 1180 км и се явява най-голямата от всички задбалкански котловини в България. Задбалкански котловини

Задбалканските котловини (също Подбалкански котловини или Подбалкански полета) са група от котловини полета в България, оградени от планинските вериги Стара планина на север и Средна гора на юг. До нея е и връзката на селото през река Искър със съседните села „Искър“, Гиген и Славовица. В нея се поделят пет подобласти: Задбалкански котловини, Средногорие, Краище, Горнотракийско-Тунджанска подобласт, която включва и Бургаската низина, и Странджанско-Сакарска подобласт. Наименуван е на река Искър, която протича в източната му част. Палакария е ляв приток на река Искър и се влива в нея недалеч от Язовир Искър. През града протича река Чепеларска и в нея се влива Камбурска река. От най-горното до най-долното, последователно през езерата протича буен поток, който след като изтече от най-долното езеро дава началото на река Леви Искър. Това е 4-тата най-голяма река в Мексико по обем на отток и 6-та най-голяма река в страната по площ на водосборния басейн. Най-голямата река в републиката е река Кама, която извира от североизточната ѝ част и протича през нея с най-горното и с част от най-долното си течение. Камарската котловина е най-малката и най-високо разположената от всички Задбалкански котловини. Основна водна артерия на община Етрополе е река Малки Искър, десен, най-голям приток на река Искър, която протича през нея с горното си течение. Основна водна артерия на община Правец е река Малки Искър (десен приток на река Искър), която протича през нея със средното и част от долното си течение. Протича през квартала и се влива в река Искър. Бели Искър (река)

Бели Искър е река в България, Рила, Софийска област – община Самоков, дясна съставяща на река Искър. Черни Искър (река)

Черни Искър е река в България, Рила, Софийска област – община Самоков, лява съставяща на река Искър. с Л. Мелнишки), „Задбалкански котловини“ (1954 – в съавт. През селото протича едноименната "Манаселска река", която е приток на река Малки Искър. По нея протича река Панега. Протича през общините Костинброд и Своге, ляв приток на река Искър. Основна водна артерия в общината е река Искър, която протича през нея от запад на изток на протежение от около 30 km. Малки Искър (река)

Малки искър е река в България, Софийска област – общини Етрополе и Правец, и област Враца – община Роман, десен приток на река Искър. На територията на общината река Голяма Камчия получава отляво най-големия си приток река Врана, която протича през нея с най-долното си течение. През средата на общината протича част от долното течение на река Искър. Основна водна артерия на община Елин Пелин е Лесновска река (Стари Искър, 65,2 km, десен приток на Искър), която протича през нея с горното и средното си течение. От юг на север, в най-източната част на общината, по границата с община Искър протича около 9 km от долното течение на река Искър. През нея протича река Драматица (Ангиста). Габровница (приток на Искър)

Габровница е река в България, Софийска област – община Своге, десен приток на река Искър. Основна водна артерия в общината е река Искър, която протича през нея от запад-югозапад на изток-североизток на протежение от около 25 km. В така описаните граници площта на котловината е 1180 км и се явява най-голямата от всички задбалкански котловини в България. Задбалкански котловини

Задбалканските котловини (също Подбалкански котловини или Подбалкански полета) са група от котловини полета в България, оградени от планинските вериги Стара планина на север и Средна гора на юг. Искър

Искър (в античността ) е река в България, област София и области Софийска, Враца, Ловеч и Плевен, десен приток на река Дунав. До нея е и връзката на селото през река Искър със съседните села „Искър“, Гиген и Славовица. В нея се поделят пет подобласти: Задбалкански котловини, Средногорие, Краище, Горнотракийско-Тунджанска подобласт, която включва и Бургаската низина, и Странджанско-Сакарска подобласт. Батулийска река

Батулийска река е река в България, Софийска област – община Своге, десен приток на река Искър. Оттам се вижда цялата Златишко-Пирдопска котловина, дори и река Тополница. Камарската котловина е най-малката и най-високо разположената от всички Задбалкански котловини. Основна водна артерия на община Етрополе е река Малки Искър, десен, най-голям приток на река Искър, която протича през нея с горното си течение. Основна водна артерия на община Правец е река Малки Искър (десен приток на река Искър), която протича през нея със средното и част от долното си течение. Златишко-Пирдопска котловина

Златишко-Пирдопската котловина е котловина в Средногорско-Подбалканската област, петата по ред от запад на изток задбалканска котловина. Южната граница на Стара планина от запад на изток се проследява по северните периферии на подбалканските котловини: Бурелска, Софийска, Саранска, Камарска, Златишко-Пирдопска, Карловска, Казанлъшка, Сливенска, Карнобатска и Айтоска. Протича през квартала и се влива в река Искър. Между Стара планина и Средногорието се намират няколко котловини, също подредени в редица от запад на изток: Бурелска, Софийска, Саранска, Камарска, Златишко-Пирдопска, Карловска, Казанлъшка, Сливенска, Карнобатска, Айтоска. с Л. Мелнишки), „Задбалкански котловини“ (1954 – в съавт. През селото протича едноименната "Манаселска река", която е приток на река Малки Искър. В този си участък Републикански път I-6 последователно преминава през три подбалкански котловини – Саранска, Камарска и Златишко-Пирдопска и преодолява трите отделящи ги една от друга напречни рида – Негушевски, Опорски и Гълъбец. По нея протича река Панега. Протича през общините Костинброд и Своге, ляв приток на река Искър. Основна водна артерия в общината е река Искър, която протича през нея от запад на изток на протежение от около 30 km. Южните ѝ склонове обърнати към Златишко-Пирдопската и Карловската котловина са стръмни, фацетирани и дълбоко разчленени от десните притоци на река Тополница: Златишка река, Пирдопска река, Манджарица и Дълбочица и река Стряма с нейните най-горни притоци. На територията на общината река Голяма Камчия получава отляво най-големия си приток река Врана, която протича през нея с най-долното си течение. През средата на общината протича част от долното течение на река Искър. Основна водна артерия на община Пирдоп е река Тополница (ляв приток на Марица), която протича и през нея с част от горното си течение по южната периферия на Златишко-Пирдопската котловина. Основна водна артерия на община Елин Пелин е Лесновска река (Стари Искър, 65,2 km, десен приток на Искър), която протича през нея с горното и средното си течение. От юг на север, в най-източната част на общината, по границата с община Искър протича около 9 km от долното течение на река Искър. През нея протича река Драматица (Ангиста). Основна водна артерия в общината е река Искър, която протича през нея от запад-югозапад на изток-североизток на протежение от около 25 km. В така описаните граници площта на котловината е 1180 км и се явява най-голямата от всички задбалкански котловини в България. Задбалкански котловини

Задбалканските котловини (също Подбалкански котловини или Подбалкански полета) са група от котловини полета в България, оградени от планинските вериги Стара планина на север и Средна гора на юг. До нея е и връзката на селото през река Искър със съседните села „Искър“, Гиген и Славовица.