Христо Ботев редактира и сътрудничи на следните вестници:
„Дума”, „Дунавски лебед”, „Знаме” „Нова България”, „Тъпан”, „Знаме” „Век”, „Напредък”, Български глас” „Цариградски вестник”, „Век”, „Дума”
A B C D
Сътрудник на възрожденските списания и вестници „Цариградски вестник“, „Български книжици“, „Дунавски лебед“, „Слово“. История на анархическия печат в България

За първи, неформални представители на анархистката преса, ФАБ посочват издаваните от Христо Ботев в Румъния революционни вестници: „Дума на българските емигранти“, „Независимост“ и „Знаме“. Отделни издания се печатат в Белград – „Дунавски лебед“ на Раковски, в Браила – „Дунавска зора“ на Добри Войников и „Дума на българските емигранти“ на Христо Ботев, в Русе се списва на български и турски език вилаетският вестник „Дунав“. Сътрудничи на периодичните издания „Цариградски вестник“, „Български книжици“, „България“, „Дунавски лебед“, „Време“, „Македония“, „Право“, списание „Читалище“ и седмичника „Българска пчела“. Издава и пробния брой на вестник „Дунавски лебед". Дума на българските емигранти

„Дума на българските емигранти“ е първият вестник на Христо Ботев (както и сред първите български вестници изобщо), излязъл на 10 юни 1871 г. в Браила. Кореспондира с Христо Ботев и изпращал стихотворения за публикуване в Ботевите вестници. Изпраща дописки във вестника на Раковски „Дунавски лебед“. Редактира вестници и публикува в множество вестници и списания. Дунавски лебед

„Дунавски лебед“ e вестник, издаван от Георги Раковски от 1 септември 1860 до 24 декември 1861 г. в Белград. Сътрудничи и редактира вестник „Възраждане“. Сътрудничи на вестници и списания. Занимава се и със самостоятелна издателска дейност, като сътрудничи с кръга около Христо Ботев. Редактира и сътрудничи на редица периодични издания. В „Дунавски лебед“ почти не се среща художествена проза. Сред емигрантските вестници се открояват букурещките издания „Свобода“ и „Независимост“ на Любен Каравелов, „Бъдущност“ и „Бранител“ на Георги Раковски, „Знаме“ на Христо Ботев, „Народност“ на ТЦБК, „Отечество“ на Добродетелната дружина и други. Сътрудничи на редица вестници и списания. Сътрудничи на военни вестници и списания. Сътрудничи на германски и български вестници. Поддържа връзки с Георги Раковски и пише в неговия вестник „Дунавски лебед“. Срещу това пишат и цариградският „Македония“ на Славейков и белградският „Дунавски лебед“ на Раковски. Редактира и други вестници като „Елевтерия“, „Нестос“, „Салпинга“. Сътрудничи и на други вестници, често анонимно. Сътрудничи в български и чужди вестници. Борба (Христо Ботев)

„Борба“ е стихотворение, написано от Христо Ботев и излязло за пръв път във вестник „Дума на българските емигранти“ през 1871 година без последните десет стиха. Влиза в кръга около Христо Ботев и вестник „Нова България“. Понася критики и противопоставяне от промасонската организация "Млада България" във вестник "Тъпан", а също така Христо Ботев и Любен Каравелов. Сътрудничи във вестниците „Будилник“ и „Тъпан“. История на анархическия печат в България

За първи, неформални представители на анархистката преса, ФАБ посочват издаваните от Христо Ботев в Румъния революционни вестници: „Дума на българските емигранти“, „Независимост“ и „Знаме“. Участва в редактирането на първия брой на вестник „Нова България“ на Христо Ботев. Кореспондира с Христо Ботев и изпращал стихотворения за публикуване в Ботевите вестници. Редактира вестници и публикува в множество вестници и списания. Сътрудничи и редактира вестник „Възраждане“. Партизански отряд „Христо Ботев“

Партизански отряд „Христо Ботев“ е подразделение на Втора Пловдивска въстаническа оперативна зона на НОВА по време на партизанското движение в България (1941-1944). Сътрудничи на вестници и списания. Занимава се и със самостоятелна издателска дейност, като сътрудничи с кръга около Христо Ботев. Редактира и сътрудничи на редица периодични издания. Първа средногорска бригада „Христо Ботев“

Първа средногорска бригада „Христо Ботев“ е подразделение на Втора Пловдивска въстаническа оперативна зона на НОВА по време на партизанското движение в България (1941-1944). Сред емигрантските вестници се открояват букурещките издания „Свобода“ и „Независимост“ на Любен Каравелов, „Бъдущност“ и „Бранител“ на Георги Раковски, „Знаме“ на Христо Ботев, „Народност“ на ТЦБК, „Отечество“ на Добродетелната дружина и други. Сътрудничи на редица вестници и списания. Сътрудничи на военни вестници и списания. Сътрудничи на германски и български вестници. Издава хумористични вестник „Тъпан“ (1869 – 1870), който в началото е изразител на бунтовно настроените емигранти; сред сътрудниците му е Христо Ботев. 5 основно училище „Христо Ботев“ (Кюстендил)

Пето основно училище „Христо Ботев“ се намира в Кюстендил, България. ОУ „Христо Ботев“, Лиляк

ОУ „Христо Ботев“ е основно училище в село Лиляк, Област Търговище, България. ОУ „Христо Ботев“, Макариополско

ОУ „Христо Ботев“ е основно училище в село Макариополско, област Търговище, България. Редактира и други вестници като „Елевтерия“, „Нестос“, „Салпинга“. Сътрудничи и на други вестници, често анонимно. Издател на вестника на Христо Ботев „Нова България“, редактор на списание „Славянско братство“ и на „Наставник за учители и родители“ (1880 – 1881). Сътрудничи в български и чужди вестници. Сътрудничи на германски и български вестници. Сътрудничи в български и чужди вестници. 225238 Христо Ботев

225238 Христо Ботев е астероид, наречен на известния български революционер Христо Ботев. Като студент сътрудничи на български вестници, издавани в Цариград. „Напредък“ обхваща района от Русенската окръжна болница до СОУ „Христо Ботев“. Пише дописки в цариградските български вестници „Право“ (1873), „Век“ (1874) и „Напредък“ (1875, 1877) относно положението на българското население. Кореспондира с Христо Ботев и изпращал стихотворения за публикуване в Ботевите вестници. Сътрудничи на демократични вестници и списания: „Ведрина“, „Страници“, „Литературен час“, „Свят“, „Народна просвета“, „Литературен глас“ и др. Редактира списанията „Медицински напредък“ (1900 - 1902) и „Български лекар“ (1905 - 1915 и 1921 - 1924). Редактира вестници и публикува в множество вестници и списания. Христо Ботев (стадион, Благоевград)

„Христо Ботев“ е български стадион, намиращ се в Благоевград. Редактира излизащите на български език вестници „Работническо дело“ (1918 – 1919) и „Работническа мисъл“ (1920). Сътрудничи и редактира вестник „Възраждане“. Сътрудничи на списанието „Български книжици“ и на първите български вестници – „Съветник“, „Македония“, „Цариградски вестник“ и други. Сътрудничи на вестници и списания. Десетина астероида носят български имена, между които Васил Левски (204831 Левски) и Христо Ботев 225238 Христо Ботев. Издава множество книги на български език, сътрудничи на вестници и списания, кореспондент е на няколко български вестника. Занимава се и със самостоятелна издателска дейност, като сътрудничи с кръга около Христо Ботев. Редактира и сътрудничи на редица периодични издания. Христо Лазаров

Христо Лазаров Начев е български революционер, Ботев четник. Сътрудничи на редица вестници и списания. Сътрудничи на военни вестници и списания. Приятел е с Христо Ботев и други български революционери. Кръстен е на великия български поет и революционер Христо Ботев. След завръщането си в Сърбия през 1871 година сътрудничи на социалиста Светозар Маркович в „Явност“, „Глас явности“ и други вестници. Сътрудничи на списанието „Български книжици“ и на първите български вестници – „Съветник“, „Македония“, „Цариградски вестник“ и други. Сътрудничи и редактира вестник „Възраждане“. Сътрудничи на вестник „Цариградски вестник“ (1849) и списание „Български книжици“ (1858). Дума на българските емигранти

„Дума на българските емигранти“ е първият вестник на Христо Ботев (както и сред първите български вестници изобщо), излязъл на 10 юни 1871 г. в Браила. Редактира вестник „Щурмовак“, сътрудничи във вестниците „Фронтовак“ и „Часовой“. Сътрудничи на "Цариградски вестник", "Любословие" и "Български книжици" със слова, статии и преводи. Редактира и „Цариградски гласник“. Сътрудник на възрожденските списания и вестници „Цариградски вестник“, „Български книжици“, „Дунавски лебед“, „Слово“. През 1850-1853 г. Даскалов сътрудничи с преводи и дописки на Цариградски вестник. Христо Ботев отпечатва стихотворение със същото заглавие във вестник „Дума на българските емигранти“ през 1871 г. Сътрудничи на много вестници и списания: „Барабан“, „Маскарад“, „Заря“, „Работнически вестник“. Борба (Христо Ботев)

„Борба“ е стихотворение, написано от Христо Ботев и излязло за пръв път във вестник „Дума на българските емигранти“ през 1871 година без последните десет стиха. Той е редовен цариградски кореспондент на вестник „Дейли Нюз“, както и на редица други вестници и списания. Редактира вестник „Амнистия“ и хумористичното списание „Дъмпинг“, сътрудничи на хумористичния вестник „Хоровод“, вестник „Заря“, организира вестник „Брод“ и първата писателска кооперация за книгоиздаване. Кореспондира с Христо Ботев и изпращал стихотворения за публикуване в Ботевите вестници. Сътрудничи с дописки и статии на „Цариградски вестник“, „България“, „Българска пчела“, „Дунавска зора“, „Отечество“, на списание „Училище“ и др. Редактира вестници и публикува в множество вестници и списания. Влиза в кръга около Христо Ботев и вестник „Нова България“. („Цариградски вестник“, бр. Сътрудничи на различни периодични издания, редактира вестник „Отечество“, откъдето отправя нападки срещу Любен Каравелов и Петко Каравелов. Борба (вестник)

„Борба“ като име на вестник може да се отнася за някой от следните вестници. Почива на 15 август 1904 г.

Сътрудничи активно на „Цариградски вестник“, „Македония“, „Право“, „Турция“, „Напредък“, „Читалище“, „Българска сбирка“ и др. Сътрудничи на периодичните издания „Цариградски вестник“, „Български книжици“, „България“, „Дунавски лебед“, „Време“, „Македония“, „Право“, списание „Читалище“ и седмичника „Българска пчела“. Сътрудничи на вестници и списания. Пише в „Цариградски вестник“.