Кой хан сключва първия договор, който урежда търговските отношения между  България и Византия?
Тервел Омуртаг Крум Аспарух
A B C D
През 815 г., след смъртта на Крум, Лъв Арменец сключва 30-годишен мирен договор с новия хан Омуртаг, с който се урежда границата между двете държави в Тракия, маркиращи териториалното статукво от управлението на хан Тервел. През 815 г. Хан Омуртаг сключва 30-годишен договор межди България и Византия, съгласно който селото и юридически е в пределите на България. През 945 г. Олга Киевска сключва договор с Византия насочен срещу България. Казанлъшкият край влиза в границите на Първото българско царство през 815 г., след като се сключва 30-годишният договор между хан Омуртаг и Византия. Император Михаил VIII Палеолог обаче сключва договор за съюз и разбирателство между Златна орда и Византия, като омъжва незаконната си дъщеря Ефросина за татарския хан. Тогава сключват договор за ненападение между България и Византия. През 927 българският цар Петър I сключва мирен договор с Империята, по силата на който се урежда границата между двете държави. Има особено големи заслуги за развитието на търговските отношения между България и Одеса. Сюлейманкьойски надпис, в който са отразени условията на 30-годишния мирен договор между България и Византия. Тервел

Хан Тѐрвел e вторият владетел на България. Дължи се повече на военните, а не толкова на търговските взаимоотношения между България и Византия. След разкриването на тези преговори е свикан народен събор, на който бива решено България да не сключва мирен договор с Византия. След тази битка между България и Византия е сключен мирен договор. След тази битка между България и Византия е сключен мирен договор. То е маркирало границата между България и Византия, установена с подписването на мирния договор между хан Омуртаг и император Лъв V Арменец през 815 или 816 година. Започват преговори и впоследствие е сключен мирен договор между България и Византия. Уредени са и търговските отношения между двете страни. 1187

Месец Юни – Подписан е Ловешкия мирен договор между България и Византия. По време на управлението на кан Тервел, на метри северно от село Люлин, е бил изкопан голям канал, който е бил границата между България и Византия. По този повод през 705 г. между Византийската империя и България се сключва мирен договор, според който на България се отстъпва областта Загоре. По този повод през 705 г. между Византийската империя и България се сключва мирен договор, според който на България се отстъпва областта Загоре. Скоро се присъединява към България – това става по времето на наследника на хан Аспарух, хан Тервел. Свети Тривелий Теоктист (Тервел богосъзидателен) е българският владетел хан Тервел от рода Дуло, син на хан Аспарух и внук на хан Кубрат. Хан Тервел (701 – 721 г.) Византийско-български договор (716)

Византийско-български мирен договор е сключен през 716 г. между България и Византия, вероятно като предварителна подготовка против предстоящото арабско нахлуване във Византия. През 815 г. Хан Омуртаг сключва 30-годишен договор межди България и Византия, съгласно който селото и юридически е в пределите на България. Казанлъшкият край влиза в границите на Първото българско царство през 815 г., след като се сключва 30-годишният договор между хан Омуртаг и Византия. През 815 г., след смъртта на Крум, Лъв Арменец сключва 30-годишен мирен договор с новия хан Омуртаг, с който се урежда границата между двете държави в Тракия, маркиращи териториалното статукво от управлението на хан Тервел. То е маркирало границата между България и Византия, установена с подписването на мирния договор между хан Омуртаг и император Лъв V Арменец през 815 или 816 година. Между хан Омуртаг и Византийската империя бил подписан мирен договор през 815 г., според който земите около Перник били включени в територията на България. Надписът съдържа условия на 30-годишния мирен договор между България и Византия, сключен през 815 между кан Омуртаг и византийския император Лъв V Арменец. Наследникът му, Омуртаг, сключва 30-годишен мирен договор с Византия, като се заема с вътрешната обстановка в страната си. През 945 г. Олга Киевска сключва договор с Византия насочен срещу България. Император Михаил VIII Палеолог обаче сключва договор за съюз и разбирателство между Златна орда и Византия, като омъжва незаконната си дъщеря Ефросина за татарския хан. Тогава сключват договор за ненападение между България и Византия. През 927 българският цар Петър I сключва мирен договор с Империята, по силата на който се урежда границата между двете държави. Има особено големи заслуги за развитието на търговските отношения между България и Одеса. Сюлейманкьойски надпис, в който са отразени условията на 30-годишния мирен договор между България и Византия. Дължи се повече на военните, а не толкова на търговските взаимоотношения между България и Византия. След разкриването на тези преговори е свикан народен събор, на който бива решено България да не сключва мирен договор с Византия. След тази битка между България и Византия е сключен мирен договор. След тази битка между България и Византия е сключен мирен договор. Започват преговори и впоследствие е сключен мирен договор между България и Византия. Уредени са и търговските отношения между двете страни. 1187

Месец Юни – Подписан е Ловешкия мирен договор между България и Византия. „Хан Омуртаг“, ул. „Хан Омуртаг“, бул. Аул на хан Омуртаг

Аулът на хан Омуртаг (или Омуртагов аул ) е военно укрепление (укрепен български дворец), изграждането на който се свързва със строителните дейности на хан Омуртаг през 822 година. Съоръжението маркира държавната граница между България и Византия, установена с подписването на мирния договор между хан Омуртаг и император Лъв V Арменец през 815 или 816 г. То е част от системата от укрепени валове, изградени във всички гранични и буферни зони на българската държава по онова време. По този повод през 705 г. между Византийската империя и България се сключва мирен договор, според който на България се отстъпва областта Загоре. През 815 г. Хан Омуртаг сключва 30-годишен договор межди България и Византия, съгласно който селото и юридически е в пределите на България. През 815 г., след смъртта на Крум, Лъв Арменец сключва 30-годишен мирен договор с новия хан Омуртаг, с който се урежда границата между двете държави в Тракия, маркиращи териториалното статукво от управлението на хан Тервел. През 945 г. Олга Киевска сключва договор с Византия насочен срещу България. Казанлъшкият край влиза в границите на Първото българско царство през 815 г., след като се сключва 30-годишният договор между хан Омуртаг и Византия. Император Михаил VIII Палеолог обаче сключва договор за съюз и разбирателство между Златна орда и Византия, като омъжва незаконната си дъщеря Ефросина за татарския хан. Тогава сключват договор за ненападение между България и Византия. През 927 българският цар Петър I сключва мирен договор с Империята, по силата на който се урежда границата между двете държави. Враждебните действия между България и Византия продължават и при наследника на Кардам, кан Крум. Има особено големи заслуги за развитието на търговските отношения между България и Одеса. Сюлейманкьойски надпис, в който са отразени условията на 30-годишния мирен договор между България и Византия. Дължи се повече на военните, а не толкова на търговските взаимоотношения между България и Византия. След разкриването на тези преговори е свикан народен събор, на който бива решено България да не сключва мирен договор с Византия. След тази битка между България и Византия е сключен мирен договор. След тази битка между България и Византия е сключен мирен договор. То е маркирало границата между България и Византия, установена с подписването на мирния договор между хан Омуртаг и император Лъв V Арменец през 815 или 816 година. Започват преговори и впоследствие е сключен мирен договор между България и Византия. Уредени са и търговските отношения между двете страни. 1187

Месец Юни – Подписан е Ловешкия мирен договор между България и Византия. Хан Крум (село)

Хан Крум (до 1899 г. По този повод през 705 г. между Византийската империя и България се сключва мирен договор, според който на България се отстъпва областта Загоре. По този повод през 705 г. между Византийската империя и България се сключва мирен договор, според който на България се отстъпва областта Загоре. Византийско-български договор (716)

Византийско-български мирен договор е сключен през 716 г. между България и Византия, вероятно като предварителна подготовка против предстоящото арабско нахлуване във Византия. „Хан Крум“ 2. „Хан Крум“ № 22. Железопътна линия Хан Крум – Преслав

Железопътната линия Хан Крум – Преслав е железопътна линия с междурелсие 1435 mm, разположена в североизточна България, област Шумен. През 815 г. Хан Омуртаг сключва 30-годишен договор межди България и Византия, съгласно който селото и юридически е в пределите на България. След победата Империята сключва договор с Аспарух. Хан Аспарух (кораб)

„Хан Аспарух“ е най-големият кораб, построен в България. между улиците „Хан Аспарух“ и бул. Хан Аспарух създава Дунавска България. През 945 г. Олга Киевска сключва договор с Византия насочен срещу България. Казанлъшкият край влиза в границите на Първото българско царство през 815 г., след като се сключва 30-годишният договор между хан Омуртаг и Византия. Император Михаил VIII Палеолог обаче сключва договор за съюз и разбирателство между Златна орда и Византия, като омъжва незаконната си дъщеря Ефросина за татарския хан. Хан Аспарух (пояснение)

Хан Аспарух може да се отнася за Аспарух – хан (или кан) на България, основател на Дунавска България, или за наименувани (посветени) на него обекти и произведения. През 815 г., след смъртта на Крум, Лъв Арменец сключва 30-годишен мирен договор с новия хан Омуртаг, с който се урежда границата между двете държави в Тракия, маркиращи териториалното статукво от управлението на хан Тервел. Тогава сключват договор за ненападение между България и Византия. През 927 българският цар Петър I сключва мирен договор с Империята, по силата на който се урежда границата между двете държави. Има особено големи заслуги за развитието на търговските отношения между България и Одеса. Според братя Шкорпил през върха минавал Аспаруховият вал, който по времето на хан Аспарух бележел границата между държавите Визания и България. Сюлейманкьойски надпис, в който са отразени условията на 30-годишния мирен договор между България и Византия. Дължи се повече на военните, а не толкова на търговските взаимоотношения между България и Византия. В тази област се провежда историческата битка между войските на кан Аспарух и Византия след която чрез мирен договор Византия отстъпва тази област на прабългарите и тук се поставят основите на Дунавска България. След разкриването на тези преговори е свикан народен събор, на който бива решено България да не сключва мирен договор с Византия. След тази битка между България и Византия е сключен мирен договор. След тази битка между България и Византия е сключен мирен договор. То е маркирало границата между България и Византия, установена с подписването на мирния договор между хан Омуртаг и император Лъв V Арменец през 815 или 816 година. Започват преговори и впоследствие е сключен мирен договор между България и Византия. Уредени са и търговските отношения между двете страни. 1187

Месец Юни – Подписан е Ловешкия мирен договор между България и Византия. "Хан Аспарух" и ул.