За Средиземноморската фаунистична подобласт са типични следните животински видове:
колхидски фазан, тракийски паяк, чакал смок мишкар, сърна, дива свиня усойници, елени, гризачи вълци, кафяви мечки, диви кози
A B C D
За Българското черноморско крайбрежие са характерни животински видове от Евросибирската, Средиземноморската и Ирано-Туранската фаунистична област. Най-широко разпространен е обикновеният фазан колхидски фазан. Колхидски фазан

Колхидският фазан ("Phasianus colchicus") е птица от семейство Фазанови. Районът на Побит камък спада към Евросибирската фаунистична подобласт. Най-често срещаните животински видове са: чайка, чакал, полска мишка, лалугер, черен смок (Pseudopus Palasii). Има изградено стопанство за развъждане при изкуствени условия на колхидски фазан. Растенията и животните от този район спадат към Евросибирска фаунистична подобласт. Фауната и флората от този регион спадат към Евросибирска фаунистична подобласт. В него се отглежда волиерно колхидски фазан и яребица. На юг се среща колхидски фазан и каспийска блатна костенурка. Разположена е във Витошко-Средногорската провинция на Балканско-Средиземноморската почвена подобласт на Средиземноморската почвена област. Животинският свят в Океания спада към Полинезийската фаунистична област с подобласт на Хавайските острови. В Зоогеографско отношение брусарското землище спада към Европейско-Сибирската фаунистична област на страната, където са разпространени около 50 – 65% средно- и северноевропейски животински видове. Лонгозната гора „Ормана“ притежава редки видове местни растения и местен дребен дивеч, разнообразна флора и фауна – блатно кокиче, мразовец и колхидски фазан. Лонгозната гора „Ормана“ притежава редки видове местни растения и местен дребен дивеч, разнообразна флора и фауна – блатно кокиче, мразовец и колхидски фазан. Климат – районът попада в подобласт на преходно-средиземноморската климатична област. Типични за плодното тяло са следните белези:

Зелената мухоморка образува микориза с различни видове дървета (дъб, бук, леска). В дивечовъдството и лова в България под „фазан“ най-често се има предвид аклиматизираният специално за тези цели и срещащ се в диво състояние колхидски фазан. Обявен за резерват през 1960 г. с цел да се запази единственото в България находище на колхидски фазан. Тя е подбасейн на Средиземноморската отточна подобласт, обособена в границите на Атлантическата отточна област. Територията на парка е част от Черноморската климатична подобласт на Континентално-Средиземноморската климатична област. В землището на града се намира защитената местност „Ормана“, в която има редки видове местни растения и местен дребен дивеч, както и стопанство за развъждане при изкуствени условия на колхидски фазан. На територията на община Хисаря се срещат:


Следните видове: благороден елен, елен лопатар, сърна; дива свиня; заек; катерица; съсел; вълк, чакал, лисица; дива котка; белка, черен пор, язовец; невестулка (защитен вид); колхидски фазан (отглежда се във фазанарии), яребица, пъдпъдък, гривек, гургулица, гугутка, горски бекас (рядък вид), зеленоглава патица, голяма белочела гъска, зимно бърне, лятно бърне; шаран, каракуда, кефал, червеноперка, уклей. Златозар Боев са открити и костни останки от изчезналия вече местен див (ямболски) колхидски фазан ("Phasianus colchicus colchicus") и сврака ("Pica pica"). Попада в континентално-средиземноморската климатична област, южнобългарска климатична подобласт, източнородопски нископланински климатичен район, а за частите над 1000 м надморска височина – в планинския климатичен район на същата подобласт. В резервата живеят животински видове като дива свиня, сърна, мечка, благороден елен и други. За Българското черноморско крайбрежие са характерни животински видове от Евросибирската, Средиземноморската и Ирано-Туранската фаунистична област. В горите обитават ценни животински видове – собол, белка, хермелин, лисица, кафява мечка, рис, лос, сърна, дива свиня, северен елен, зубър. Основните видове дивеч са благороден елен, елен лопатар, дива свиня, сърна, муфлон и др. За едрия дивеч това са благороден елен, сърна, дива свиня, за дребния дивеч най-характерните видове са див заек, фазан, яребица и дива патица. За едрия дивеч това са благороден елен, сърна, дива свиня, за дребния дивеч, най-характерните видове са див заек, фазан, яребица и дива патица. За едрия дивеч това са благороден елен, сърна, дива свиня, за дребния дивеч най-характерните видове са див заек, фазан, яребица и дива патица. В България някои от свободно живеещите видове са ловен обект, дива свиня, благороден елен, елен, сърна. Срещат се още дива свиня, златка, белка, катерица, глухар, лещарка, сокол, ястреб, кълвач, усойница, смок мишкар, живороден гущер, планинска водна жаба. дива свиня, сърна, заек, лисица, вълци, язовец, таралеж, дива котка. Най-разпространените видове са гръцка дългокрака жаба, дъждовник, дива свиня, вълк, кафява мечка, лисица, сърна и други. Характерни са благороден елен, дива свиня, сърна, чакал, лисица, златка, видра. Бозайниците са над 20 вида: таралеж, сърна, дива котка, чакал, лисици, дива свиня и др. От бозайниците най-разпространени са сърна, дива свиня, лисица, вълк и други. От животинския свят са разпространени мечка, дива свиня, сърна, пъстърва, черна мряна. В резервата има различни видове бозайници: кафява мечка, вълк, дива свиня, благороден елен, сърна, златка и видра. От тях пет вида са с доказани качества — благороден елен, сърна, дива свиня, дива котка и вълк. От животинските видове се срещат пъстър смок, кафяв и зелен гущер, синигер, кос, сойка, врана, кълвач, сврака, белка, златка, невестулка, язовец, катерица, чакал, лисица, благороден елен, сърна, дива свиня и др. Срещат се представители на следните животински видове: елен, сърна, муфлон, обикновено и шотландско пони, магаре, лама, двугърба камила, дива коза, камерунска коза, прасе-джудже. Сравнително добри са дивечовите запасите на заек, сърна, благороден елен и дива свиня. В горския район се ловува предимно заек, сърна, дива свиня, лисица, чакал, дива котка. Освен това се срещат дива коза, муфлон, дива свиня, сърна, както и елен лопатар. Наличието на всички тези важни фактори са предпоставка за все по-динамично развиващ се конгресен и бизнес туризъм в региона;

В Държавно ловно стопанство Граматиково, Странджа палнина – обект на лов в района му са представителите на следните животински видове: благороден елен, дива свиня, сърна, вълк, лисица, чакал, дива котка, горски бекас. В музея са експонирани и представители на бозайниците – кафява мечка, вълк, сърна, дива свиня. Животинският свят е представен от сърна, дива свиня, заек и др. За Българското черноморско крайбрежие са характерни животински видове от Евросибирската, Средиземноморската и Ирано-Туранската фаунистична област. Районът на Побит камък спада към Евросибирската фаунистична подобласт. Растенията и животните от този район спадат към Евросибирска фаунистична подобласт. Фауната и флората от този регион спадат към Евросибирска фаунистична подобласт. Разположена е във Витошко-Средногорската провинция на Балканско-Средиземноморската почвена подобласт на Средиземноморската почвена област. Животинският свят в Океания спада към Полинезийската фаунистична област с подобласт на Хавайските острови. В Зоогеографско отношение брусарското землище спада към Европейско-Сибирската фаунистична област на страната, където са разпространени около 50 – 65% средно- и северноевропейски животински видове. Климат – районът попада в подобласт на преходно-средиземноморската климатична област. Типични за плодното тяло са следните белези:

Зелената мухоморка образува микориза с различни видове дървета (дъб, бук, леска). Освен северните елени, типични за тундровата фауна са полярната лисица, овцебикът, лемингите, полярната сова. Ловяли риба и ловували различни гризачи, рядко елени. Тя е подбасейн на Средиземноморската отточна подобласт, обособена в границите на Атлантическата отточна област. Територията на парка е част от Черноморската климатична подобласт на Континентално-Средиземноморската климатична област. Бактерии са намирани в горски и полски гризачи, елени, коне, кучета и други. Има смокове, усойници, пепелянки, водни змии, различни видове гущери и др. Попада в континентално-средиземноморската климатична област, южнобългарска климатична подобласт, източнородопски нископланински климатичен район, а за частите над 1000 м надморска височина – в планинския климатичен район на същата подобласт. Естествен резервоар в природата са местни видове гризачи. Почвената покривка около върха е изградена от ненаситени кафяви планинско-горски почви, част от западнородопската провинция на балканско-средиземноморската почвена подобласт на средиземноморската почвена област. Със знака † са обозначени изчезналите животински видове. Територията на страната попада на гланицата между Европейската и Средиземноморската зоогеографска подобласт на Палеарктичната зоогеографска област. Случайно въведени видове гризачи често се считат за инвазивни и са причинили изчезването на множество животински видове, като например островни птици, които преди това са били изолирани от наземни хищници, които да нападат тях и яйцата им. Това са следните видове. Различен брой биологични видове са използани включително и гризачи. В климатично отношение районът принадлежи към континентално-средиземноморската климатична област, южнобългарска климатична подобласт, източнородопски нископланински климатичен район. В ботанико-географско отношение резерватът спада към самостоятелния район Славянка на Македоно-Тракийската провинция на Средиземноморската подобласт. Хабитат е за над 150 вида птици, персийски леопарди, кафяви мечки, диви свине, азиатски вълци, сърни, джейрани, диви кози и др. За Българското черноморско крайбрежие са характерни животински видове от Евросибирската, Средиземноморската и Ирано-Туранската фаунистична област. Могат да бъдат видени 11 уникални за района растителни вида, а също така и изобилие на животински видове, между които мечки, вълци, диви кози, царски орли. Разнообразието на релефа и растителността е създало благоприятни условия за развъждането на полезен дивеч: елен, сърна, диви свине, мечки, диви кози, вълци. Обитава се от диви кози и мечки. Природните дадености, богатството и разнообразието на горски масиви са предпоставка за съществуването на добри дивечови запаси – елени, сърни, глигани, диви кози, мечки, вълци, лисици. Богат животински свят – мечки, вълци, лисици и др. Местността "Бряновщица" граничи с бившето представително ловно стопанство „Тъмраш“, където в миналото са развъждани мечки, диви прасета, различни видове елени, сърни, муфлони, диви кози. Животинските видове са също типични за региона, но липсват най-едрите хищници като мечки и вълци, които са унищожени от хората към 19 век. Но тук съществуват други животински видове като лосове, мулета и белоопашати елени, планински кози, черни мечки, мечки гризли, койоти, рисове, и росомахи. Най-често се срештат диви прасета, зайци, мечки и вълци. В северната част на Хималаите има хималайски мечки, кабарга и различни видове антилопи, диви коне, планински кози, диви овни, якове и др. Горите са предпоставка за разнообразната фауна – яребици, зайци, лисици, вълци, диви прасета, сърни, мечки и др. Кавказката фауна включва леопарди, кафяви мечки, вълци, бизони и скални орли. Храни се с благородни и петнисти елени, диви кози, диви прасета, лосове, рисове и дори мечки. Сред най-често срещаните видове са благородни елени и диви кози. Животинският свят е многообразен – диви свине, сърни, мечки, лисици, вълци, синигери и др. Подобно на тях, Афродита е със свита от диви зверове – лъвове, вълци, мечки. Районът на Побит камък спада към Евросибирската фаунистична подобласт. Тук се срещат видове диви овце и кози, хиени, вълци, газели чинкара, персийски леопарди, азиатски подвид на гепарда и редкия персийски леопард. В горските райони обитават мечки, лосове, вълци, диви свине, лисици, зайци, белки, бобри, мишки. Почвената покривка около върха е изградена от ненаситени кафяви планинско-горски почви, част от западнородопската провинция на балканско-средиземноморската почвена подобласт на средиземноморската почвена област. В гъстите вековни букови гори бродят диви прасета, сърни, мечки, вълци, лисици, зайци и катерици, язовци и диви котки. В горите и високопланинските райони обитават кафяви мечки, рисове, диви котки, белки, диви свине, благороден елен, сърни, турове. Тук живеят и се размножават много диви животни характерни за фауната на Иран - газели доркас, муфлони, диви кози, диви зайци, хиени, персийски леопарди, вълци и гепарди.