Защо хан/кан Тервел получава титлата „кесар“?
защото подчинява непокорните славяни, живеещи на север от Стара планина защото помага на Византийската империя да отблъсне арабите от Константинопол защото помага на византийския император да си върне престола защото сключва търговски договор с Византийската империя
A B C D
За подкрепата си българският хан (кан) Тервел е богато възнаграден от василевса – Тервел е първият не-ромей, който получава титлата кесар (цезар). Тервел получава и титлата кесар ("цезар"). Заради тази помощ ханът получава титлата кесар богатата и ценна област Загоре, на юг от Стара планина. При наследника на Аспарух – Тервел (701 – 718) – страната се разширява на юг от Стара планина, а той получава титлата „кесар“, помагайки на Юстиниан II Ринотмет да си върне константинополския трон. Пръв кан Тервел получава титлата "„кесар“" от византийския император Юстиниан II Ринотмет в израз на благодарност за оказаната помощ при възстановяването му на императорския престол. Доказателство за християнската вяра на Тервел е титлата кесар. Получава титлата „кесар“ и владее земи около Сяр. Това е българския кан Тервел, който получава титлата цезар (кесар) от византийския император Юстиниан II за помощта си, с която Юстиниан II успява да се върне на трона във Византия през 705 г. Подобен случай, когато чуждестранен владетел получава тази висока титла, няма. "„чичовци“" на кан Тервел "„от долната земя“" се приема, че са хан Кубер и неговите прабългари. През септември 919 г. бащата на Елена получава и титлата „кесар“. Районът е присъединен към българската държава при хан Тервел през 705 г. когато Средногорско-Загорската област му е дадена от византийския император заедно с титлата кесар в благодарност за оказаната му помощ. България се придобива с нови територии (Загора), получава големи количества злато и Тервел е обявен за „Кесар“. Извира от Стара планина, на север от село Кътина. Било (планина)

Било планина е планина в Западна Стара планина, Софийска област, на север от Етрополска планина. Владетелят на Стара Велика България Кубрат притежава византийската титла патриций, докато заради оказаната помощ от страна на Тервел, византийският василевс му дава титла кесар. Свети Тривелий Теоктист (Тервел богосъзидателен) е българският владетел хан Тервел от рода Дуло, син на хан Аспарух и внук на хан Кубрат. Притиснато е между Предбалкана (Широка планина) от север и Стара планина (Язова планина) от юг. Райнер Монфератски приема православната вяра, променя името си на Йоан и получава титлата "кесар". Дават му обаче титлата "кесар". Много скоро след основаването на Българската държава на Балканите при наследника на Аспарух – хан Тервел от 705 г., то става част от първата българска държавна територия на юг от Стара планина – областта „Загоре“. След властването на кан Аспарух, неговият син и престолонаследник Тервел, става кан. Хан Тервел (701 – 721 г.) Според тях, преди покръстването той използва титлата хан или кан, а след това – княз. За тази заслуга получава титлата „кесар“ – втора след императорската, и областта „Загоре“ в Северна Тракия. Намира се на брега на река Огоста на север от Стара планина. За подкрепата си българският хан (кан) Тервел е богато възнаграден от василевса – Тервел е първият не-ромей, който получава титлата кесар (цезар). Тервел получава и титлата кесар ("цезар"). Пръв кан Тервел получава титлата "„кесар“" от византийския император Юстиниан II Ринотмет в израз на благодарност за оказаната помощ при възстановяването му на императорския престол. Доказателство за християнската вяра на Тервел е титлата кесар. През пролетта на 718 година кан Тервел нанася на арабите поредното поражение. С българска помощ от страна на хана-кесар Тервел, императора отблъсква (717 – 718) обсаждащите Константинопол араби. Тервел получава правата на законен владетел над територии, които доскоро са собственост на Византийската империя. Това е българския кан Тервел, който получава титлата цезар (кесар) от византийския император Юстиниан II за помощта си, с която Юстиниан II успява да се върне на трона във Византия през 705 г. Подобен случай, когато чуждестранен владетел получава тази висока титла, няма. Борис получава титлата магистър, давана на висшите сановници във Византийската империя. Само енергичните действия на император Лев III Исавр и хан Тервел, храбро отбили нашествието на арабите към Константинопол и Мала Азия (717 – 718 г. Междувременно българският хан Тервел достигнал стените на Константинопол през 712 година. Получава титлата „кесар“ и владее земи около Сяр. При наследника на Аспарух – Тервел (701 – 718) – страната се разширява на юг от Стара планина, а той получава титлата „кесар“, помагайки на Юстиниан II Ринотмет да си върне константинополския трон. "„чичовци“" на кан Тервел "„от долната земя“" се приема, че са хан Кубер и неговите прабългари. Заедно със съвместната победа на хан Тервел и император Лъв III Исавър над арабите през 717 година при Константинопол се характеризират като спасението на Европа от арабската заплаха. Целта на Симеон е да победи Византийската империя и да завладее Константинопол. През септември 919 г. бащата на Елена получава и титлата „кесар“. Владетелят на Стара Велика България Кубрат притежава византийската титла патриций, докато заради оказаната помощ от страна на Тервел, византийският василевс му дава титла кесар. Районът е присъединен към българската държава при хан Тервел през 705 г. когато Средногорско-Загорската област му е дадена от византийския император заедно с титлата кесар в благодарност за оказаната му помощ. "носоотрязания") избягал от изгнанието си в Херсон и успял да се върне обратно в Константинопол с помощта на българския кан Тервел. Най-важните търговски партньори на страната са Византийската империя и арабите. България се придобива с нови територии (Загора), получава големи количества злато и Тервел е обявен за „Кесар“. През 717 г. пълководците на Сюлейман ибн Абдул-Малик са победени от българския кан Тервел пред стените на Константинопол. Византийската империя бързо прехвърля в Африка войските си от Константинопол. Стратегическата цел е да се спаси "Новия Рим" – Константинопол и Византийската империя от завладяване. За подкрепата си българският хан (кан) Тервел е богато възнаграден от василевса – Тервел е първият не-ромей, който получава титлата кесар (цезар). Пръв кан Тервел получава титлата "„кесар“" от византийския император Юстиниан II Ринотмет в израз на благодарност за оказаната помощ при възстановяването му на императорския престол. Това е българския кан Тервел, който получава титлата цезар (кесар) от византийския император Юстиниан II за помощта си, с която Юстиниан II успява да се върне на трона във Византия през 705 г. Подобен случай, когато чуждестранен владетел получава тази висока титла, няма. Тервел получава и титлата кесар ("цезар"). През 705 г. спасява Константинопол да не бъде превзет от арабите и помага на византийския император Юстиниан II да си върне престола. Районът е присъединен към българската държава при хан Тервел през 705 г. когато Средногорско-Загорската област му е дадена от византийския император заедно с титлата кесар в благодарност за оказаната му помощ. През 705 г. българският кан Тервел помага на отстранения от власт през 695 г. византийски император Юстиниан II да си върне трона след 10 години заточение. Подписан е от византийския император Теодосий III и сина на хан Тервел – Кормесий. В началото на 8-ми век, Византийският император Юстиниян II моли Кан Тервел за помощ да си върне трона. При наследника на Аспарух – Тервел (701 – 718) – страната се разширява на юг от Стара планина, а той получава титлата „кесар“, помагайки на Юстиниан II Ринотмет да си върне константинополския трон. Доказателство за християнската вяра на Тервел е титлата кесар. Войхна

Войхна е най-видният кесар в Душановото царство и един от общо тримата с Прелюб и Григор Голубич (Хрельо получава титлата си от византийския император). Наследява го синът му Тервел, който установява преки политически отношения с византийската власт, като на няколко пъти помага на сваления император Юстиниан II Ринотмет (Носоотрязания) да си възвърне престола. Получава титлата „кесар“ и владее земи около Сяр. "носоотрязания") избягал от изгнанието си в Херсон и успял да се върне обратно в Константинопол с помощта на българския кан Тервел. Нова война между българи и византийци е в ход през 705 г. Българският владетел Тервел достига с войските си до Константинопол и помага на Юстиниан II да свали от власт император Тиберий III (698 – 705) и да си върне престола, загубен десет години по-рано. Райнер Монфератски приема православната вяра, променя името си на Йоан и получава титлата "кесар". След смъртта на "император Йоан Цимисхий" (976), Предимир помага на тъста си да си върне Рашка. През 1415 г. Карло I получава титлата деспот от византийския император Мануил II Палеолог. През септември 919 г. бащата на Елена получава и титлата „кесар“. "„чичовци“" на кан Тервел "„от долната земя“" се приема, че са хан Кубер и неговите прабългари. По внушение на византийския император Василий II се стреми да отстрани от престола Самуиловите наследници. След като се възкачва, Никифор II дава титлата кесар на баща си, опитният Варда Фока, който му помага в управлението. България се придобива с нови територии (Загора), получава големи количества злато и Тервел е обявен за „Кесар“. Получава титлата „протоспатор“ от византийския император Василий I Македонец, за чиято племенница се предполага, че е женен. За подкрепата си българският хан (кан) Тервел е богато възнаграден от василевса – Тервел е първият не-ромей, който получава титлата кесар (цезар). Тервел получава и титлата кесар ("цезар"). Пръв кан Тервел получава титлата "„кесар“" от византийския император Юстиниан II Ринотмет в израз на благодарност за оказаната помощ при възстановяването му на императорския престол. Доказателство за християнската вяра на Тервел е титлата кесар. Тервел получава правата на законен владетел над територии, които доскоро са собственост на Византийската империя. Борис получава титлата магистър, давана на висшите сановници във Византийската империя. Получава титлата „кесар“ и владее земи около Сяр. Това е българския кан Тервел, който получава титлата цезар (кесар) от византийския император Юстиниан II за помощта си, с която Юстиниан II успява да се върне на трона във Византия през 705 г. Подобен случай, когато чуждестранен владетел получава тази висока титла, няма. Ето защо той сключва с тях мирен договор в Прага. Сключва търговски договор с Франкската държава на Карл Велики. България се придобива с нови територии (Загора), получава големи количества злато и Тервел е обявен за „Кесар“. Неговият наследник, кан Омуртаг, сключва мир с Византийската империя, в резултат на който границата между двете страни се измества на юг в Тракия. Районът е присъединен към българската държава при хан Тервел през 705 г. когато Средногорско-Загорската област му е дадена от византийския император заедно с титлата кесар в благодарност за оказаната му помощ. По-достоверни изглеждат сведенията за сключване на търговски договор между Олег и Византийската империя през 911. През 815 г., след смъртта на Крум, Лъв Арменец сключва 30-годишен мирен договор с новия хан Омуртаг, с който се урежда границата между двете държави в Тракия, маркиращи териториалното статукво от управлението на хан Тервел. През септември 919 г. бащата на Елена получава и титлата „кесар“. "„чичовци“" на кан Тервел "„от долната земя“" се приема, че са хан Кубер и неговите прабългари. Владетелят на Стара Велика България Кубрат притежава византийската титла патриций, докато заради оказаната помощ от страна на Тервел, византийският василевс му дава титла кесар. През 1323 г. Абу Саид Бахадур хан на Илханата сключва мирен договор с Египер. При наследника на Аспарух – Тервел (701 – 718) – страната се разширява на юг от Стара планина, а той получава титлата „кесар“, помагайки на Юстиниан II Ринотмет да си върне константинополския трон. Дават му обаче титлата "кесар". Детайлите определят датировката и подкрепят най-признатата теза за прабългарския произход на релефа, свързваща изображението с хан/кан Тервел (701 – 721 г.). Много тесни търговски връзки възникват между Пиза и Византийската империя. През 988 г., след като превзема град Херсон в Крим, сключва съюз с Византийската империя. При управлението на баща си Исак Комнин получава титлата "кесар", а през 1118 г. Йоан II го удостоява и с титлата "севастократор".