Сборник с изображения на южнославянски владетели, светци и гербове на народите е отпечатан през:
1806 г. от Софроний Врачански 1651 г. от Филип Станиславов 1741 г. от Христофор Жефарович 1824 г. от Петър Берон
A B C D
През 1806 г. излиза първата печатна новобългарска книга, издадена от Софроний Врачански през 1806 г., озаглавена „Неделник“. „Неделник“/„Софроние“ на Софроний Врачански (Първото издание на Софронието излиза през 1806 г.). Съставена е от Софроний Врачански и издадена през 1806 г. в румънския град Римник (днес Ръмнику Вълча). Щитовете били пъстро изрисувани – обикновено с гербове или изображения на светци, обиколени с ленти с различни надписи. Втори видински сборник

Вторият видински сборник („Разкази и разсъждения“) е компилация от басни и нравоучителни разкази, съставена от Софроний Врачански във Видин през 1802 година. Софроний Врачански

Софроний Врачански е български духовник, врачански епископ, народен будител и пръв последовател на делото на Паисий Хилендарски. В 1806 година в Ръмник излиза и първата печатна книга на новобългарски език - "Неделник" на Софроний Врачански. Софроний Врачански. Софроний Врачански“. Софроний Врачански“. Потомка е на Софроний Врачански. В 1806 година българинът от Бобощица Константин дарява 100 гроша за отпечатването на книгата на Софроний Врачански „Неделник“. Тук е работил Софроний Врачански. Софроний Врачански“ и СОУ „Св. През 2010 г. е правено допитване кварталът да се преименува на „Софроний Врачански". на "Евангелие поучително" на Софроний Врачански. Тя е изразена за първи път в дамаскина на поп Пунчо от 1796 г., и е осъществена на практика от Софроний Врачански през 1806 г.

В други дамаскини се отразяват някои черти от социалната действителност. Обикновено в основата на държавните гербове стоят печатите и личните гербове на техните владетели. Заема катедрата на врачански епископ в 1803 година след Софроний Врачански. Софроний, епископ Врачански“ – I ст. Софроний Врачански“, в две степени. Софроний Врачански“

Средно училище „Св. Син е на Мария Стойкова, дъщерята на Софроний Врачански. Отпечатан е в град Ръмник-Вълча през 1806 година. По време на кърджалийските нападения през 1800 г. подгонен е преминал Врачанския балкан Софроний Врачански. Щитовете били пъстро изрисувани – обикновено с гербове или изображения на светци, обиколени с ленти с различни надписи. Съставена и издадена в Рим през 1651 г. от бъдещия никополски католически епископ Филип Станиславов в чест на легендарния цар Абгар V Уккама. Наречен е на първата печатна книга на български език Абагар, издадена от католическия епископ Филип Станиславов в Рим през 1651 година. През 1659 г. Филип Станиславов (ок. Филип Станиславов

Филип Станиславов е български католически епископ, книжовник и културен деец. През 1651 г. в Рим Станиславов отпечатва за епархията си български молитвеник с кирилски букви. Обикновено в основата на държавните гербове стоят печатите и личните гербове на техните владетели. Той е от рода на Филип Станиславов – Станиславови. На стените е имало стенописи с изображения на светци. Завършва гимназия „Филип Станиславов“. Нейните „върхове“ са: „Абагар“ на Филип Станиславов (отпечатана на 8 май 1651 г. в Рим), богословските, философските и историческите произведения на Петър Богдан, Яков Пеячевич и Кръстю Пейкич. През 1981 г. създава в Рим Българския католически книжовен архив „Абагар“, наречен така по името на първата печатна книга на български език, издадена от католическия епископ Филип Станиславов в Рим през 1651 година. Между тях е бил Филип Станиславов, родом от Ореш. Запазени са и изображения на светци и аскети. Тъкмо в село Ореш се ражда един от първенците на българо-католиците, отдали всичките си сили за духовното развитие на народа през XVII век по пътя на политическо му освобождение – Филип Станиславов, „епископ на Велика България“, написал първата българска печатна книга – „Абагар“, издадена в Рим през 1651 г. Според Станиславов, между 1625 и 1630 г. Епископ Филип Станиславов (1648-1663)

2. Орнаментите на свода съдържат гербове и символични изображения на велики събития от историята на нацията. Първият епископ на Никополската епархия е Филип Станиславов, родом от село Ореш. В олтарното пространство има фигури и композиции, в наоса светци, медальони с допоясни изображения на светци и сцени от Големите празници. Пиластрите и арките често се украсяват с медалиони с допоясни изображения на светци. Коментарът на Арета към Откровението Йоаново е отпечатан за първи път през 1535 г. като приложение в сборник с творбите на епископ Икуменей Трикски. Особен интерес представляват рисуваните плочки с изображения на светци – керамичните икони. Картината е централен панел от триптих (двете странични части с изображения на светци – вероятно „Св. Читалище „Филип Станиславов -1903“ в село Ореш е действащо. Филип Станиславов е роден в Ореш, но в юношеска възраст учи в Семинариума на Чипровци.. След 1662 г., когато по нареждане на папата Филип Станиславов е отстранен от длъжността никополски епископ, той прекарал дълго време в Чипровци, където работил с Петър Богдан. Христофор Жефарович

Христофор Жефарович (; ) е български зограф, гравьор, писател и поет, деец на илиризма. Щитовете били пъстро изрисувани – обикновено с гербове или изображения на светци, обиколени с ленти с различни надписи. В края на XVIII век се появили и първите български буквари – този на Христофор Жефарович и църковнославянският буквар, отпечатан през 1792 г. със средствата на Марко Теодорович. Стематография

Стематографията е книга от Христофор Жефарович, съдържаща хералдически изображения, и състояща се от 54 непагинирани листа с гравюри и текстове, поясняващи изображенията. През 1841 г. издава българския герб („царски беляз“) от книгата на Христофор Жефарович. цар Стефан Дечански, съвпада изцяло с модела от „Стематографията“ на Христофор Жефарович. Накрая е поместена стихотворна възхвала на Христофор Жефарович от Павел Ненадович. Стематографията на Христофор Жефарович от 18 век е написана на славяносръбски език. Превежда от български на сръбски издаденото от Христофор Жефарович „Описание на Ерусалим“. Отбелязано е на гравюра на Христофор Жефарович от 1743 година под името „Епископи“. Отбелязано е на гравюра на Христофор Жефарович от 1743 година под името „Епископи“. Обикновено в основата на държавните гербове стоят печатите и личните гербове на техните владетели. Христофор Жефарович работи за духовното възраждане и на българския, и на сръбския народ. През 1741 година Жефарович започва работа в гравьорското ателие на Тома Месмер във Виена. Получава от Партений Зографски „Стематографията“ на Христофор Жефарович и я използва в работата си. На стените е имало стенописи с изображения на светци. В Дойран в края на XVII век е роден големият български зограф и поет Христофор Жефарович. Най-голямо значение за южнославянското възраждане има книгата „Стематография“, издадена от Жефарович във Виена през 1741 година. Запазени са и изображения на светци и аскети. Орнаментите на свода съдържат гербове и символични изображения на велики събития от историята на нацията. Гербът на Расция е даден отделно, и е различен от герба на Сърбия (огнивото) в Стематографията на Христофор Жефарович, който като автор на гербовия сборник се отбелязва „иллирïко рассïанскïи общïй зографъ“, но както съвсем корекно и точно издирва проф. В олтарното пространство има фигури и композиции, в наоса светци, медальони с допоясни изображения на светци и сцени от Големите празници. Пиластрите и арките често се украсяват с медалиони с допоясни изображения на светци. Коментарът на Арета към Откровението Йоаново е отпечатан за първи път през 1535 г. като приложение в сборник с творбите на епископ Икуменей Трикски. Особен интерес представляват рисуваните плочки с изображения на светци – керамичните икони. През 1824 г. Петър Берон издава и т.нар. Щитовете били пъстро изрисувани – обикновено с гербове или изображения на светци, обиколени с ленти с различни надписи. Първият новобългарски буквар, наречен "Рибен буквар", е съставен и издаден от Петър Берон през 1824 г. в Букурещ. През 1824 г. излиза в Брашов и първия български буквар от д-р Петър Берон, станал известен като „Рибен буквар“. Първите български граматични термини се срещат в Рибния буквар на Петър Берон (1824). Началото на школския период се свързва с излизането на така наречения „Рибен буквар“ (1824) на Петър Берон. Описан е през 1985 г. и е наречен на Петър Берон. Обикновено в основата на държавните гербове стоят печатите и личните гербове на техните владетели. Племеник е на Петър Берон и брат на търговеца Атанас Берон. На стените е имало стенописи с изображения на светци. Петър Берон е роден през 1799 г. в Котел. Петър Берон

Петър Берон може да се отнася за: Племенник е на д-р Петър Берон и брат на търговеца Стефан Берон. Проучена е през 1962 Г. по време на втората международна експедиция от Х. Делчев, С. Андреев и Петър Берон. През 2001 г. е кандидат-вицепрезидент от партия „Съюз България“ с Петър Берон като кандидат-президент. Запазени са и изображения на светци и аскети. Петър Берон (политик)

Петър Кирилов Берон е български зоолог и биоспелеолог, изследовател на над 700 пещери и откривател на нови животински видове. Орнаментите на свода съдържат гербове и символични изображения на велики събития от историята на нацията. В олтарното пространство има фигури и композиции, в наоса светци, медальони с допоясни изображения на светци и сцени от Големите празници. От 1871 г. е член на комитета по управление на имуществото на Петър Берон. Българско средно общообразователно училище „Д-р Петър Берон“, Прага

Българско средно училище „Д-р Петър Берон“ (, съкратено: БСУ „Д-р Петър Берон“) е училище на българите в Прага, Чехия. Пиластрите и арките често се украсяват с медалиони с допоясни изображения на светци. д-р Петър Берон. Васил Берон е роден през 1824 година в Котел в семейството на Стоян Хаджибончев, собственик и търговец на добитък. През 1945 г. на гимназията е дадено името на видния възрожденски деец д-р Петър Берон.