Кой е създателят на първата българска фабрика?
Иван Богоров Евлоги Георгиев Добри Желязков Христаки Павлович
A B C D
Велизар Пеев (фабрика)

Шоколадова фабрика „Велизар Пеев“ в София е първата българска шоколадова фабрика и първата на Балканския полуостров. Създава първата българска фабрика за печати. Основател и редактор е Иван Богоров. 140 средно училище „Иван Богоров“

140 средно училище „Иван Богоров“ в София се намира в ж.к. Под шатрата ѝ започва кариерата си създателят на първата българска циркова трупа – Петър Панайтов. Иван Богоров

Иван Андреев Богоров (или Богоев) е виден български енциклопедист от Възраждането, създател на български вестник, почетен член на Българското книжовно дружество (дн. Създава първата българска фабрика за кондурджийски клечки „Надежда“ в Карлово. Иван Богоров е един от най-убедените български пуристи. Основател и редактор е видният учен академик Иван Богоров. Професионална гимназия по икономика &quot;Д-р Иван Богоров&quot;

Професионална гимназия по икономика „Д-р Иван Богоров“ е гимназия в град Варна. Първата фабрика в Османската империя е в Сливен и е българска – на Добри Желязков. На 12 август 1910 г. е основана първата българска фабрика за шевни конци „Трапезица“. Поддържа връзки с Иван Богоров и Петко Славейков. Вестникът е основан от Иван Богоров след спирането на „Български орел“. Патрон на училището е Иван Богоров – виден български енциклопедист от Възраждането. Вестникът е бил редактиран от вуйчо му Иван Грудов, съвместно с Иван Богоров и Иван Касабов. на Иван Богоров, който е издаван в Лайпциг по време на Възраждането. Това е и първата българска фабрика за чугунени отливки, железарски изделия и машинни части. Стъкларска фабрика „Иван Д. Генев“

Стъкларска фабрика „Иван Д. Генев“ е фабрика за производство на плоско стъкло в Габрово. В Русе са произвеждали първата фабрика за сода и лимонада „Лоза“, първата българска фабрика за вратовръзки на С. И. Халасъ и първото столярно дружество „Първий Май“. Поддържа връзки с Емануил Васкидович, Иван Богоров и Найден Геров. Следващата година за патрон е избран български възрожденец д-р Иван Богоров. Поетът Иван Вазов посещава района на Бов и поставя началото на историята, след като пише следното в пътеписа си „Разходка по Искъра“:

Този цитат на Иван Вазов ясно показва кой е създателят на това „предание“. Поетът Иван Вазов посещава района на Бов и поставя началото на историята, след като пише следното в пътеписа си „Разходка по Искъра“:

Този цитат на Иван Вазов ясно показва кой е създателят на това „предание“. Продължава под името „Наковалня“ през 1879 г.

Това е списък с някои от думите, които Иван Богоров въвежда чрез своята „Чисто-българска наковалня за сладкодумство“. „Евлоги Георгиев“ ул. ул.“Евлоги Георгиев“ № 2. Велизар Пеев (фабрика)

Шоколадова фабрика „Велизар Пеев“ в София е първата българска шоколадова фабрика и първата на Балканския полуостров. Министърът на правосъдието Панайодов внася първата искова молба за фалшифициране завещанието на Евлоги Георгиев. Създава първата българска фабрика за печати. Първоначално е наречен на българския предприемач Евлоги Георгиев. Сред по-крупните негови дарения са:


Евлоги Георгиев построява фабрика за вълнени платове в Карлово за 500 000 лв. Евлоги Георгиев

Евлоги Георгиев Недев е български предприемач, смятан за най-богатия български търговец и банкер от края на 19 век. Христо Георгиев

Христо Георгиев Недев е български предприемач, банкер, дарител, по-малък брат на Евлоги Георгиев. „Евлоги Георгиев“ (под гимназията) е поставена паметна плоча. „Евлоги Георгиев“, недалеч от Националния стадион „В. „Евлоги Георгиев“ при входа на Военната академия „Г. Влага средствата си в кантората на Евлоги Георгиев. В Букурещ той започнал да търгува с Христо Георгиев, брат на Евлоги Георгиев. Под шатрата ѝ започва кариерата си създателят на първата българска циркова трупа – Петър Панайтов. „Евлоги Георгиев“ № 169

Предишна сграда на театъра: „Раковски“ 127. Георги Георгиев прави първата българска самотна ветроходна обиколка на Земята. Създава първата българска фабрика за кондурджийски клечки „Надежда“ в Карлово. „Евлоги Георгиев“, по входната алея на Военното училище, до черквата. Тя пресича града по протежение на столичния булевард „Евлоги Георгиев“. „Евлоги Георгиев“ на която се намира Националният стадион „Васил Левски“. „Евлоги Георгиев“ срещу Военната академия, обявена за паметник на културата. „Евлоги Георгиев“ в центъра, след който се нарича ул. Първата фабрика в Османската империя е в Сливен и е българска – на Добри Желязков. Защитник е на Иван Евстратиев Гешов в делото за наследството на Евлоги Георгиев. Първата фабрика в Османската империя е в Сливен и е българска – на Добри Желязков. Първата текстилна фабрика в България е открита през 1834 г. от Добри Желязков в Сливен. Началото на текстилната индустрия в Сливен слага Добри Желязков, като през 1836 г. създава първата текстилна фабрика, която всъщност е първата фабрика на Балканите. Сред известните индустриалци са:



Сливен има стари традиции в производството на текстил – през 1843 г. е построена първата текстилна фабрика на Балканите (с директор Добри Желязков). Велизар Пеев (фабрика)

Шоколадова фабрика „Велизар Пеев“ в София е първата българска шоколадова фабрика и първата на Балканския полуостров. Сливен е открито първото промишлено предприятие на Балканския полуостров за производство на текстил, а именно сукнената фабрика на Добри Желязков. Създава първата българска фабрика за печати. Известно е, че в Сливен търговецът Добри Желязков построява през 1834 г. първата фабрика за вълнени платове, обзаведена с модерни за времето си руски, а после австрийски машини. Традициите в производството на текстил се предопределят от забележително събитие – построяването през 1843 г. в град Сливен на първата текстилна фабрика на Балканския полуостров (с началник Добри Желязков). Вторият мострен панаир е през 1934 г. В неговите рамки специално се отбелязва 30-годишнината от създаването на Съюза на българските индустриалци, 40-годишнината от създаването на Българската търговско-индустриална палата, 100-годишнината на първата българска вълнено-тъкачна фабрика на Добри Желязков – Фабрикаджията. Добри Желязков е голям любител на растения и животни. Под шатрата ѝ започва кариерата си създателят на първата българска циркова трупа – Петър Панайтов. Театрална трупа на Добри Войников

Театралната тру̀па на Добри Во̀йников е първата българска театрална трупа. След смъртта на султана, Добри Желязков е премахнат от фабриката. Създава първата българска фабрика за кондурджийски клечки „Надежда“ в Карлово. Изработен е бюст паметник на Добри Желязков от скулптора Стефан Пейчев. На 12 август 1910 г. е основана първата българска фабрика за шевни конци „Трапезица“. През 1955 г. е създаден текстилния завод за чорапи „Добри Желязков”. Добри Желязков

Добри Желязков Фотисов – Фабрикаджията е български предприемач, основал през 30-те години на 19 век първото текстилно производство в Сливен и на Балканите, в рамките на Османската империя. През 1834 г. Добри Желязков преустройва къщата си на малка фабрика, като построява нови станове и дараци, увеличава числото на чарковете и започва работа с местни работници. Това е и първата българска фабрика за чугунени отливки, железарски изделия и машинни части. Там през 1834 г. Добри Желязков открива собствена текстилна работилница. В Русе са произвеждали първата фабрика за сода и лимонада „Лоза“, първата българска фабрика за вратовръзки на С. И. Халасъ и първото столярно дружество „Първий Май“. През 1984 г. се изпълват 150 години от основаването на първата фабрика на Д. Желязков-Фабрикаджията и 75 г. от създаването на комбината „Съби Димитров”. Димитро Папазоглу

Димитро Дончов Папазоглу (15 януари 1828 – 17 декември 1902) е по-големият син на Дончо Папазоглу от Казанлък, създателят на първата фабрика за розово масло. Христаки Павлович

Христаки Павлович, с духовно име Хрисант, е български възрожденски учител и писател. Учи в Дупнишката гимназия „Христаки Павлович“. Роден е в семейството на просветния деец Христаки Павлович. Учи в родния си град при Христаки Павлович. В Свищов е ученик и прислужник в училището на Христаки Павлович. Христаки Павлович умира на 21 юли 1848 г. от холера. Велизар Пеев (фабрика)

Шоколадова фабрика „Велизар Пеев“ в София е първата българска шоколадова фабрика и първата на Балканския полуостров. Създава първата българска фабрика за печати. Христаки Павлович е роден в Дупница през 1804 г. в заможно семейство. През 30-те години на 19 век това училище е ръководено от Христаки Павлович. Появяват се прочути учебници на Христаки Павлович („Царственик или история болгарская“ от 1844 г. Под шатрата ѝ започва кариерата си създателят на първата българска циркова трупа – Петър Панайтов. Създава първата българска фабрика за кондурджийски клечки „Надежда“ в Карлово. Първата фабрика в Османската империя е в Сливен и е българска – на Добри Желязков. Син е на видния възрожденски деец Христаки Павлович, който остава в историята ни като един от големите просветни дейци на българското Възраждане, и брат на лекаря Димитър Павлович. На 12 август 1910 г. е основана първата българска фабрика за шевни конци „Трапезица“. ), а първото печатно издание на книгата е направено през 1844 г. под заглавие „Царственик“ след съществено редактиране от Христаки Павлович. По-късно тази терминология се допълва от други български книжовници, като Неофит Рилски, Христаки Павлович и др. Разделя градоустройствения план на града на 8 квартала, започва строежа на училищата „Христаки Павлович“, „Отец Паисий“ и „Неофит Рилски“. Това е и първата българска фабрика за чугунени отливки, железарски изделия и машинни части. Царственик или история болгарская

„Царственик или история болгарская“ е българска книга, с автор Христаки Павлович, отпечатана в 1844 г. Това е първото печатно издание на един от вариантите на „История славянобългарска“ от Паисий Хилендарски. В Русе са произвеждали първата фабрика за сода и лимонада „Лоза“, първата българска фабрика за вратовръзки на С. И. Халасъ и първото столярно дружество „Първий Май“. Христаки Шишманов

Христаки Павлов Шишманов е български военен деец. Димитро Папазоглу

Димитро Дончов Папазоглу (15 януари 1828 – 17 декември 1902) е по-големият син на Дончо Папазоглу от Казанлък, създателят на първата фабрика за розово масло. В Русе по това време работят първата фабрика за сода и лимонада „Лоза“, първата българска фабрика за вратовръзки на С. И. Халасъ и първото столярно дружество „Първий Май“.