Кои от посочените владетели са съвременници?
хан Пресиян – император Лъв VI Философ цар Петър I – император Ираклий цар Борис II  – император Константин IV Погонат хан Крум – император Никифор I Геник
A B C D
874 г. става възпитател на бъдещия византийски император Лъв VI Философ. Константин VII Багренородни е син на император Лъв VI Философ и Зоя Карбонопсина. Самият Лъв VI Философ отрича това. През 909 г. той посещава Константинопол и получава от император Лъв VI Философ титлите "anthypatos" (лат. Стратег на темата е Лъв VI Философ. Епархията е спомената в Notitia Episcopatuum, приписвана на император Лъв VI Философ в началото на X век. Лъв VI Философ

Лъв VI Философ (Мъдри) (на гръцки Λέων ΣΤ' ο Σοφός; 19 септември 866 – 11 май 912) е ромейски (източноримски) император (василевс), управлявал Източната римска империя (Византия) от 886 г. до смъртта си в 912 година. Спомената е в документ на Лъв VI Философ от IX век. В началото на Х век византийският император Лъв VI Философ забранява консумирането на наденица (кървавица), поради опасността от хранителни отравяния. В литературата Лъв се бърка често с Лъв Хиросфакт ("Leon Magistros Choirosphaktes"), който е магистър на император Лъв VI Философ в България и умира след 919 г. Евдокия Баяна

Евдокия Бая̀на (починала на 12 април 901) е византийска императрица, трета съпруга на император Лъв VI Философ. За първи път името на крепостта се появява в епископските списъци от времето на император Лъв VI Философ (886 – 912 г.). Епархията е спомената като подчинена на Филипийската в Notitia Episcopatuum, приписвана на император Лъв VI Философ от началото на X век. Епархията е спомената като подчинена на Филипийската в Notitia Episcopatuum, приписвана на император Лъв VI Философ от началото на X век. След Василий I Македонец на престола се възкачва Лъв VI Философ. Известни са укази на императори от Македонската династия (Василий I Македонец, Лъв VI Философ), които са насочени против динатите. Въпреки че не бил образован, бъдещият император успява бързо да се издигне във военен чин по време на Лъв VI Философ. 914), дъщеря на император Лъв VI и Зоя Зауцена. От ΙΧ век центърът и се мести в Сервия - Сервийската епископия е спомената за пръв път в Notitia Episcopatuum, приписвана на император Лъв VI Философ. Първото сведение за нея е в Notitia Episcopatuum, приписвана на император Лъв VI Философ, от 907 година, когато епископията е спомената като шеста поред в Солунската митрополия. Неговото положение и влияние намалява след 895 г., но през 898 г. той става тъст на Лъв VI Философ, когато византийският император се жени за Зоя. Лъв VI

Името Лъв VI може да се отнася до: След неговата смърт се възцарява по-големият му брат Лъв VI Философ, докато Александър остава младши съимператор. След смъртта им Лъв VI Философ предложил отново да се ожени, избирайки Еудокия Байана като негова съпруга. Състои се от 60 книги в органична и систематична цялост, работата над съставянето на които започнала при император Василий I Македонец и била завършена при сина му Лъв VI Философ. Петър I през 1721 г. заменя титлата „цар“ с равнозначната западноевропейска титла император. Петър I Български цар Жената на цар Петър I – Мария (Ирина) Лакапина е внучка на византийския император от арменски произход Роман I Лакапин и майка на цар Борис II и цар Роман. Жената на цар Петър I – Мария (Ирина) Лакапина е внучка на византийския император от арменски произход Роман I Лакапин и майка на цар Борис II и цар Роман. цар Петър I, наречен още „светия цар“. Петър I (Русия)

Петър I Алексеевич () е последният цар на Руското царство (1682 – 1721) и първият император (1721 – 1725) на Руската империя от династията Романови. Той е син на цар Петър I и Ирина (Мария) Лакапина, внучка на византийския император Роман I Лакапин. Анна Ивановна е дъщеря на цар Иван V и племенница на император Петър I Велики. Владетели на кралството са:


Петър I поема трона през 1903 на Кралство Сърбия. Последните монети в пепелището са сечени от император Ираклий (610 – 641). Селището е основано през 1703 г. от цар Петър I. На нея принадлежат едни от най-великите български владетели – Крум, Омуртаг, Борис I, Симеон Велики и Петър I. Последните ранновизантийски монети на хълма са от 614 г., сечени при император Ираклий. Живее по време на царуването на княз Борис I, цар Симеон I Велики и цар Петър I (927 – 969). Това е епохата на княз Борис I, цар Симеон Велики и цар Петър. Умира Екатерина I, съпругата на Петър, след това умира младият император Петър II. През 967 г. при цар Петър I (927 – 969) са нарушени мирните договори с България. цар Петър I, а свещеникът Василий е назначен за архиепископ. Кубрат изпраща пратеници в двора на император Ираклий. средновековни сръбски земи по времето на император Ираклий. Майката на Мартина е сестра на император Ираклий. ), дъщеря на византийския император Ираклий и Фабия Евдокия. В нея са коронясали първите владетели от Асеновата династия - Петър, Асен и Калоян. Роден е според житиеписците в бобошевското село Скрино, вероятно през 876 г., и умира на 18 август 946 г. Живее по времето на княз Борис I, цар Симеон Велики и цар Петър I. Най-дейните му години са при царуването на цар Петър I (927 – 969). След убийството на цар Иван Асен I (Асен), цар Петър го назначава за помощник в управлението. Константин IV Погонат

Константин IV (на гръцки (Κωνσταντίνος Δ') е византийски император от 668 г. до смъртта си през 685 година. През лятото на 680 г. византийският император Константин IV Погонат (668 – 685 г.) Син на сенатор, убит от император Константин Погонат (668 – 685). Манастирът, според традицията, е основан от император Константин IV Погонат при завръщането му от експедицията в Сицилия (671-672 г.) Към 681 година император Константин IV Погонат изпраща в Колонея някой си Симеон, който трябва да ликвидира павликянството. Обявено е за ерес на Шестия Вселенски Събор през 680 – 681 г. в Константинопол, ръководен от император Константин IV Погонат. Юстиниан II

Юстиниан II (на гръцки Ιουστινιανός Β΄) е византийски император в периода 685 – 695 г. и после отново в периода 705 – 711 г. Син е на Константин IV Погонат. По времето на Константин IV Погонат е стратег на тема Анатоликон. Обезпокоен, василевсът Константин IV Погонат потегля срещу него, но е разгромен. След като сключил мир с Константин IV Погонат, Аспарух не тревожи Византия до 686 г., когато Погонат умира от дизентерия. Това кара византийския император Константин IV Погонат (668 – 685) да предприеме голям поход срещу тях след победата си над арабите. Този остров е районът където се е състояла битката при Онгъла (680) между хан Аспарух и император Константин IV Погонат. За негов създател се смята Константин Мананали, създал първата арменска павликянска общност около 660 година и осъден на смърт като еретик от византийския император Константин IV Погонат. През 680 г. византийският император Константин IV Погонат организира голям сухопътен и морски поход против навлезлите в земите му прабългарски племена. Бенедикт II

Свети Бенедикт II е римски папа от 684 г. до 685 г. Макар че е избран през 683 г., той е ръкоположен едва на следващата година, когато получава разрешение от император Константин IV Погонат. През 679/680 г. те станали съюзници на прабългарите на Аспарух и им помогнали във войната срещу византийците и император Константин IV Погонат. Опитът на император Константин IV Погонат през 681 г. да унищожи новите съседи на империята завършва с разгром на византийците в битката при Онгъла. "„Брадати“") в по-късни времена неправилно е било утвърдено за синът му Константин IV Погонат, макар да се отнася точно за Kонстант II. Константин II Асен е владетел на Видинското царство и "цар" ("император") на България. Доказано е, че минералните бани са посещавани от Филип II Македонски, ромейските императори Юстиниан I и Константин IV Погонат, византийската императрица Ино Анастасия, българския кан Тервел, и султан Сюлейман Великолепни. Император Константин IV Погонат изпраща флота си да пресрещне арабите при Сулайем, а флотът им е унищожен от "гръцки огън" - византийско оръжие, което е използвано само преди няколко години. Поради това че до пристигане на одобрението понякога минава продължително време, папа Бенедикт II успява да издейства от император Константин IV Погонат правото папите да встъпват във владение на римския престол и без предварителното съгласие на византийските императори. Жената на цар Петър I – Мария (Ирина) Лакапина е внучка на византийския император от арменски произход Роман I Лакапин и майка на цар Борис II и цар Роман. Жената на цар Петър I – Мария (Ирина) Лакапина е внучка на византийския император от арменски произход Роман I Лакапин и майка на цар Борис II и цар Роман. Васил Златарски и Карел Шкорпил, откривателят на Плиска, локализират мястото на битката от 680 г., в която хан Аспарух разгромява византийския император Константин IV Погонат и основава Българската държава на Балканския полуостров. Ставракий е син император Никифор I Геник. Хан Крум, който е владетел от 802/3 до 814 година, увеличава териториите на държавата на север, запад и юг, като дори убива византийския император Никифор I Геник през 811 година. Никифор I Геник

Никифор I Геник () (760 – 26 юли 811), в по-редки случаи Никифор I Логотет, е византийски император управлявал от 31 октомври 802 г. до смъртта си на 26 юли 811 година. През 811 г. император Никифор I Геник тръгва на голям поход срещу България. Според по-късните му жития, той е военачалник на император Никифор I Геник. През нощта на 25 срещу 26 юли 811 г. в Тревненския, Върбишкия и Ришкия проходи на Стара планина хан Крум нанася унищожителни удари, разгромили отстъпващите колони на византийския император Никифор Геник. В теснините на обраслия с гори Върбишки проход на 26.07.811 г. става и решителната битка между византийските войски, водени от самия император Никифор I Геник, и българския владетел кан Крум. През 807 г. византийският император Никифор I Геник започва поход срещу България с цел да я покори. Михаил Рангаве се жени за Прокопия, дъщерята на император Никифор I Геник и получава дворцовата длъжност куропалат. Така става вторият римски император (след Деций) и първият византийски император загинал в битка с външни врагове (вторият е Никифор I Геник). Напълно възможно е през юли 811 г. именно тук, в прохода Боаза хан Крум да е посрещнал и разбил 60 хилядната византийска войска, водена от василевса Никифор І Геник. В 811 година император Никифор Геник използва Маркели за изходна точка за злополучния си поход в България, при който е разбит от войските на Крум и губи живота си. Хан Крум се прославя като победител над ромейския император. През 811 г. император Никифор I Геник предприема поход срещу България и когато стига до нейната столица – Плиска, успява да я опожари и плячкоса. Отговорът на Василевса не закъснява и в началото на 811 г. византийският император Никифор I Геник организира поход срещу Плиска, столицата на българските канове. През 802 г. императрица Ирина е детронирана от трона от Никифор I Геник и е изпратена на заточение. Хан Крум (село)

Хан Крум (до 1899 г. След разгрома и гибелта на византийския император Никифор I Геник в битката при Върбишкия проход тези крепости започват да падат една по една в ръцете на българите. Хан Крум (квартал)

Квартал „Хан Крум“ – А4 е микрорайон, част от жилищен район „Тракия. Армията, водена от императора Никифор I Геник стига едва до Одрин, преди да получи слухове за приготвяне на преврат в столицата. На нея принадлежат едни от най-великите български владетели – Крум, Омуртаг, Борис I, Симеон Велики и Петър I. – император Никифор I Геник е убит, синът му Ставракий (или "Ставрикий") е тежко ранен, царува само 3 месеца и абдикира, наследилият трона през октомври 811 г. Михаил I Рангаве се задържа относително кратко време и императорската власт поема Лъв V Арменец през 813 г.

След поражението и бягството на император Михаил I Рангаве и армията му Крум продължава победоносно на юг. Упоен от успехите си, Никифор Геник не иска и да чува за мир. от смъртта на император Никифор I до детронирането на Михаил VI. Всички византийски хроники представят властването на Никифор Геник в негативна светлина.