Времето на кърджалийските размирици е описано в:
„Стематография” „Неделник” „Житие и страдание на грешния Софроний” „История славянобългарска”
A B C D
Наскоро след кърджалийските размирици в Девене пламнала чумна епидемия. По време на кърджалийските размирици, селото е било посещавано и ограбвано от кърджалии. В края на XVIII век аянът на Валовища води независима политика и участва активно в кърджалийските размирици. Застава начело на голяма хайдушка чета, която защитава християнското население в Тракия по време на кърджалийските размирици. Става хайдутин по време на кърджалийските размирици, а по-късно става войвода на малка хайдушка чета. Потокът на заселници се увеличил в началото на XIX в., когато Османската империя преодоляла вътрешните си размирици – кърджалийските набези. По време на кърджалийските размирици действат чети на хайдутите от Попчовския род, Вуновци, Питроповци, Редовци, Дацовци, Рогачевци. По време на кърджалийските размирици в края на 18 – началото на 19 век градът на три пъти е ограбван и опожаряван. Водачи и преводачи във войската му са изселили се българи от Плевенско по време на кърджалийските размирици. Водачи и преводачи във войската му са изселили се българи от Плевенско по време на кърджалийските размирици. По време на кърджалийските размирици в края на 18 в. и началото на 19 в. селото било опустошено и голяма част от жителите му се преселили из Пазарджишко и Пловдивско. Тя беше много интересна и като архитектура, и като историческа забележителност, тъй като в нея са се крили при кърджалийските размирици, както беят (известен като Измирлият-т.е.произхождащ от гр. Предполага се, че селото е основано от бежанци от с. Рибарица, Тетвенско по времето на кърджалийските набези през XVIII век. Макар да има принос за спечелването на тези купи, времето на Торес в Челси е описано като „разочарование“. Той е бил опожарен по време на кърджалийските нападения. В края на века пострадало и от кърджалийските грабежи. Столицата е в хаос и размирици. В страната започват размирици. В селото никога не е имало размирици. Преживяването е описано в дневника на учения. В периода на кърджалийските години, Комарево не било подминато от разорение. Функционирането му е описано в чл. Това е описано в трактата „Елементи“ на Евклид. Вследствие на кърджалийските погроми селото е било опожарявано и сменяло местоположението си. Гербът на Източна Румелия също е разработен по подобие на герба на Константинопол (наречен „герб на Ромения“) от „Стематография“. Наскоро след кърджалийските размирици в Девене пламнала чумна епидемия. По време на кърджалийските размирици, селото е било посещавано и ограбвано от кърджалии. В края на XVIII век аянът на Валовища води независима политика и участва активно в кърджалийските размирици. Застава начело на голяма хайдушка чета, която защитава християнското население в Тракия по време на кърджалийските размирици. Става хайдутин по време на кърджалийските размирици, а по-късно става войвода на малка хайдушка чета. Потокът на заселници се увеличил в началото на XIX в., когато Османската империя преодоляла вътрешните си размирици – кърджалийските набези. По време на кърджалийските размирици действат чети на хайдутите от Попчовския род, Вуновци, Питроповци, Редовци, Дацовци, Рогачевци. По време на кърджалийските размирици в края на 18 – началото на 19 век градът на три пъти е ограбван и опожаряван. Водачи и преводачи във войската му са изселили се българи от Плевенско по време на кърджалийските размирици. Водачи и преводачи във войската му са изселили се българи от Плевенско по време на кърджалийските размирици. Неделник

„Кириакодромион, сиреч Неделник“ (или само „Неделник“ или „Софроние“) е първата печатна книга на новобългарски език. По време на кърджалийските размирици в края на 18 в. и началото на 19 в. селото било опустошено и голяма част от жителите му се преселили из Пазарджишко и Пловдивско. Австралийско-македонски неделник

„Австралийско-македонски неделник“ (; ) е австралийски македонистки вестник, излизащ в Мелбърн от 5 май 1986 година. Тя беше много интересна и като архитектура, и като историческа забележителност, тъй като в нея са се крили при кърджалийските размирици, както беят (известен като Измирлият-т.е.произхождащ от гр. Предполага се, че селото е основано от бежанци от с. Рибарица, Тетвенско по времето на кърджалийските набези през XVIII век. Макар да има принос за спечелването на тези купи, времето на Торес в Челси е описано като „разочарование“. материали в периодичния печат – „Литературен вестник“, „Култура“, „Неделник“, сп. Автор е на сборника „Неделник“ – първата печатна книга на новобългарски език. Той е бил опожарен по време на кърджалийските нападения. В края на века пострадало и от кърджалийските грабежи. Столицата е в хаос и размирици. В страната започват размирици. В селото никога не е имало размирици. Преживяването е описано в дневника на учения. В периода на кърджалийските години, Комарево не било подминато от разорение. В Арбанаси той пише известното „Житие и страдание на грешния Софроний“. Наскоро след кърджалийските размирици в Девене пламнала чумна епидемия. По време на кърджалийските размирици, селото е било посещавано и ограбвано от кърджалии. В края на XVIII век аянът на Валовища води независима политика и участва активно в кърджалийските размирици. По време на кърджалийските нападения през 1800 г. подгонен е преминал Врачанския балкан Софроний Врачански. По време на кърджалийските размирици в края на 18 – началото на 19 век градът на три пъти е ограбван и опожаряван. Селото се споменава в „Житие и страдания грешнаго Софрония“ писано от Софроний Врачански. Застава начело на голяма хайдушка чета, която защитава християнското население в Тракия по време на кърджалийските размирици. Става хайдутин по време на кърджалийските размирици, а по-късно става войвода на малка хайдушка чета. Водачи и преводачи във войската му са изселили се българи от Плевенско по време на кърджалийските размирици. Водачи и преводачи във войската му са изселили се българи от Плевенско по време на кърджалийските размирици. Потокът на заселници се увеличил в началото на XIX в., когато Османската империя преодоляла вътрешните си размирици – кърджалийските набези. По време на кърджалийските размирици действат чети на хайдутите от Попчовския род, Вуновци, Питроповци, Редовци, Дацовци, Рогачевци. Всеотдайността му към обществените проблеми на българите го води през редица премеждия, едно от които – сагата с опита да бъде обесен на близка върба е увековечено не само в написаната от него първа автобиографична българска книга „Житие и страдания на грешния Софроний“, но и чрез този паметник. Житие и страдания грешнаго Софрония

Житие и страдания грешнаго Софрония (по правопис от 1861: Житiе и страданiя грѣшнаго Софронiя) е автобиографичен разказ на българския възрожденски духовник и будител Софроний Врачански. Този сборник е основното съчинение на Софроний с предимно светско съдържание, наред с автобиографията му „Житие и страдания грешнаго Софрония“. По време на кърджалийските размирици в края на 18 в. и началото на 19 в. селото било опустошено и голяма част от жителите му се преселили из Пазарджишко и Пловдивско. "„Житие и страдания грешнаго Софрония“" и "„Възвание към българския народ“" превръщат Софроний в най-видния представител на българската литература от началото на 19 век. Съветник в посолството ни в Канада 1992 – 1993 г.

През 1999 г. издава автобиографичната си книга „Варненското софиянче от Шумен“ с подзаглавие „Житие и страдание на грешного Тодора“. В края на XVIII век епископ Софроний Врачански споменава Койнаре в своята „Житие и страдания грешнаго Софрония“: „"Седях на Плевен три дни и на четвертия ден востанах и потеглих къмто Враца. Тя беше много интересна и като архитектура, и като историческа забележителност, тъй като в нея са се крили при кърджалийските размирици, както беят (известен като Измирлият-т.е.произхождащ от гр. На 10 юни 2016 г. става носител на Националната награда „Христо Г. Данов“ в раздел „Изкуство на книгата“ за илюстрирането и оформлението на „Приказки“ от Ран Босилек и „Житие и страдание грешнаго Софрония“. В края на века пострадало и от кърджалийските грабежи. Предполага се, че селото е основано от бежанци от с. Рибарица, Тетвенско по времето на кърджалийските набези през XVIII век. Макар да има принос за спечелването на тези купи, времето на Торес в Челси е описано като „разочарование“. Наскоро след кърджалийските размирици в Девене пламнала чумна епидемия. По време на кърджалийските размирици, селото е било посещавано и ограбвано от кърджалии. Рилска преработка на „История славянобългарска“

Рилската преработка на „История славянобългарска“ е ръкопис, съставен през 1825 година в Рилския манастир. „История славянобългарска“ на Паисий Хилендарски. В края на XVIII век аянът на Валовища води независима политика и участва активно в кърджалийските размирици. Застава начело на голяма хайдушка чета, която защитава християнското население в Тракия по време на кърджалийските размирици. "”

В ”Рилската преправка на История славянобългарска” Боньо Ст. Става хайдутин по време на кърджалийските размирици, а по-късно става войвода на малка хайдушка чета. 1762

Паисий Хилендарски написва „История славянобългарска“ Историята на Мусина е тясно свързана с „История славянобългарска“. Потокът на заселници се увеличил в началото на XIX в., когато Османската империя преодоляла вътрешните си размирици – кърджалийските набези. „История славянобългарска“ е сборна творба, която преплита елементи на история, автобиография и публицистика. По време на кърджалийските размирици действат чети на хайдутите от Попчовския род, Вуновци, Питроповци, Редовци, Дацовци, Рогачевци. По време на кърджалийските размирици в края на 18 – началото на 19 век градът на три пъти е ограбван и опожаряван. Водачи и преводачи във войската му са изселили се българи от Плевенско по време на кърджалийските размирици. Водачи и преводачи във войската му са изселили се българи от Плевенско по време на кърджалийските размирици. Открива препис на „История славянобългарска“ и я прочита. В него Паисий Хилендарски завършва своята „История славянобългарска“ (1762). Попада под влиянието на „История славянобългарска“ на Паисий Хилендарски. Вишивградчанинът Драгия Ненов прави препис на Белочерковченската „История Славянобългарска“. С времето килийното образование все повече се обогатява, като вече се четат и български книги като „История славянобългарска“ на Паисий Хилендарски. В сравнение с „История славянобългарска” на Паисий Хилендарски, преправката съдържа нови глави. рилска преработка на „История славянобългарска“ Шкодра изрично е отбелязана като български град в Дардания. Още Паисий Хилендарски споменава тази света обител в своята „История славянобългарска“. един препис на „История славянобългарска“ и уведомява за него Марин Дринов.