С кой официален документ България си връща Южна Добруджа?
Топханенския акт Крайовската спогодба Парижкия мирен договор Лондонския мирен договор
A B C D
През 1940 г. с помощта на Германия тя си връща Южна Добруджа. На България се връща територията на Южна Добруджа, загубена след Междусъюзническата война. Крайовска спогодба, по силата на която Южна Добруджа се връща на България. Окончателно прекратява работата си след подписването на Топханенския акт и провеждането на избори в Южна България за народни представители в българския парламент през лятото на 1886 година. На България се връща територията на Южна Добруджа, загубена след Първата световна война. Крайовска спогодба на 7 септември 1940 г., с която Южна Добруджа се връща от Румъния на България. През 1940 г. Южна Добруджа се връща в Царство България вследствие на Крайовската спогодба. Южна Добруджа

Южна Добруджа ( или "Cadrilater") е област в Североизточна България. Съгласно Буфтейския и Букурещкия мирни договори, Румъния връща на България Южна Добруджа заедно с част от Северна Добруджа южно от линията Черна вода – Кюстенджа. Българското правителство приема официално Топханенския акт в края на март. С договора България отстъпва на Румъния Южна Добруджа. След Крайовската спогодба в 1940 година, с която Южна Добруджа се връща на България, семейството се мести в Букурещ. След връщането на Южна Добруджа към България, отново се връща богослужението на български от свещеник Кирил. С Топханенския акт Княжество България и Османската империя са задължени да съставят смесена комисия, която да предложи на Силите изменения в устава. Съгласно този междудържавен договор, анексираната от Румъния след Междусъюзническата война Южна Добруджа, се връща на Царство България. При това той пише името си с арменски букви под официален документ. През септември 1940 г. Южна Добруджа е освободена от румънска окупация и се връща в пределите на Майка България. Освен другите територии България изгубва и Южна Добруджа. През месец септември 1940 година, под натиска на Германия и със съгласието на СССР, Румъния връща Южна Добруджа на България. През 1886 г., с Топханенския акт, попада в санджак Гюмюрджина под пряката власт на османския султан като компенсация за Съединението между Княжество България и Източна Румелия. ДРО е против връщането на Южна Добруджа към България. Официален сайт на радио Добруджа Пансионерките са били предимно от Южна Добруджа и Северна България. Съгласно Топханенския акт, на 13 април 1886 година султанът назначава за главен управител на Южна България българския княз Александър I. Княз Фердинанд е утвърден за генерал-губернатор на Източна Румелия през 1896 година, близо девет години след възкачването си на българския престол. На 7 септември 1940 година в румънския град Крайова се подписва Крайовската спогодба между България и Румъния, по силата на която Южна Добруджа се връща на България. През 1940 г. Южна Добруджа се връща в Царство България вследствие на Крайовската спогодба. След Крайовската спогодба в 1940 година, с която Южна Добруджа се връща на България, семейството се мести в Букурещ. През 1940 г., по Крайовската спогодба, Южна Добруджа (вкл. По силата на Крайовската спогодба от 1940 г. Южна Добруджа е върната на България. На 7 септември 1940 г. е подписана Крайовската спогодба, с която Румъния отстъпва на България Южна Добруджа. С подписването на Крайовската спогодба на 7 септември 1940 година Южна Добруджа и Добрич се възвръщат към България. Всички продължават дейността си във ВДРО 20 години непрекъснато – до Крайовската спогодба и връщането на Южна Добруджа към България. Крайовска спогодба, по силата на която Южна Добруджа се връща на България. На 7 септември 1940 година в румънския град Крайова се подписва Крайовската спогодба между България и Румъния, по силата на която Южна Добруджа се връща на България. Заедно с българските части те участват в навлизането в Южна Добруджа след предаването ѝ на България по силата на Крайовската спогодба. (непосредствено след Крайовската спогодба за връщането на Южна Добруджа към България) и през 1977 г. и имат катастрофални последици. След Крайовската спогодба в 1940 година, когато Южна Добруджа е върната на България, семейството му се изселва в Еникьой (Михаил Когълничану), Северна Добруджа. Крайовска спогодба на 7 септември 1940 г., с която Южна Добруджа се връща от Румъния на България. На 7 септември 1940 г. под диктата на СССР и Германия се сключва Крайовската спогодба между България и Румъния с която България получава обратно Южна Добруджа. След като през есента на 1940 г. Южна Добруджа е предадена на България с Крайовската спогодба, друго условие на договора предвижда и обмяна на населението: румънското малцинство е принудено да напусне Южна Добруджа, а българското – Северна Добруджа. След Крайовската спогодба с Румъния, при връщането на Южна Добруджа на България, между двете махали са заселени преселци от Румъния (основно от района на Тулча). Като краен резултат от натиска, Румъния се съгласява да подпише Крайовската спогодба на 7 септември 1940 г., с която Южна Добруджа е върната на България. В 1940 г. по Крайовската спогодба българите от Северна Добруджа са принудително изселени в България и на тяхно място идват румънски колонисти от южна Добруджа, която е върната на България. Има водеща роля по време на преговорите с румънското правителство за връщането на Южна Добруджа, и подписването на Крайовската спогодба. Крайовската спогодба от 1940 година, с която Румъния отстъпва на България Южна Добруджа, предвижда и обмен на население, като част от българите от Кюстенджа се преселват в България. По това време известен брой мъгленорумъни се изселват в румънска Южна Добруджа, а след Крайовската спогодба от 1940 година – в Северна Добруджа. По силата на Крайовската спогодба след възвръщането на Южна Добруджа към България цинцарите са били изселени в Румъния и вместо тях са дошли българи – преселници от Северна Добруджа. След подписването на Крайовската спогодба и връщането на Южна Добруджа на България, Симеон Зографов, заедно с други български дейци, е удостоен от Народното събрание с народна пенсия. През декември 1918 г. започва втората окупация на Южна Добруджа, една година преди подписването на Ньойския мирен договор и продължава до септември 1940 г. С подписването на Крайовската спогодба Южна Добруджа отново е върната на България. Последните румънци напускат селото през 40-те години, след като по силата на Крайовската спогодба през 1940 г. Южна Добруджа е върната обратно на България. През 1940 год е подписан Крайовския мирен договор и Южна Добруджа отново е върната на България. С Букурещкия мирен договор от 28 юли България е принудена да отстъпи на бившите си съюзници по-голямата част от Македония, а на Румъния – Южна Добруджа. С Букурещкия мирен договор от 28 юли България е принудена да отстъпи на бившите си съюзници по-голямата част от Македония, а на Румъния – Южна Добруджа. Съгласно този междудържавен договор, анексираната от Румъния след Междусъюзническата война Южна Добруджа, се връща на Царство България. Букурещкият мирен договор (България, Румъния, Гърция и Сърбия) отнема от България огромни области населени с българи, извоювани през войната – Вардарска, Егейска Македония и Южна Добруджа. С Парижкия мирен договор в 1947 г. гръцките власти се връщат. През декември 1918 г. започва втората окупация на Южна Добруджа, една година преди подписването на Ньойския мирен договор и продължава до септември 1940 г. С подписването на Крайовската спогодба Южна Добруджа отново е върната на България. За България загубата на Южна Добруджа по силата на Ньойския мирен договор от 1919 година има сериозно отражение върху стопанския живот в страната. Войната е окончателно приключена с Парижкия мирен договор от 10 февруари 1947 година. Това принуждава България да подпише Букурещкия мирен договор от 28 юли 1913 г., с който задоволява етнически и исторически неоправданите претенции на Румъния към Южна Добруджа. През 1940 г. с помощта на Германия тя си връща Южна Добруджа. На България се връща територията на Южна Добруджа, загубена след Междусъюзническата война. Крайовска спогодба, по силата на която Южна Добруджа се връща на България. В Парижкия мирен договор българският политически въпрос въобще не се третира. Подписването на Парижкия мирен договор има важни последствия за Британската империя. В Парижкия мирен договор българският политически въпрос въобще не се третира. Съгласно Ньойския мирен договор Гърция отново си връща Сяр и Валовища. След Вестфалския мирен договор (1648) той се връща във родината си. Възвръщането на територията на Южна Добруджа към България е призната от всички велики сили, което става причина тази територия да е единствената невъзстановена по старото статукво, съгласно взетите решения с Парижкия мирен договор от 1947 година, който бележи края на Втората световна война. договор България губи голяма част от новозавладените територии, както и Южна Добруджа. С Парижкия мирен договор от 1814 г. Малта официално влиза в състава на Британската империя. Принадлежността му към Гърция е потвърдена с Парижкия мирен договор на 10 февруари 1947 г. На България се връща територията на Южна Добруджа, загубена след Първата световна война. Проектът възниква непосредствено след Парижкия мирен договор, белязал края на Кримската война. Превземането на Севастопол от съюзниците принуждава Русия да сключи Парижкия мирен договор. През 1940 год е подписан Крайовския мирен договор и Южна Добруджа отново е върната на България. С Букурещкия мирен договор от 28 юли България е принудена да отстъпи на бившите си съюзници по-голямата част от Македония, а на Румъния – Южна Добруджа. С Букурещкия мирен договор от 28 юли България е принудена да отстъпи на бившите си съюзници по-голямата част от Македония, а на Румъния – Южна Добруджа. Съгласно този междудържавен договор, анексираната от Румъния след Междусъюзническата война Южна Добруджа, се връща на Царство България. Букурещкият мирен договор (България, Румъния, Гърция и Сърбия) отнема от България огромни области населени с българи, извоювани през войната – Вардарска, Егейска Македония и Южна Добруджа. Според Лондонския мирен договор (17 май 1913 г.) През декември 1918 г. започва втората окупация на Южна Добруджа, една година преди подписването на Ньойския мирен договор и продължава до септември 1940 г. С подписването на Крайовската спогодба Южна Добруджа отново е върната на България. За България загубата на Южна Добруджа по силата на Ньойския мирен договор от 1919 година има сериозно отражение върху стопанския живот в страната. Това принуждава България да подпише Букурещкия мирен договор от 28 юли 1913 г., с който задоволява етнически и исторически неоправданите претенции на Румъния към Южна Добруджа. През 1940 г. с помощта на Германия тя си връща Южна Добруджа. На България се връща територията на Южна Добруджа, загубена след Междусъюзническата война. Крайовска спогодба, по силата на която Южна Добруджа се връща на България. Съгласно Ньойския мирен договор Гърция отново си връща Сяр и Валовища. След Вестфалския мирен договор (1648) той се връща във родината си. договор България губи голяма част от новозавладените територии, както и Южна Добруджа. На България се връща територията на Южна Добруджа, загубена след Първата световна война. През 1913 г., след подписване на Букурещкия мирен договор, територията на резервата, заедно с цяла Южна Добруджа, попада в пределите на Румъния. Макар Балчик да е освободен от България през септември 1916 г., съгласно Букурещкия мирен договор от 28 юли 1913 г. Южна Добруджа юридически принадлежи на Румъния. Тя формално приключва с примирие през 1953 г., но без официален мирен договор. Тя формално приключва с примирие през 1953 година, но без официален мирен договор. Крайовска спогодба на 7 септември 1940 г., с която Южна Добруджа се връща от Румъния на България. Линията Мидия - Енос, установена с Лондонския мирен договор от 1913 г., минава на 4 километра югоизточно от селото и го оставя в България. През 1940 г. Южна Добруджа се връща в Царство България вследствие на Крайовската спогодба. През април 1913 година е член на българската делегация, сключила Лондонския мирен договор. Съветският съюз и Япония така и не сключват официален мирен договор.