С кое събитие е свързана телеграмата?  „Пловдив, 6 септември 1885 г.  Румелия въстана: всичката румелийска войска се мобилизира и ще се съсредоточи в  Ямбол, Бургас и Търново Сеймен. Войската Ви прогласява [за] свой княз. Чакаме  прогласенията и приказанията на Ваше Височество.   Главнокомандующий майор Николаев”      
Кресненско-Разложкото въстание Илинденско-Преображенското въстание Балканските войни Съединението
A B C D
На 6 септември 1885 в Пловдив е обявено Съединението, след което в Източна Румелия са въведени българска княжеска администрация и войска. Търново Сеймен е възлова гара на две направления – към Пловдив и към Ямбол. Със заповед №4 от 9 септември 1885 г. майор Николаев е назначен за началник на Търново-Сейменския отряд. На 6 септември 1885 г. в Пловдив е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. Участва в Кресненско-Разложкото и Горноджумайското въстание. В София се запознава с харамии, доброволци и участници в Кресненско-разложкото въстание. На 6 септември 1885 в Пловдив е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. Коста Николов (революционер)

Коста Николов или Николаев е български революционер, войвода от Кресненско-Разложкото въстание. С чета действа в Кресненско-Разложкото въстание. Участва в Кресненско-Разложкото въстание. Участва в Кресненско-Разложкото въстание. Беличани са начело и на Кресненско-Разложкото въстание. Поппетров участва в Кресненско-Разложкото въстание. Тук участва в Кресненско-Разложкото въстание. Селото е опожарявано и по време на Кресненско-Разложкото въстание. Създават се комитетите „Единство“, които осъществяват Кресненско-Разложкото въстание. Това се случва скоро след края на Кресненско-Разложкото въстание. Автор е на ценни спомени за подготовката и хода на Кресненско-Разложкото въстание. Участва в Кресненско разложкото въстание и е началник на първа конна част. Член е на горноджумайския комитет „Единство“ и участва в Кресненско-Разложкото въстание. Баща му загива в Кресненско-Разложкото въстание. Взима активно участие в Кресненско-Разложкото въстание. След Кресненско-Разложкото въстание семейството на Боянов емигрира в България и се заселва в Златица. По време на Кресненско-Разложкото въстание селото е разграбено и опожарено. С четата си от 12души участва в Кресненско-Разложкото въстание. На 6 септември 1885 в Пловдив е обявено Съединението, след което в Източна Румелия са въведени българска княжеска администрация и войска. Търново Сеймен е възлова гара на две направления – към Пловдив и към Ямбол. Със заповед №4 от 9 септември 1885 г. майор Николаев е назначен за началник на Търново-Сейменския отряд. На 6 септември 1885 г. в Пловдив е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. На 6 септември 1885 в Пловдив е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. През Илинденско-Преображенското въстание Кондев се сражава в Дългата махала на Мехомия с турската войска и е тежко ранен. Селото е опожарено от войска по време на Илинденско-Преображенското въстание. По време на Илинденско-Преображенското въстание през лятото на 1903 г. в района между Малко Търново и Василико се образува т.нар. Войвода е и в Илинденско-Преображенското въстание. Връща се в Македония и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Участва и в Илинденско-Преображенското въстание. По време на Илинденско-Преображенското въстание ръководи граничния революционен пункт в Бургас. Присъединява се към ВМОРО и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Присъединява се към ВМОРО и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Присъединява се към ВМОРО и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Присъединява се към ВМОРО и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Присъединява се към ВМОРО и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Присъединява се към ВМОРО и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Присъединява се към ВМОРО и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Присъединява се към ВМОРО и участва в Илинденско-преображенското въстание. През Илинденско-Преображенското въстание с чета от 80 души се сражава с редовна турска войска край село Мезек. Включил се в подготовката на Илинденско-Преображенското въстание. Взема участие и в Илинденско-Преображенското въстание. Включва се в дейността на ВМОРО и участва в Илинденско-Преображенското въстание. Сетинци се включват в Илинденско-Преображенското въстание и дават няколко убити. На 6 септември 1885 в Пловдив е обявено Съединението, след което в Източна Румелия са въведени българска княжеска администрация и войска. Търново Сеймен е възлова гара на две направления – към Пловдив и към Ямбол. Със заповед №4 от 9 септември 1885 г. майор Николаев е назначен за началник на Търново-Сейменския отряд. На 6 септември 1885 г. в Пловдив е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. На 6 септември 1885 в Пловдив е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. Подобни мероприятия се очаква да се случат и за участъците Септември – Пловдив, Михайлово – Калояновец, Стара Загора – Ямбол, Ямбол-Зимница, Карнобат – Бургас от 8 главна жп линия, които ще намалят времепътуването между София и Бургас с над 1:15 часа. Така започва проучването и подготовката за строеж на линията от Търново Сеймен до Ямбол. На 6 септември 1885 г. е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. Рано сутринта на 6 септември 1885 година войскови части под командването на майор Данаил Николаев се заклеват във вярност на княз Александър Батенберг, след което блокират конака на генералния губернатор в Пловдив и пропускат голямоконарската чета на Продан Тишков – Чардафон, който арестува губернатора Гаврил Кръстевич. Със заповед № 23 от 26 януари 1879 земската войска на Източна Румелия се преименува на "Източно Румелийска милиция". В такъв случай се предвижда турското настъпление да бъде спряно пред укрепения Търново Сеймен и в района на Ямбол. Прекъсва железопътната линия за Пловдив при гара Търново Сеймен. След Балканските войни семейството му се преселва в Бургас. Участва активно в осъществяването на Съединението на Княжество България и Източна Румелия през 1885 г. В периода от 6 до 8 септември 1885 г. е член на временното правителство, образувано след Съединението в Пловдив. На 6 септември 1885 г. се извършва Съединението на Източна Румелия с Княжество България с един държавен глава Александър Батенберг. Дирекцията действа до Съединението на Княжество България с Източна Румелия на 6 септември 1885 г. В резултат от въстанието в Пловдив на 6 септември 1885 година, източнорумелийските институции са ликвидирани и заменени с администрация, назначена от българския княз. Учителства в Ямбол, Панагюрище, Бургас, Пловдив и София. Димитър Попов е роден на 20 април 1881 г. Търново-Сеймен тогава в пределите на Източна Румелия. „И ето този колак ви подарявам и тези грошове, и другата година пак да дойдете, пак ще ви чакаме. По-големите гари Търново Сеймен и Пловдив са с по 5 свързани коловоза и по един глух за магазията, а гара Саранбей – с 6 свързани коловоза. Дадено е предимство на строежа на железопътната линия Търново Сеймен – Нова Загора – Ямбол. Бил е член на временното правителство на Източна Румелия, създадено на 6 септември 1885 г.

Депутат в Областното събрание на Източна Румелия и депутат в 5 и 6 ОНС на Княжество България. След Съединението на Княжество България и Източна Румелия на 6 септември 1885 г. напуска страната заедно с останалите руски офицери. На 9 септември 1885 г. Сърбия мобилизира запасните чинове. На 6 септември 1885 в Пловдив е обявено Съединението, след което в Източна Румелия са въведени българска княжеска администрация и войска. На 6 септември 1885 г. в Пловдив е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. На 6 септември 1885 в Пловдив е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. На 6 септември 1885 г. е обявено Съединението на Източна Румелия с Княжество България. Участва активно в осъществяването на Съединението на Княжество България и Източна Румелия през 1885 г. В периода от 6 до 8 септември 1885 г. е член на временното правителство, образувано след Съединението в Пловдив. Дирекцията действа до Съединението на Княжество България с Източна Румелия на 6 септември 1885 г. Търново Сеймен е възлова гара на две направления – към Пловдив и към Ямбол. На 6 септември 1885 г. се извършва Съединението на Източна Румелия с Княжество България с един държавен глава Александър Батенберг. Със заповед №4 от 9 септември 1885 г. майор Николаев е назначен за началник на Търново-Сейменския отряд. Той разпространява из града новината за извършеното на 6 септември 1885 г. Съединението на Източна Румелия с Княжество България. След Съединението на Княжество България и Източна Румелия на 6 септември 1885 г. напуска страната заедно с останалите руски офицери. На 8 септември 1885 г. в Кутловица е свикан митинг по случай Съединението на Княжество България с Източна Румелия и е изказана подкрепа на княз Александър Батенберг и на правителството. В 1885 г. подкрепя Съединението на Източна Румелия и Княжество България. Някои клаузи на Берлинския договор са променени още при Съединението на Княжество България с Източна Румелия (6 септември 1885). Като член на Българския таен централен революционен комитет участва активно в извършването на Съединението на Княжество България и Източна Румелия (6 септември 1885 г.). На 6 септември 1885 г. заедно със Захари Стоянов влизат в конака и заявяват на управителя на Източна Румелия Гаврил Кръстевич, че е свален и Съединението е извършено. Чествания: 6 септември – Ден на Съединението на Княжество България и Източна Румелия. Участва в Съединението на Княжество България и Източна Румелия (1885). Подобни мероприятия се очаква да се случат и за участъците Септември – Пловдив, Михайлово – Калояновец, Стара Загора – Ямбол, Ямбол-Зимница, Карнобат – Бургас от 8 главна жп линия, които ще намалят времепътуването между София и Бургас с над 1:15 часа. Вестникът спира след Съединението от 6 септември 1885 г. Така започва проучването и подготовката за строеж на линията от Търново Сеймен до Ямбол. Съединение на Източна Румелия с Княжество България

Съединението е актът, с който на 6 септември (18 септември по нов стил) 1885 година Източна Румелия се отцепва от Османската империя и се обединява с Княжество България противно на решенията на Великите сили на Берлинския конгрес. В резултат на военен преврат, оглавен от майор Данаил Николаев, османският губернатор в Пловдив Гаврил Кръстевич е свален от власт и заменен от администрация, назначена от българския княз Александър I.

Съединението провокира Сръбско-българската война (ноември 1885) и Българската криза. Дейно работи за осъществяването на Съединението на Княжество България и Източна Румелия през 1885 г. Влиза в конфликт с източнорумелийските власти, поради което на 4 септември 1885 г. е уволнен от милицията и екстрадиран / принудително изведен, изгонен / от Източна Румелия. Днес 6 септември, Денят на Съединението, се чества и като празник на град Пловдив.