През коя година се провежда Обединителното събрание на БРЦК и ВРО?
1872 г. 1869 г. 1873 г. 1875 г.
A B C D
Обединителното събрание се провежда през май 1924 година в градската градина. През есента на 1872 година се провежда епархиално събрание. Взема участие в работата на Общото събрание на БРЦК в Букурещ (1872). През пролетта на 1872 г. Русенският частен революционен комитет го изпраща като свой представител в Букурещ на общото събрание на БРЦК. През 1991 г. Обединителното движение провежда научна конференция с антикомунистическия привкус. През април 1872 г. Хитов става член на БРЦК в Букурещ. За година на основаване на клуба се счита 1872 когато се провежда първото събрание и се избира ръководство. Инициатор и участник е на първото общо събрание на БРЦК в Букурещ (29 април – 4 май 1872). Провежда се през пролетта на 1872 г. Избран е за делегат на Общото събрание на БРЦК в Букурещ (1872), представяйки комитетите в Тетевен, Гложене и Видраре. Марин Поплуканов

Марин Поплуканов Лилов е български националреволюционер, деец на ВРО и БРЦК. На учредителното ѝ събрание в края на април и началото на май 1872 година Каравелов е избран за председател на Българския революционен централен комитет (БРЦК). Двете организации приготвят и адаптират обща програма и устав, и гласуват за сливането си на общото събрание на БРЦК (29 април-4 май 1872 г.). След смъртта на Васил Левски БРЦК го определя за негов заместник и ръководител на ВРО. Учредителното събрание се провежда през пролетта на 1922 година. Никола Обретенов

Никола Тихов Обретенов е български националреволюционер, деец на БРЦК, ВРО и Гюргевски революционен комитет. След създаването на БРЦК от Любен Каравелов и ВРО от Васил Левски, е изпратен в Българско. След провала във ВРО (1872) продължава революционната си дейност. През есента на 1872 г. са изградени окръжни центрове (революционни окръзи):


От декември 1872 г. ръководна роля във ВРО започва да играе Търновският частен революционен комитет. През август 1874 г. участва в общото събрание на Българския революционен централен комитет (БРЦК) в Букурещ. Сред забележителните сгради в Търново е сградата на музей „Възраждане и Учредително "събрание"“ (построен през 1872 г. на мястото на стария конак от този комплекс бил запазен само затвора) построена през 1872 г. от майстор Колю Фичето изцяло разрушена при пожар 1906 г. и възстановена, където по-късно се провежда Учредителното събрание. През март 1949 г. се провежда годишно отчетно изборно събрание. Потомък е и на Иван Драсов, член на БРЦК, народен представител в Първото Велико народно събрание, а през 1899 г. През 1872 г. завършва института и провежда първата си експедиция в Южен Урал. Докато чиракува за шивач в Русе, се включва в Русенския частен революционен комитет на ВРО (1871 – 1872). Обединителното събрание се провежда през май 1924 година в градската градина. През 1991 г. Обединителното движение провежда научна конференция с антикомунистическия привкус. Той е съосновател на БРЦК през 1869 г. и близък съратник на Васил Левски. Марин Поплуканов

Марин Поплуканов Лилов е български националреволюционер, деец на ВРО и БРЦК. След смъртта на Васил Левски БРЦК го определя за негов заместник и ръководител на ВРО. Учредителното събрание се провежда през пролетта на 1922 година. През есента на 1872 година се провежда епархиално събрание. Никола Обретенов

Никола Тихов Обретенов е български националреволюционер, деец на БРЦК, ВРО и Гюргевски революционен комитет. След създаването на БРЦК от Любен Каравелов и ВРО от Васил Левски, е изпратен в Българско. През август 1874 г. участва в общото събрание на Българския революционен централен комитет (БРЦК) в Букурещ. През март 1949 г. се провежда годишно отчетно изборно събрание. Потомък е и на Иван Драсов, член на БРЦК, народен представител в Първото Велико народно събрание, а през 1899 г. През 1869 година е избран за дописен член на учредителното събрание на Българското книжовно дружество. На 23 октомври 1869 г. князът закрива народното събрание. В края на 1869 г., заедно с Любен Каравелов, участва в създаването на Българския революционен централен комитет (БРЦК). Взема участие в работата на Общото събрание на БРЦК в Букурещ (1872). През пролетта на 1872 г. Русенският частен революционен комитет го изпраща като свой представител в Букурещ на общото събрание на БРЦК. През 2000 г. е първото общо събрание – то се провежда в Париж, Франция. След обединението на ВРО и БРЦК получава от Васил Левски пълномощно да следи работата на шест комитета в района Русе-Търново-Стара Загора-Сливен. През 1879 г. в града се провежда Учредителното събрание, поставящо началото на Третата българска държава. На 31 юли 1912 г. се провежда Учредителното събрание на дружеството. Провежда се учредително събрание и се избира ръководство. За година на основаване на клуба се счита 1872 когато се провежда първото събрание и се избира ръководство. През 1876 г. вече е в Браила и се се включва в дейността на БРЦК. През 1869 година се прибира в Копривщица. Обединителното събрание се провежда през май 1924 година в градската градина. През 1991 г. Обединителното движение провежда научна конференция с антикомунистическия привкус. Марин Поплуканов

Марин Поплуканов Лилов е български националреволюционер, деец на ВРО и БРЦК. След смъртта на Васил Левски БРЦК го определя за негов заместник и ръководител на ВРО. Учредителното събрание се провежда през пролетта на 1922 година. През есента на 1872 година се провежда епархиално събрание. Никола Обретенов

Никола Тихов Обретенов е български националреволюционер, деец на БРЦК, ВРО и Гюргевски революционен комитет. След създаването на БРЦК от Любен Каравелов и ВРО от Васил Левски, е изпратен в Българско. През 1873 г. в селото са идвали пратеници БРЦК да запишат доброволци за Ботевата чета. През 1873 г. провежда последната си експедиция. През август 1874 г. участва в общото събрание на Българския революционен централен комитет (БРЦК) в Букурещ. Състав на комисията според протоколите от нейната работа:

Комисията работи до средата на февруари 1873 г. Разпитва арестуваните дейци на ВРО, като разпитите започват на 9 декември 1872 г. и приключват на 12 януари 1873 г. Провежда очни ставки. През март 1949 г. се провежда годишно отчетно изборно събрание. Между 1873 - 1876 година е учител в Перущица, там се присъединява към революционния комитет на БРЦК и участва в Априлското въстание от 1876 година. Потомък е и на Иван Драсов, член на БРЦК, народен представител в Първото Велико народно събрание, а през 1899 г. Осъден по Софийския процес срещу ВРО на вечно заточение в Диарбекир (1873). Взема участие в работата на Общото събрание на БРЦК в Букурещ (1872). През пролетта на 1872 г. Русенският частен революционен комитет го изпраща като свой представител в Букурещ на общото събрание на БРЦК. През 2000 г. е първото общо събрание – то се провежда в Париж, Франция. След обединението на ВРО и БРЦК получава от Васил Левски пълномощно да следи работата на шест комитета в района Русе-Търново-Стара Загора-Сливен. От ноември 1872 г. до средата на февруари 1873 г. е член на Софийската извънредна следствена комисия по делото срещу ВРО. През 1879 г. в града се провежда Учредителното събрание, поставящо началото на Третата българска държава. На 31 юли 1912 г. се провежда Учредителното събрание на дружеството. Провежда се учредително събрание и се избира ръководство. За година на основаване на клуба се счита 1872 когато се провежда първото събрание и се избира ръководство. Обединителното събрание се провежда през май 1924 година в градската градина. През 1875 г. започва третият период в съществуването на БРЦК. През 1991 г. Обединителното движение провежда научна конференция с антикомунистическия привкус. Марин Поплуканов

Марин Поплуканов Лилов е български националреволюционер, деец на ВРО и БРЦК. Знамето на Троянския комитет на ВРО от 1875 година е червено, зелено, бяло. През август 1875 г. председателства събранието на БРЦК, взело решение за обявяването на Старозагорското въстание. През август 1875 г. участва в заседанията на БРЦК, вече под председателството на Христо Ботев. След смъртта на Васил Левски БРЦК го определя за негов заместник и ръководител на ВРО. Учредителното събрание се провежда през пролетта на 1922 година. През есента на 1872 година се провежда епархиално събрание. Никола Обретенов

Никола Тихов Обретенов е български националреволюционер, деец на БРЦК, ВРО и Гюргевски революционен комитет. След създаването на БРЦК от Любен Каравелов и ВРО от Васил Левски, е изпратен в Българско. Участва в Общото събрание на Българския революционен централен комитет (БРЦК), проведено на 12 август 1875 г. в Букурещ по инициатива на Христо Ботев, Иван Драсов и Стефан Стамболов. Заедно с Христо Ботев, през август 1875 г., Стамболов свиква ново общо събрание на БРЦК в Букурещ, което взема решение за въстание в България и го изпраща като апостол в Старозагорско. През август 1874 г. участва в общото събрание на Българския революционен централен комитет (БРЦК) в Букурещ. Преизбран е на този пост през 1875 г., а през 1875 г., френското Национално събрание го избира за пожизнен сенатор. Междувременно БРЦК не успява да осъществи плановете си за прехвърляне на чети в България и през есента на 1875 година дейността му замира. През март 1949 г. се провежда годишно отчетно изборно събрание. Член на БРЦК, през есента на 1875 участва в Гюргевския революционен комитет при подготовката на Априлското въстание. През 1875 г. е определен от Българския революционен централен комитет (БРЦК) за войвода на чета в Старозагорското въстание (1875), но не успява да се прехвърли в България поради неговото преждевременно избухване и потушаване. Потомък е и на Иван Драсов, член на БРЦК, народен представител в Първото Велико народно събрание, а през 1899 г. Член е на революционния комитет в Александрия, Румъния и негов делегат в събранието на 10 август 1875 г. на БРЦК. Според плана на БРЦК в Букурещ за Старозагорското въстнание (1875) е сред главните организатори. Взема участие в работата на Общото събрание на БРЦК в Букурещ (1872). През пролетта на 1872 г. Русенският частен революционен комитет го изпраща като свой представител в Букурещ на общото събрание на БРЦК.