В кой от посочените варианти личност – събитие са свързани правилно?
Добри Желязков – издава „Рибен буквар“ Димитраки Хаджитошев – организира Велчовата завера Николай Палаузов – открива елинобългарско училище в Свищов Стефан Богориди – дарява земя за построяване на българската църква в Цариград
A B C D
„Рибен буквар“. Рибен буквар

„Буквар с различни поучения“ или „Рибен буквар“ (оригинално заглавие: „БȢква̀рь съ разлѝчны поȢчѐніѧ“) е първият новобългарски учебник. Първият новобългарски буквар, наречен "Рибен буквар", е съставен и издаден от Петър Берон през 1824 г. в Букурещ. През 1824 г. излиза в Брашов и първия български буквар от д-р Петър Берон, станал известен като „Рибен буквар“. "Рибен буквар", който е първият български учебник с енциклопедичен характер. В него се е преподавало по оригиналния "„Рибен буквар“" на д-р Петър Берон. Първата изцяло на новобългарски език печатна книга е „Рибен буквар“ на Петър Берон. По същото време се издават първите български учебници, сред тях е „Рибен буквар“ от Петър Берон. Съществуват и варианти с различни от посочените брой голове. 1200 старопечатни книги сред които:Постен Триод,"Неделник" от Софроний Врачански, "Рибен буквар" от д-р Петър Берон и други. В училището е преподавал и Петър Берон на когото Пан помага финансово да издаде известния днес „Рибен буквар“. След смъртта на султана, Добри Желязков е премахнат от фабриката. Названието му „Рибен буквар“ идва от рисунката на кит в края на книгата и с това название той става изключително популярен. Началото на школския период се свързва с излизането на така наречения „Рибен буквар“ (1824) на Петър Берон. Традициите в производството на текстил се предопределят от забележително събитие – построяването през 1843 г. в град Сливен на първата текстилна фабрика на Балканския полуостров (с началник Добри Желязков). В 1888 година дружеството издава и „Македонски буквар“ в Цариград. Там заедно с Глигорие Елезович издава турски буквар. Изработен е бюст паметник на Добри Желязков от скулптора Стефан Пейчев. Добри Желязков е голям любител на растения и животни. Някои от тях са свързани последователно, а някои са уточнени само в незначителни варианти. Там подготвя издадения по-късно начален учебник „Уроци за децата“, който изглежда е оказал влияние върху Бероновия „Рибен буквар“. В Москва Георги Бусилин издава своя забележителен „Български буквар“ (1844 г. Просто изглежда правилно да се наблюдава събитие от такъв мащаб. Първата текстилна фабрика в България е открита през 1834 г. от Добри Желязков в Сливен. Там през 1834 г. Добри Желязков открива собствена текстилна работилница. Димитраки Хаджитошев

Димитраки Ценов Хаджитошев е възрожденски обществен и политически деец. Те са бежанци от потушаването на Велчовата завера. Кум на семейството е друга историческа личност от Елена – хаджи Йордан Брадата, съорганизатор на Велчовата завера. В почти всяко важно събитие оттогава има участие на еленчани: във Велчовата завера (1835 г.) Започва подготовката на Велчовата завера. Започва подготовката на Велчовата завера. Взема дейно участие във Велчовата завера (1835). Средище на съзаклятниците от Велчовата завера става Плаковския манастир. В землището на Радовене са били земите на врачанския възрожденец Димитраки Хаджитошев. През 1835 г. в Плаковския манастир е организирана Велчовата завера. Велчова завера

Велчовата завера е опит за въстание на българите в Търновско и Силистра през 1835 година. Димитраки Хаджитошев е роден през 1780 г. във Враца. Негови дядовци са търновският търговец Хаджи Минчо, който забягва в Тулча след провала на Велчовата завера, и тулчанският чорбаджия Димитраки бей Теодоров, а сестра му Султана става съпруга на генерал Рачо Петров. Димитраки Хаджитошев е поддържал редовни връзки с руското военно командване. жени и деца), които Димитраки Хаджитошев принуждава да работят ангария. Населението на селото взема дейно участие във Велчовата завера (1835 г. Бащата е съзаклятник от Велчовата завера (1835) и съмишленик на капитан Дядо Никола. В това село е роден един от ръководителите на Велчовата завера – Иванаки Йонков-Кюркчията (Врачанчето). Йордан Кисьов

Хаджи Йордан Кисьов е известен като предателя на Велчовата завера. През 1935 година е подпредседател на Изпълнителния комитет за честване 100 години от Велчовата завера. Иванаки Йонков-Кюркчията

Иванаки Йонков – Кюркчията е български революционер, един от ръководителите на Велчовата завера. Така хаджи Йордан Брадата завършва живота си като една от видните жертви на Велчовата завера. За учител идва през 1822 г. по препоръка на врачанския първенец Димитраки Хаджитошев. Димитраки Хаджитошев принципно представлява владиката Методий, тъй като той доста пътува и често отсъства от Враца. Андон Никопит

Андон Никопит е български учител и революционер, участник във Велчовата завера от 1835 година в Търново. Палаузов

Николай Стефанов (Степанович) Палаузов е изтъкнат търговец, дарител за габровското училище, съратник на Васил Априлов. Николай Палаузов

Николай Христофорович Палаузов (също понякога и като Никола Палаузов) е български възрожденец, общественик и просветен деец. Съществуват и варианти с различни от посочените брой голове. Възпитаници на лицея през 19 век са и други българи: Спиридон Палаузов, Николай Палаузов, Владимир Палаузов, Найден Геров, Димитър Мутев, Андрей Петкович и Киро Тулешков. „Вторият“, както го нарича д-р Петър Цончев, „основен камък на габровското училище“ е Николай Стефанов Палаузов. Някои от тях са свързани последователно, а някои са уточнени само в незначителни варианти. Намерен е в Търново от Николай Палаузов, а сега се пази в Националната библиотека „Св. Николай Палаузов е и първият изпълнител на Априловата воля, изразена в неговото завещание. Праз­ни­кът е ден в па­мет на значимо събитие или личност. От 1812 г. Николай Палаузов работи в бакалницата на грък в Одеса, при когото остава няколко години. Основава девическо училище в Свищов (1872). Просто изглежда правилно да се наблюдава събитие от такъв мащаб. Плодотворни са 14-те му години дейност във висшето училище в Свищов. Завършва Народното военно инженерно училище в Свищов. Завършва Народното военно инженерно училище в Свищов. За да не попадне в ръцете на властта, Николай Палаузов забягва със свой другар в Добруджа. През 1825 г.в Плевен се открива първото светско училище с учител Николай Московеца. Открива се с въпроса: "Кой?" През 1819 г. с материалната помощ на Стефан Богориди открива в Котел второто елино-българско училище, след това на Емануил Васкидович в Свищов. Палаузов, на братята Константин и Димитър Мустакови, на други български търговци в странство и на митрополит Иларион Търновски, открива в Габрово първото чисто българско взаимно училище, сегашната Априловска гимназия. Николай Бояджиев е роден през 1904 г. в Свищов в заможно семейство. Завършва Трикласно училище (Плевен) и IV клас в Свищов. Има различни варианти за това, кой отваря кутията и какво излиза от нея. Палаузов в Одеса. Открива частно училище в Прилеп. През август 1849 г. Стефан Богориди получава от султана разрешение за построяване на българска църква в Цариград и дарява къщата си в квартала Фенер (1849). Стефан Богориди умира в Цариград от камъни в бъбреците. През 1849 – 50 е учител при българската църква в Цариград, където е и секретар на църковното настоятелство, както и частен секретар на Стефан Богориди. Погребан е в двора на българската църква „Свети Стефан“ в Цариград. По-късно участва в събирането на средства за българската църква „Свети Стефан“ в Цариград. Клавдий Лебедев изрисува иконите на българската църква „Свети Стефан“ в Цариград. На 25 октомври 1859 година княз Никола Богориди полага основния камък на новостроящата се българска църква в Цариград станала по-късно Желязната църква, върху имота, дарен от баща му Стефан Богориди. Кусев е подстриган от Пелагонийския митрополит Евстатий в българската църква „Свети Стефан“ в Цариград. От 1852 до 1860 година е свещеник в българската църква „Свети Стефан“ в Цариград. Служи като дякон в българската църква „Свети Стефан“ в Цариград и е чиновник в Българската екзархия. След завръщането си става дякон при българската църква „Свети Стефан“ в Цариград. От 1855 служи в българската църква „Свети Стефан“ в Цариград и преподава в българското училище в града. Свети Стефан (Цариград)

„Свети Стефан“ (, "Bulgar Kilisesi", "Българската църква"), известна като Желязната църква, е православна българска църква в Истанбул, Турция, направена от готови железни елементи. Другият му дядо Коте Низам е служил в Цариград при княз Стефан Богориди. В 1909 година Никола Каназирев дарява на общината нива за построяване на нова църква в Мехомия. Богориди поддържа кореспонденция с Иван Чомаков, Димитър Гешов, Константин Славчевич - одринчанин, виден търговец в Цариград и радетел за българската църква и просвета, Константин Ранов от Самоков, съветник в сръбското дипломатическо агентство в Цариград. Въпросът е не толкова до съответната личност, а до това кой ще определи главата на българската църква. През 1857 г. празникът е почетен в българската църква „Свети Стефан“ в Цариград, заедно със служба и за Св. През 1898 г. като архиерейски наместник в Орхание участва в освещаването на Българската църква Свети Стефан в Цариград. В замяна дарява пари за построяване на мост. В 1909 година търговецът Никола Каназирев дарява на Мехомийската българска община нива за построяване на нова църква. През юли 1852 година с помощта на влиятелния си първи братовчед Стефан Богориди е ръкоположен за патарски (патароликийски) епископ и назначен за предстоятел на създадената през 1849 година българска църква „Свети Стефан“ в Цариград. В 1910 година е ръкоположен за архимандрит под името Йона и е избран за председател на българската църква „Свети Стефан“ в Цариград. Като висш османски велможа в Царигад Богориди способства за прилагането на аграрната раформа даваща право на българите в империята да получат земя след потушаването на Видинското въстание от 1851 г., подпомага обучението на български студенти, дарява къщата си в цариградския квартал Фенер за построяването на църква за българската екзархия. Никола Богориди е роден в Яш в семейството на Стефан Богориди.