Кое събитие от времето на Българското възраждане се е случило най-рано?
избухването на Старозагорското въстание създаването на „История славянобългарска“ отпечатване на първия български вестник „Български орел“ откриването на първото взаимно училище
A B C D
Запазените обществени килийни училища от времето на българското Възраждане се броят на пръсти. Преди избухването на Априлското въстание се обсъжда проблема с българското въоръжение. Константин Моравенов

Константин Душков Моравенов е общественик от времето на Българското Възраждане. Промяната в издателската политика на „Зорница“ се извършва непосредствено преди едно от най-драматичните събития в Българското Възраждане – Априлското въстание. Времето се измерва в дни, но не определени дати, а дни, в които се е случило важно събитие. Събитие, което се е случило преди описаните събития. Анастас Кипиловски

Анастас Стоянович Кипиловски е просветител, преводач и поет от времето на Българското Възраждане. Иван Добровски

Иван Жельов Добровски е просветен деец и общественик от времето на Българското Възраждане. Така освен на Чипровското въстание, техните идеи представляват и началото на българското национално Възраждане. Русе е един от най-големите центрове на българското Възраждане и важно средище на българското националноосвободително движение. Паисий Хилендарски е сред най-почитаните дейци на българското Възраждане. Участва в Старозагорското въстание от 1875 година. Участва в Старозагорското въстание (1875). Участва в Старозагорското въстание (1875). Участва в подготовката на Старозагорското въстание (1875). След неуспеха на Старозагорското въстание 1875 се прехвърля в Румъния. Къщата е един от най-завършените примери на необароковата архитектура в Българското възраждане. В неговите сборници се отразяват най-ясно първите симптоми на Българското възраждане“ Йордже Димитров

Йордже Димитров Джорджев е български просветен деец от времето на Българското възраждане в Източна Македония. След неуспеха на Старозагорското въстание е принуден да се завърне в Румъния. Участва в Старозагорското въстание (1875) и Априлското въстание (1876). Участва в подготовката на Старозагорското и Априлското въстание. Волов участва в подготовката на Старозагорското въстание (1875). Участва дейно в организиране на Старозагорското въстание (1875). Нешо Попбрайков

Нешо Попбрайков или Нешо п. Брайков е просветен деец и революционер от времето на Българското възраждане. Създаването на „История славянобългарска“ може да се смята за начало на българското Възраждане. По негово време е написана история славянобългарска, което според повечето трактовки бележи началото на българското възраждане. Универсално, за начало на българското възраждане се приема 1762 година, когато Паисий Хилендарски пише своята „История славянобългарска“. По-късно написва „История славянобългарска“, дала основен тласък на Българското възраждане, а Йоаким Кърчовски обикаля и развива просветна дейност в Самоковско и Кюстендилско. Запазените обществени килийни училища от времето на българското Възраждане се броят на пръсти. Константин Моравенов

Константин Душков Моравенов е общественик от времето на Българското Възраждане. От началото на "Българското възраждане", белязано от История славянобългарска, до Ньойския договор, нацията има три последователни цели: борба за българска църква, борба за национална независимост и борба за национално обединение. Научните му интереси са насочени съм средновековна българска история и история на българското Възраждане. От 1983 г. преподава по специалност „История на Българското възраждане (XVIII – XIX век)“. „История славянобългарска“ на Паисий Хилендарски. Времето се измерва в дни, но не определени дати, а дни, в които се е случило важно събитие. Рилска преработка на „История славянобългарска“

Рилската преработка на „История славянобългарска“ е ръкопис, съставен през 1825 година в Рилския манастир. Събитие, което се е случило преди описаните събития. Анастас Кипиловски

Анастас Стоянович Кипиловски е просветител, преводач и поет от времето на Българското Възраждане. Иван Добровски

Иван Жельов Добровски е просветен деец и общественик от времето на Българското Възраждане. Русе е един от най-големите центрове на българското Възраждане и важно средище на българското националноосвободително движение. Паисий Хилендарски е сред най-почитаните дейци на българското Възраждане. През 18 век започва период на икономическо и културно развитие – това е българското Възраждане, чието начало е дадено от Паисий Хилендарски с написването на "История славянобългарска" през 1762 г. Започват да се водят борби за независимост на три нива – просветно, религиозно и политическо. Къщата е един от най-завършените примери на необароковата архитектура в Българското възраждане. В неговите сборници се отразяват най-ясно първите симптоми на Българското възраждане“ Йордже Димитров

Йордже Димитров Джорджев е български просветен деец от времето на Българското възраждане в Източна Македония. С времето килийното образование все повече се обогатява, като вече се четат и български книги като „История славянобългарска“ на Паисий Хилендарски. Историята на Мусина е тясно свързана с „История славянобългарска“. На 7 октомври 1912 г. в освободено Банско по време на Балканската война, Пейо Яворов се обръща към банскалии в родното място на автора на "История славянобългарска", белязала началото на българското Възраждане, с думите: „Братя, хвърляйте фесовете, от днес сте вече свободни българи“. „История славянобългарска“ е сборна творба, която преплита елементи на история, автобиография и публицистика. Български орел

„Български орел“ (оригинално име "Бѫлгарскый орелъ") е първият български информационен и общообразователен вестник. Заминава за Лайпциг, където издава първия български вестник „Българский орел“ (1846 г. Йордже Димитров

Йордже Димитров Джорджев е български просветен деец от времето на Българското възраждане в Източна Македония. Първият български вестник е „Български орел“, издаван от Иван Богоров от 1846 година в германския град Лайпциг. По време на българското Възраждане се налага и самобитен български архитектурен стил. В зала „Възраждане“ е представена историята на българското Възраждане, като е отделено особено внимание на просветната дейност и на първия български оркестър, чийто ръководител е Добри Войников. Михаил Попфилипов

Михаил Попфилипов Бележков е български просветен деец от Българското възраждане. През 1846 г. в Лайпциг започва да излиза първият български вестник „Български орел“ на Иван Богоров. Дионисий Ениджевардарски

Дионисий е български духовник, деец на Българското възраждане в Македония. Прилеп е един от най-будните български градове, в които Българското възраждане започва още в началото на XIX век. Вестникът е определян за най-добрия независим български вестник за времето си. Райко Жинзифов

Райко Иванов (Йоанов) Жинзифов е виден български поет от Българското възраждане. Иван Попович

Хаджи Иван Попович е български свещеник и революционер от Българското възраждане. Коста Размов

Коста П. Размов е български общественик от Българското възраждане в Македония. Митре Българмицев

Митре Българмицев е български учител, деец на българското възраждане в Македония. Илия Весов

Илия Весов е български общественик, деец на българското възраждане в Македония. Евлогий Светиев

Евлогий е български духовник, архимандрит, деец на българското възраждане в Македония. Аверкий Зографски

Аверкий Зографски е български духовник, деец на Българското възраждане в Македония. Симон Максевски

Симон Максевски е български резбар от Българското възраждане, представител на Дебърската художествена школа. Кръсто Лазарополски

Кръсто Дебърли е български строител от Българското възраждане, представител на Дебърската художествена школа. Павел Божигробски

Павел Божигробски е български духовник, архимандрит, и просветен деец от Българското възраждане. Никола Бележков

Никола Благоев Белѐжков е български просветен деец от Българското възраждане в Македония. Александър Битраков

Александър Михайлов Битраков е български просветен деец от Българското възраждане в Македония. Стефан Попстаматов

Стефан Попстаматов Пачаджиев е български свещеник, зограф и революционер от Българското възраждане. Димитър Гулабчев

Димитър Гулабчев е български общественик, деец на българското възраждане в Югозападна Македония. Взаимно училище

Взаимното училище е светско начално училище през периода на българското възраждане, в което се прилага Бел-Ланкастърски метод на обучение. Запазените обществени килийни училища от времето на българското Възраждане се броят на пръсти. Константин Моравенов

Константин Душков Моравенов е общественик от времето на Българското Възраждане. Славка Динкова

Славка Константинова Динкова е българска просветна деятелка, видна фигура на Българското възраждане, основателка и управителка на първото българско училище в Солун. Времето се измерва в дни, но не определени дати, а дни, в които се е случило важно събитие. Събитие, което се е случило преди описаните събития. Анастас Кипиловски

Анастас Стоянович Кипиловски е просветител, преводач и поет от времето на Българското Възраждане. Иван Добровски

Иван Жельов Добровски е просветен деец и общественик от времето на Българското Възраждане. Открива се килийно училище (1821), впоследствие взаимно училище (1849), основава се първото в района читалище (1869). Русе е един от най-големите центрове на българското Възраждане и важно средище на българското националноосвободително движение. Паисий Хилендарски е сред най-почитаните дейци на българското Възраждане. Спонсорира откриването на първото училище в родното си село Колиндър. Руско влияние върху българския език

В течение на векове, най-вече през периода на българското Възраждане, българският и руският език са си оказвали взаимно влияние. На 1 март 1841 открива първото в Стара Загора светско взаимно училище. Къщата е един от най-завършените примери на необароковата архитектура в Българското възраждане. В неговите сборници се отразяват най-ясно първите симптоми на Българското възраждане“ През 1835 г. в Габрово е открито първото българско взаимно (класно) училище. Йордже Димитров

Йордже Димитров Джорджев е български просветен деец от времето на Българското възраждане в Източна Македония. Никола Ковачевски

Никола Иванов Банев (Ванев), известен като Никола Ковачевски, е български учител, деец на Българското възраждане в Източна Македония, основател на първото новобългарско училище в Неврокопско. Откриването на църква и училище тук може да се отнесе най-рано през есента на 1880 г., като училището е било една стая към църквата. Нешо Попбрайков

Нешо Попбрайков или Нешо п. Брайков е просветен деец и революционер от времето на Българското възраждане. Затова Вишанов е определян като „една от най-нестандартните личности от епохата на Българското възраждане“. "Архив на Българското възраждане". Той е един от най-значителните живописци от времето на духовното възраждане на България. Активно подпомага Стефан Салгънджиев при откриването на първото българско училище в Сяр.