Кой документ се нарича „Нареда до работниците за освобождението на българския народ”?
проектът за програма и устав на Вътрешната революционна организация, съставен от Васил програмната статия във вестник “Независимост”, написана от Любен Каравелов последният план за освобождение на България, съставен от Георги Раковски един от плановете за освобождение на Христо Ботев, публикуван във в. „Знаме”
A B C D
Проектоуставът, озаглавен „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“, е изработен от Васил Левски и утвърждава изградената от него вътрешна революционна организация. През 1871 г. Васил Левски приготвя Устав на организацията известен като „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“. От Ловеч започва разпространението на главния документ на организацията „Нареда до работниците за освобождението на българския народ“. Приготвя устава на организацията, озаглавен „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“ (септември 1871). "Нареда на работниците за освобождението на българския народ", са определени задачите на БРЦК и структурите, които трябва да ги изпълнят:

Вътрешната революционна организация е йерархична структура от частни революционни комитети, създадени са на териториален принцип. На него е възложено да прочете на глас перд комитетските хора устава на БРЦК „Нареда на работниците за освобождението на Българския народ“. Васил Манолев

Васил Манолев е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация и на Вътрешната македонска революционна организация (обединена). Васил Катин

Васил Катин, наречен Голаш, е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация и на Вътрешната македонска революционна организация. Васил Клисаров

Васил Томов Клисаров е български общественик и революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация и Вътрешната македонска революционна организация. Васил Стумбов

Васил Филипов Стумбов е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация, Македонския младежки съюз и Вътрешната македонска революционна организация. Идеологически и практически наследници на БРЦК след Освобождението са Вътрешната македоно-одринска революционна организация (бореща се след Берлинския конгрес от лятото на 1878 г. за освобождението на Македония и Одринско и присъединяването им към свободна България), Вътрешната тракийска революционна организация (бореща се след Ньойския диктат от 1919 г. за освобождението на Беломорска Тракия и присъединяването ѝ към свободна България), Вътрешната западнокрайска революционна организация „Въртоп“ (бореща се след Ньойския диктат от 1919 г. за освобождението на Западните покрайнини и присъединяването им към свободна България) и Вътрешната добруджанска революционна организация (бореща се от 1923 г. за освобождението на Северна и Южна Добруджа и присъединяването им към свободна България). Включва се дейно в създадената от Васил Левски Вътрешната революционна организация (ВРО). Васил Мончев

Васил Мончев е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация. Васил Николов

Васил Николов Тасев е български революционер, войвода на Вътрешната македонска революционна организация. Васил Ихчиев

Васил Диамандиев Ихчиев е български революционер, деец на Вътрешната македонска революционна организация. Васил Панчев

Васил Панчев е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация. Васил Лесев

Васил Лесев е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация. В Ръжево Конаре има основан от Васил Левски комитет на Вътрешната революционна организация. Васил Антонов (революционер)

Васил Антонов е български революционер, деец на Македонската федеративна организация и Вътрешната македонска революционна организация (обединена). Син е на дееца на Вътрешната македоно-одринска революционна организация Васил Чакаларов. Васил Чакаларов (Коритен)

Васил Чакаларов, Чекаларов или Чехларов е български революционер, солунски деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация и на Вътрешна македонска революционна организация. След като Васил Левски създава Вътрешната революционна организация, БРЦК му изпраща Димитър Общи за помощник. Васил Шалдев

Васил Шалдев е български общественик, юрист и революционер, деец на Вътрешната македонска революционна организация. Васил Манолов

Васил Манолов е български революционер и политик, деец на Вътрешната македонска революционна организация (обединена). Васил Кършаков

Васил Динев Кършаков е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация. От Ловеч започва разпространението на главния документ на организацията „Нареда до работниците за освобождението на българския народ“. Приготвя устава на организацията, озаглавен „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“ (септември 1871). През 1871 г. Васил Левски приготвя Устав на организацията известен като „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“. Проектоуставът, озаглавен „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“, е изработен от Васил Левски и утвърждава изградената от него вътрешна революционна организация. На него е възложено да прочете на глас перд комитетските хора устава на БРЦК „Нареда на работниците за освобождението на Българския народ“. Независимост (вестник)

„Независимост“ е български вестник, издаван първоначално в периода 1873 – 1874 г. от Любен Каравелов с активното сътрудничество на Христо Ботев. "Нареда на работниците за освобождението на българския народ", са определени задачите на БРЦК и структурите, които трябва да ги изпълнят:

Вътрешната революционна организация е йерархична структура от частни революционни комитети, създадени са на териториален принцип. Преди Освобождението Любен Каравелов има печатница в Букурещ. Преди Освобождението Любен Каравелов има печатница в Букурещ. Произведения на Любен Каравелов

Тази страница е списък с произведения на българския писател Любен Каравелов (1834 – 1879). През октомври Любен Каравелов се отказва от издаването на вестник „Независимост“, но оставя на Ботев издаването на нов вестник на БРЦК – така през декември започва да излиза вестник „Знаме“. Вестник „"Атака" ("1932")“ започва да излиза на 21 март 1932 г. Програмната статия на вестника, озаглавена „Нашата атака“, е написана от М. Димитров. Публикува статии във вестник „Право“ и „Народност“, някои от които са насочени срещу Любен Каравелов. Помага с пари на Любен Каравелов за организиране издаването на вестник „Свобода“, както и вестник вестник „Тъпан“. Средно училище „Любен Каравелов“

СУ „Любен Каравелов“ може да се отнася за: Любен Каравелов

Любен Стойчев Каравелов (1834 – 21 януари 1879) е български поет, писател, енциклопедист, журналист, етнограф; национален герой, борец за освобождението на България от Османска власт. В периода 1909 до 1918 г. се нарича Непълна смесена гимназия „Любен Каравелов“, от 1918 до 1925 г. Основоположници на българския фейлетон са Христо Ботев и Любен Каравелов. Изказва се против туркофилите и дори препечатва някои статии от вестник „Свобода“ на Любен Каравелов. След Освобождението от османско владичество се завръща в Търново и попада в обкръжението на Любен Каравелов. Сътрудничи на различни периодични издания, редактира вестник „Отечество“, откъдето отправя нападки срещу Любен Каравелов и Петко Каравелов. Свобода (1869 – 1872)

„Свобода“ е вестник издаван от Любен Каравелов през периода 1869 – 1872 г.

Първия брой на вестник „Свобода“ под редакцията на Любен Каравелов излиза на 7 ноември 1869 г. в Букурещ. Хаджи Димитър (поема)

„Хаджи Димитър“ е баладична поема, написана от българския поет и революционер Христо Ботев и издадена за пръв път през 1873 година във вестник „Независимост“. В програмната си статия в първи брой „Македонско дело“ заявява, че ще бъде нов македонски вестник, тъй като досегашните са списвани в духа на българския върховизъм и национализъм и не са изразители на волята на „македонския народ“. Понася критики и противопоставяне от промасонската организация "Млада България" във вестник "Тъпан", а също така Христо Ботев и Любен Каравелов. От Ловеч започва разпространението на главния документ на организацията „Нареда до работниците за освобождението на българския народ“. Приготвя устава на организацията, озаглавен „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“ (септември 1871). През 1871 г. Васил Левски приготвя Устав на организацията известен като „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“. Проектоуставът, озаглавен „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“, е изработен от Васил Левски и утвърждава изградената от него вътрешна революционна организация. На него е възложено да прочете на глас перд комитетските хора устава на БРЦК „Нареда на работниците за освобождението на Българския народ“. "Нареда на работниците за освобождението на българския народ", са определени задачите на БРЦК и структурите, които трябва да ги изпълнят:

Вътрешната революционна организация е йерархична структура от частни революционни комитети, създадени са на териториален принцип. „За заслуги като първенствуващ борец за духовно и политическо освобождение на българския народ“. През 1861 година Раковски изготвя „План за освобождението на България" и „Статут за едно Привременно българско началство в Белград". Благодарение и на тези събития, светът узнава за волята за освобождение на българския народ. През 1867 г., когато Раковски прокламира третия си четнически план за освобождение на България, от Тулча излиза чета от 12 – 15 души. Последният съставен документ от Касиодор е датиран от епохата на крал Витигис. Македонският въпрос е съставна част от българския национален въпрос, условно обозначение на борбите на българския народ за освобождение на Македония, която, заедно с Одринско, по силата на Берлинския договор 1878 г., остава и след Освобождението на България под прякото владение на Османска Турция. Тук се развиват българското Възраждане и националноосвободителни борби за освобождение и обединение на българския народ в една държава. Георги Раковски търси в Гърция по онова време именно Колети за логистика на своите общобалкански планове за освобождение. Привременен закон за народните горски чети от 1867-о лято

„Привременен закон за народните горски чети от 1867-о лято“ е последният програмен документ на Георги Раковски, издаден на 1 януари 1867 г. Увлечен от идеите на революционно настоената емиграция, се сближава с Васил Левски, Панайот Хитов, Георги Раковски, Ангел Кънчев и други българи, които работят за освобождението на България. Със съдействието на сръбските власти българският революционер Георги Раковски свиква в Белград доброволци, които образуват първата българска легия със задачата за освобождение на България от османско владичество. В музея могат да се видят още образите на възрожденците Захари Стоянов и Георги Раковски, както и на други видни борци за освобождението на България от османско владичество. Георги Раковски нарича предсмъртния от плановете си за освобождение на България „Привременен закон за народните горски чети за 1867-о лето“ и в него предвижда йерархично централизирано ръководство на четите (от войвода и главен войвода за страната), като евентуални неподчиняващи се български чети трябва да бъдат ударени и разбити. Той твърди, че изготвения план е план за разорение на българския народ, като описва част от документите които са му били предоставени. Тя проследява борбите на българското население от XV век до Освобождението и приноса му за освобождението и обединението на българския народ в края на XIX и началото на XX век. На 1 / 13 декември 1877 г. е подписана от княз Милан, прокламация за намеса на Сърбия във войната с цел извоюване на независимост, освобождение на намиращите се под османска власт сърби и подпомагане освобождението на българския народ. В България комунистическият лидер, „Вожда и учителя на българския народ“ Георги Димитров представлява подобен пример. Компрометирана е в международен план легитимната възможност за обединяване на максимален дял от българския народ в една държава. Георги Смеденов

Георги Пеев Смеденов ("Трънкин") е български хайдутин и борец за освобождение на България от османско владичество. От Ловеч започва разпространението на главния документ на организацията „Нареда до работниците за освобождението на българския народ“. Приготвя устава на организацията, озаглавен „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“ (септември 1871). През 1871 г. Васил Левски приготвя Устав на организацията известен като „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“. Проектоуставът, озаглавен „Нареда на работниците за освобождението на българския народ“, е изработен от Васил Левски и утвърждава изградената от него вътрешна революционна организация. На него е възложено да прочете на глас перд комитетските хора устава на БРЦК „Нареда на работниците за освобождението на Българския народ“. "Нареда на работниците за освобождението на българския народ", са определени задачите на БРЦК и структурите, които трябва да ги изпълнят:

Вътрешната революционна организация е йерархична структура от частни революционни комитети, създадени са на териториален принцип. „За заслуги като първенствуващ борец за духовно и политическо освобождение на българския народ“. Благодарение и на тези събития, светът узнава за волята за освобождение на българския народ. За знаменателната за българо-сръбските отношения 1868 г. революционерът Христо Ботев пише във вестник „Знаме“: 
След края на т.нар. Посещават Христо Ботев в Букурещ и му споделят плановете за въстанието и четата. Тук се развиват българското Възраждане и националноосвободителни борби за освобождение и обединение на българския народ в една държава. На 1 / 13 декември 1877 г. е подписана от княз Милан, прокламация за намеса на Сърбия във войната с цел извоюване на независимост, освобождение на намиращите се под османска власт сърби и подпомагане освобождението на българския народ. Тя проследява борбите на българското население от XV век до Освобождението и приноса му за освобождението и обединението на българския народ в края на XIX и началото на XX век. Георги Гръблаша е един от знаменосците на Христо Ботев, донесъл на кораба „Радецки“ собствено знаме, различно по изработка от главното знаме, връчено от войводата на Никола Симов. Гимназия „Христо Ботев“

Гимназия „Христо Ботев“ може да се отнася за училища с патрон Христо Ботев. Летописът е публикуван за първи път от Христо Попконстантинов във в. Христо Ботев (стадион)

Стадион „Христо Ботев“ може да се отнася за: До моето първо либе

„До моето първо либе“ е стихотворение от българския поет Христо Ботев. Димитър Ночев

Димитър Тодоров Ночев е български борец за Освобождението на България, участник в четата на Христо Ботев. В първите заседания депутатите обсъждат процедурни въпроси, гласуват благодарствени адреси до руския император за освобождението на българския народ, изработват и правилник за вътрешния ред на събранието. СОУ „Христо Ботев“

СОУ „Христо Ботев“ може да се отнася до: Изразените в труда му идеи за национално възраждане и освобождение на българския народ карат много учени да го сочат за основоположник на Българското възраждане. При набирането на доброволци за четата на Христо Ботев се записва като един от първите ѝ четници. Във вестник „Знаме“ Христо Ботев го споменава „в числото на нашите мъченически жертви, на които имената ще да се осветят в деня на отмъщението! Македонският въпрос е съставна част от българския национален въпрос, условно обозначение на борбите на българския народ за освобождение на Македония, която, заедно с Одринско, по силата на Берлинския договор 1878 г., остава и след Освобождението на България под прякото владение на Османска Турция.