Познанието е „припомняне“ според:
Хюм Декарт Ръсел Платон
A B C D
От това според него следвало, че познанието е по-скоро припомняне на вече познати неща, отколкото познаване на нови. Джон Хюм

Джон Хюм () е североирландски политик. Хамилтън Хюм

Хамилтън Хюм () е австралийски колонист, пътешественик-изследовател. Дейвид Хюм

Дейвид Хюм () е шотландски икономист, философ и историк. Според Протагор познанието не може да бъде абсолютно, то е ограничено. Хюм

Хюм може да се отнася за: Сенсуализъм

Сенсуализмът е философско учение, направление в теорията на познанието, според която сетивата и възприятието са основен и достоверен източник на познанието. Хюм (САЩ)

Хюм () е село в окръг Едгар, щата Илинойс, Съединените американски щати. Алек Дъглас-Хюм

Александър Фредерик Дъглас-Хюм () е британски политик от Консервативната партия. Дезмънд Хюм

Дезмънд Дейвид Хюм () е герой от американския сериал „Изгубени“ на телевизия ABC. "Аргументът за припомнянето"

„Ученето не е нищо друго, а припомняне. "αναμνησις" – спомняне, припомняне) може да се отнася за: Познанието е основен предмет на раздела от философията – гносеология (теория на познанието). В ранните етапи най-честият симптом е трудното припомняне на скорошни събития. Във философията емпиризмът е теория на познанието, която твърди, че познанието възниква от опита. Дезмънд е кръстен на известния философ Дейвид Хюм. Мистицизъм

Мистицизмът е схващане, според което познанието за Бог може да бъде придобито (само) чрез пряк личен опит. Правила на Хюм-Ротъри

Правилата на Хюм-Ротъри са формулирани от английския металовед Уилиам Хюм-Ротъри и определят способността на металите да образуват твърди разтвори с други метали или неметали. „съдържанието“ на познанието. Той дава дефиниция на знанието като припомняне на нещо, научено в минал живот. В Хюм е роден биохимикът Едуард Адълберт Дойзи (1893 – 1986). Символизира мъдростта и познанието. Прагматическият принцип има корени още във философията на Бъркли и Хюм, а според Пърс – дори и във философията на Имануел Кант. А диалектиката според Маркс и Хегел, включва в себе си, това което сега наричат теория на познанието, гносеология. Концепцията на Смит е развита впоследствие от друг шотландец – Дейвид Хюм. От това според него следвало, че познанието е по-скоро припомняне на вече познати неща, отколкото познаване на нови. Според Протагор познанието не може да бъде абсолютно, то е ограничено. Сенсуализъм

Сенсуализмът е философско учение, направление в теорията на познанието, според която сетивата и възприятието са основен и достоверен източник на познанието. Според Декарт Безкраен е само Бог, но именно поради това Той е и непознаваем. Според Декарт сетивата и изобщо емпиричното познание, изградено върху тях, заблуждават. "Аргументът за припомнянето"

„Ученето не е нищо друго, а припомняне. "αναμνησις" – спомняне, припомняне) може да се отнася за: Рене Декарт

Рене Декарт (; ), известен още като Картезий, е френски философ, математик и физик. Познанието е основен предмет на раздела от философията – гносеология (теория на познанието). В ранните етапи най-честият симптом е трудното припомняне на скорошни събития. Тъй като познанието се крепи върху ясни и точни идеи, а Бог по презумпция е техен източник, Декарт разсъждава:


В този смисъл обектът съществува само доколкото е познаваем от божествената природа, заложена у човека. Умът, според Декарт не е част от физическата вселена, той е отделна субстанция, свързваща човешките същества с Божествения ум. Декарт (кратер)

Декарт е кратер разположен в средната част на близката страна на Луната на Луната. Във философията емпиризмът е теория на познанието, която твърди, че познанието възниква от опита. Мистицизъм

Мистицизмът е схващане, според което познанието за Бог може да бъде придобито (само) чрез пряк личен опит. Декарт извежда и няколко практически правила, които дават възможност за надеждно систематично изследване:


Метафизиката на Декарт е дуалистична. Способността за познание според Декарт е вложена у човека от самия Бог и присъства като „вродени принципи и идеи“, т.е. „съдържанието“ на познанието. Потенцията за самото знание според Декарт е вложена у човека от самия Бог и присъства като „вродени принципи и идеи“, т.е. Кривата е въведена и първо изследвана от Рене Декарт през 1638 г., става известна от кореспонденция между Декарт и Ферма. Малко по-късно е публикуван от Рене Декарт. Той дава дефиниция на знанието като припомняне на нещо, научено в минал живот. Декарт е роден на 31 март 1596 година в Ла Е ан Турен (днес Декарт), Централна Франция, в семейството на Жоашен Декарт – юрист с дребна благородническа титла, притежаващ земи в Шателро в хугенотската област Поату. Символизира мъдростта и познанието. Първата публикация на Спиноза е неговото геометрично обяснение на Декарт, части първа и втора от Принципите на философията на Декарт (1663). От това според него следвало, че познанието е по-скоро припомняне на вече познати неща, отколкото познаване на нови. Според Протагор познанието не може да бъде абсолютно, то е ограничено. Сенсуализъм

Сенсуализмът е философско учение, направление в теорията на познанието, според която сетивата и възприятието са основен и достоверен източник на познанието. Ръсел

Ръсел ("Russell") е ирландско име. "Аргументът за припомнянето"

„Ученето не е нищо друго, а припомняне. (Според Международна киноложка федерация „Russell териер“ е известен също като „Джак Ръсел териер“.) "αναμνησις" – спомняне, припомняне) може да се отнася за: Ръсел Кроу

Ръсел Кроу () е новозеландски актьор носител на Оскар. Ръсел Бранд

Ръсел Едуард Бранд () е английски актьор и комик. Познанието е основен предмет на раздела от философията – гносеология (теория на познанието). В ранните етапи най-честият симптом е трудното припомняне на скорошни събития. Първото решение е теорията на типовете на Ръсел, според която множествата са с йерархични типове. Кърт Ръсел

Кърт Фогел Ръсел () е американски актьор, сценарист и продуцент. Бъртранд Ръсел

Бъртранд Артър Уилям Ръсел (), 3 граф Ръсел, е британски философ, логик, математик, историк, пацифист и социален критик. Според Уолтър Ръсел Мийд „Великата илюзия“ вероятно е най-големият бестселър в областта на международните отношения. Във философията емпиризмът е теория на познанието, която твърди, че познанието възниква от опита. Оператор е Ръсел Карпентър. Оператор е Ръсел Карпентър. Мистицизъм

Мистицизмът е схващане, според което познанието за Бог може да бъде придобито (само) чрез пряк личен опит. Всъщност, точно проектирането на програми на интелигентни агенти, според Ръсел и Норвиг, е задачата на изкуствения интелект. Стюарт Ръсел

Стюарт Ръсел () е британски информатик, теоретик в областта на изкуствения интелект. Ръсел (окръг, Алабама)

Окръг Ръсел () е окръг в щата Алабама, Съединени американски щати. Ръсел (окръг, Канзас)

Окръг Ръсел () е окръг в щата Канзас, Съединени американски щати. Ръсел (окръг, Кентъки)

Окръг Ръсел () е окръг в щата Кентъки, Съединени американски щати. Ръсел Роджърс

Ръсел Ли Роджърс () е американски тест пилот и подполковник от USAF. От това според него следвало, че познанието е по-скоро припомняне на вече познати неща, отколкото познаване на нови. За първото ниво, „светът да стане и отминава,“ Платон изрично отрича възможността на познанието. Аналогия на разделената линия

Аналогия на разделената линията или Линията на Платон е пояснение, което Платон прави при представянето на своите възгледи за структурата на познанието. Според Платон, материалното, т.е. Съзерцанието е важна част от философията на Платон; Платон смята, че чрез съзерцание душата може да се изкачи до познанието за формата на доброто или други божествени форми. Според диалога „Държавата“, Платон е най-малкият от тримата братя, но според техния съвременник Ксенофонт Главкон е по-малък от Платон. Анамнезис

Анамнезисът (на древногръцки: "ἀνάμνησις") или Учението за припомнянето ("теорията за припомнянето") е философско учение на Платон по епистемология (теория на познанието). Според Протагор познанието не може да бъде абсолютно, то е ограничено. Сенсуализъм

Сенсуализмът е философско учение, направление в теорията на познанието, според която сетивата и възприятието са основен и достоверен източник на познанието. Според Платон той получавал уроци от философа Зенон. Видовете форми на управление според Платон са:

Платон разглежда промяната и смяната на държавните управления като кръговрат. Според Платон Алкет II има син с името Александър. "Аргументът за припомнянето"

„Ученето не е нищо друго, а припомняне. Собствеността според Платон трябва да е такава, че „да се живее умерено“. "αναμνησις" – спомняне, припомняне) може да се отнася за: Според Платон „Философите трябва да бъдат царе, или царете философи“. В Еретрия, според Платон, персийската войска продава цялото население в робство. Познанието е основен предмет на раздела от философията – гносеология (теория на познанието). В ранните етапи най-честият симптом е трудното припомняне на скорошни събития. Платон пише, че Идеята за Благо е връхна точка на познанието, въпреки че не е познание сама по себе си, и от доброто, нещата, които съществуват, придобиват стойност и полезност. Според епиграма в Палатинската антология (9.506), приписвана на Платон:

Клавдий Елиан пише в „Пъстри истории“ (Ποικίλη ιστορία), че Платон наричал Сафо мъдра. Платон Банялучки

Платон () е сръбски духовник, почитан като светец. Според Диоген Лаерций, Платон подсказва на Леодамант аналитическия способ на изследване (D.L. Във философията емпиризмът е теория на познанието, която твърди, че познанието възниква от опита. Според Платон Космосът не е вечен, и дори нещо повече – Времето се е родило заедно с Космоса.