Валентността на даден елемент към водорода е трета, а висшата му валентност към кислорода е пета. 
V A група III A група VIII A група IV A група
A B C D
За определяне на валентността на елементите от IV A до VI A група се използва правилото на Абег, което гласи: сборът от висшата валентост към кислорода и валентността към водорода е равна на осем. Спрямо кислорода проявява шеста, четвърта и втора валентност (PoO, PoO и PoO), а спрямо водорода – втора (PoH). Азотът е четвъртият по разпространение елемент в Слънчевата система (след водорода, хелия и кислорода). Въглеродът е четвъртият най-изобилен химически елемент, срещан в природата, след водорода, хелия и кислорода. Пример: в химичния състав на водата, HO, съотношението на броя атоми на водорода към броя атоми на кислорода е 2:1. Елементите от 14 група взаимодействат с водорода, с кислорода, халогените, някои метали и неметали. Обща практика е даден елемент да пази и референция към своя родителски (parent node) елемент. Променлива валентност проявяват елементите от IV A до VII A група на ПС, а също и преходните елементи от Б групите. Проявяват главно трета валентност. Около 7% от масата на човешкото тяло е формирана от азот – той е четвъртият най-изобилен елемент в тялото след кислорода, въглерода и водорода. Zotero може да асоциира бележки към даден библиографски елемент. Валентност

Валентност се нарича свойството на атомите на даден елемент да се съединяват химически с точно определен брой атоми от други елементи, както гласи атомно-молекулната теория. Всички елементи от втора А група, подобно на калция, взаимодействат с водорода, с кислорода, с останалите неметали, с водата и с киселините. Чрез изваждане пред скоби на даден елемент "a" в скобите остава съответното адюнгирано количество "A". Тантал (елемент)

Танталът (Ta) е химичен елемент от V група на периодичната система, преходен метал. Нека "a" е неединичен елемент от "G" и нека "H" е цикличната група, породена от "a". Обратен елемент

В алгебрата обратен елемент на произволен елемент "a" от група "G" е такъв елемент "b" от "G", за който са в сила равенствата "a · b" = "e" (десен обратен елемент) и "b · a" = "e" (ляв обратен елемент), където ("e") е неутралният елемент спрямо операцията в "G". Спада към V група (−)ев РНК. Това е химичен елемент от V група на периодичната система на Менделеев. Според валентността си глаголите биват:

Един глагол може да има различна валентност в различните си значения. Валентност (психология)

Валентност е термин, въведен в психологията от Курт Левин за обозначаване силата на привличане (положителна валентност) или на отблъскване (отрицателна валентност) на една или друга "област" от психологическата среда на даден индивид. Атомът му има пет електрона в своя външен слой и е от трета валентност в повечето съединения. Валентността му е непроменлива-винаги втора. Проявява постоянна първа валентност, а стойността на електроотрицателността му е 1,01. Среброто се проявява най-вече от първа валентност и много рядко от втора или трета валентност. За определяне на валентността на елементите от IV A до VI A група се използва правилото на Абег, което гласи: сборът от висшата валентост към кислорода и валентността към водорода е равна на осем. Спрямо кислорода проявява шеста, четвърта и втора валентност (PoO, PoO и PoO), а спрямо водорода – втора (PoH). Азотът е четвъртият по разпространение елемент в Слънчевата система (след водорода, хелия и кислорода). Въглеродът е четвъртият най-изобилен химически елемент, срещан в природата, след водорода, хелия и кислорода. Пример: в химичния състав на водата, HO, съотношението на броя атоми на водорода към броя атоми на кислорода е 2:1. Елементите от 14 група взаимодействат с водорода, с кислорода, халогените, някои метали и неметали. Обща практика е даден елемент да пази и референция към своя родителски (parent node) елемент. Променлива валентност проявяват елементите от IV A до VII A група на ПС, а също и преходните елементи от Б групите. Проявяват главно трета валентност. Около 7% от масата на човешкото тяло е формирана от азот – той е четвъртият най-изобилен елемент в тялото след кислорода, въглерода и водорода. Zotero може да асоциира бележки към даден библиографски елемент. Валентност

Валентност се нарича свойството на атомите на даден елемент да се съединяват химически с точно определен брой атоми от други елементи, както гласи атомно-молекулната теория. Всички елементи от втора А група, подобно на калция, взаимодействат с водорода, с кислорода, с останалите неметали, с водата и с киселините. Чрез изваждане пред скоби на даден елемент "a" в скобите остава съответното адюнгирано количество "A". Нека "a" е неединичен елемент от "G" и нека "H" е цикличната група, породена от "a". Обратен елемент

В алгебрата обратен елемент на произволен елемент "a" от група "G" е такъв елемент "b" от "G", за който са в сила равенствата "a · b" = "e" (десен обратен елемент) и "b · a" = "e" (ляв обратен елемент), където ("e") е неутралният елемент спрямо операцията в "G". Според валентността си глаголите биват:

Един глагол може да има различна валентност в различните си значения. Валентност (психология)

Валентност е термин, въведен в психологията от Курт Левин за обозначаване силата на привличане (положителна валентност) или на отблъскване (отрицателна валентност) на една или друга "област" от психологическата среда на даден индивид. Атомът му има пет електрона в своя външен слой и е от трета валентност в повечето съединения. Валентността му е непроменлива-винаги втора. Проявява постоянна първа валентност, а стойността на електроотрицателността му е 1,01. Среброто се проявява най-вече от първа валентност и много рядко от втора или трета валентност. Например в множеството на целите числа неутралният елемент спрямо събирането е 0 ("a + 0 = a"), неутралният елемент спрямо умножението е 1 ("a · 1 = a"), а спрямо степенуването 1 е десен неутрален ("a = a") и няма ляв неутрален. Той изчислява например, че атомът на кислорода е 5,5 пъти по-тежък от атома на водорода, а той е всъщност 16 пъти по-тежък. Това затруднява точното им класифициране към една група, но основният им елемент е сиенит. За определяне на валентността на елементите от IV A до VI A група се използва правилото на Абег, което гласи: сборът от висшата валентост към кислорода и валентността към водорода е равна на осем. Спрямо кислорода проявява шеста, четвърта и втора валентност (PoO, PoO и PoO), а спрямо водорода – втора (PoH). Азотът е четвъртият по разпространение елемент в Слънчевата система (след водорода, хелия и кислорода). Въглеродът е четвъртият най-изобилен химически елемент, срещан в природата, след водорода, хелия и кислорода. Например група VII A е групата на халогените, а група VIII A – на благородните газове. Пример: в химичния състав на водата, HO, съотношението на броя атоми на водорода към броя атоми на кислорода е 2:1. Елементите от 14 група взаимодействат с водорода, с кислорода, халогените, някои метали и неметали. Обща практика е даден елемент да пази и референция към своя родителски (parent node) елемент. Променлива валентност проявяват елементите от IV A до VII A група на ПС, а също и преходните елементи от Б групите. Проявяват главно трета валентност. Около 7% от масата на човешкото тяло е формирана от азот – той е четвъртият най-изобилен елемент в тялото след кислорода, въглерода и водорода. Zotero може да асоциира бележки към даден библиографски елемент. Валентност

Валентност се нарича свойството на атомите на даден елемент да се съединяват химически с точно определен брой атоми от други елементи, както гласи атомно-молекулната теория. Всички елементи от втора А група, подобно на калция, взаимодействат с водорода, с кислорода, с останалите неметали, с водата и с киселините. Чрез изваждане пред скоби на даден елемент "a" в скобите остава съответното адюнгирано количество "A". Нека "a" е неединичен елемент от "G" и нека "H" е цикличната група, породена от "a". Обратен елемент

В алгебрата обратен елемент на произволен елемент "a" от група "G" е такъв елемент "b" от "G", за който са в сила равенствата "a · b" = "e" (десен обратен елемент) и "b · a" = "e" (ляв обратен елемент), където ("e") е неутралният елемент спрямо операцията в "G". Според валентността си глаголите биват:

Един глагол може да има различна валентност в различните си значения. Валентност (психология)

Валентност е термин, въведен в психологията от Курт Левин за обозначаване силата на привличане (положителна валентност) или на отблъскване (отрицателна валентност) на една или друга "област" от психологическата среда на даден индивид. Атомът му има пет електрона в своя външен слой и е от трета валентност в повечето съединения. Валентността му е непроменлива-винаги втора. Проявява постоянна първа валентност, а стойността на електроотрицателността му е 1,01. Среброто се проявява най-вече от първа валентност и много рядко от втора или трета валентност. Например в множеството на целите числа неутралният елемент спрямо събирането е 0 ("a + 0 = a"), неутралният елемент спрямо умножението е 1 ("a · 1 = a"), а спрямо степенуването 1 е десен неутрален ("a = a") и няма ляв неутрален. Той изчислява например, че атомът на кислорода е 5,5 пъти по-тежък от атома на водорода, а той е всъщност 16 пъти по-тежък. За определяне на валентността на елементите от IV A до VI A група се използва правилото на Абег, което гласи: сборът от висшата валентост към кислорода и валентността към водорода е равна на осем. Спрямо кислорода проявява шеста, четвърта и втора валентност (PoO, PoO и PoO), а спрямо водорода – втора (PoH). Променлива валентност проявяват елементите от IV A до VII A група на ПС, а също и преходните елементи от Б групите. Азотът е четвъртият по разпространение елемент в Слънчевата система (след водорода, хелия и кислорода). Въглеродът е четвъртият най-изобилен химически елемент, срещан в природата, след водорода, хелия и кислорода. Пример: в химичния състав на водата, HO, съотношението на броя атоми на водорода към броя атоми на кислорода е 2:1. Елементите от 14 група взаимодействат с водорода, с кислорода, халогените, някои метали и неметали. Обща практика е даден елемент да пази и референция към своя родителски (parent node) елемент. Проявяват главно трета валентност. Оловото е химичен елемент от IV А група и в 6 период. Около 7% от масата на човешкото тяло е формирана от азот – той е четвъртият най-изобилен елемент в тялото след кислорода, въглерода и водорода. Zotero може да асоциира бележки към даден библиографски елемент. Валентност

Валентност се нарича свойството на атомите на даден елемент да се съединяват химически с точно определен брой атоми от други елементи, както гласи атомно-молекулната теория. Всички елементи от втора А група, подобно на калция, взаимодействат с водорода, с кислорода, с останалите неметали, с водата и с киселините. Чрез изваждане пред скоби на даден елемент "a" в скобите остава съответното адюнгирано количество "A". Нека "a" е неединичен елемент от "G" и нека "H" е цикличната група, породена от "a". Оловото Рb е от IV валентност, реагира със сулфатната група SO и се образува оловен сулфат PbSO, вода H0 и кислород O.

Пренапрежението на водорода, което прави възможно зареждането на оловно-киселинните батерии, забавя този процес. Обратен елемент

В алгебрата обратен елемент на произволен елемент "a" от група "G" е такъв елемент "b" от "G", за който са в сила равенствата "a · b" = "e" (десен обратен елемент) и "b · a" = "e" (ляв обратен елемент), където ("e") е неутралният елемент спрямо операцията в "G". Според валентността си глаголите биват:

Един глагол може да има различна валентност в различните си значения. Валентност (психология)

Валентност е термин, въведен в психологията от Курт Левин за обозначаване силата на привличане (положителна валентност) или на отблъскване (отрицателна валентност) на една или друга "област" от психологическата среда на даден индивид. Атомът му има пет електрона в своя външен слой и е от трета валентност в повечето съединения. Валентността му е непроменлива-винаги втора. Проявява постоянна първа валентност, а стойността на електроотрицателността му е 1,01. Среброто се проявява най-вече от първа валентност и много рядко от втора или трета валентност. Например в множеството на целите числа неутралният елемент спрямо събирането е 0 ("a + 0 = a"), неутралният елемент спрямо умножението е 1 ("a · 1 = a"), а спрямо степенуването 1 е десен неутрален ("a = a") и няма ляв неутрален.