Портрет на българския владетел Иван Александър със семейството му е запазен:
в стенописите на Рилския манастир в стенописите на Зографския манастир сред миниатюрите в Лондонското евангелие сред миниатюрите в Светославовия сборник
A B C D
Наименуван е на българския владетел цар Иван-Александър, 1331-1371. В Рилския манастир е запазен калаен свещник, дар от султан Мурад. Изписани са от местен художник в стила на стенописите от Рилския манастир. 1840), както и част от стенописите в главния храм на Рилския манастир (ок. През 1811 година – четвъртата и последна сигурна дата в творчеството му, Вишанов отново работи в Рилския манастир, като прави стенописите на църквата „Покров Богородичен“ в постницата „Свети Лука“ и ктиторския портрет на Теодосий I Рилски. В дарствената грамота на последния владетел на Търновска България – цар Иван Шишман (1371 – 1393), която е дал на Рилския манастир на 21 септември 1378 г. в семейството на българския учител Иван Хаджипанзов. Григорий Синаит, с помощта на българския цар Иван Александър, основава в планината Странджа, в областта Парория, свой манастир. Наименуван е на българския владетел цар Иван Владислав, 1015 – 1018. Заедно с баща си рисува стенописите и ктиторските портрети в главната църква на Рилския манастир „Рождество Богородично“, както и в параклисите ѝ „Свети Никола“ и „Свети Иван Рилски“. Също така подарява параклис на църквата „Успение на Свети Иван Рилски“ в Рилския манастир. Върху стенописите има графитен надпис от поп Марин от Рилския манастир с дата 1791 година. Обителта често е посещавана от цар Иван Александър и семейството му. Манастирът носи името на Свети Иван Рилски или Йоан Рилски Чудотворец (876 – 946) – най-известният български светец, покровител на българския народ, патрон и основател на Рилския манастир – най-големия ставропигиален манастир в България. Граф Амадей VI е принуден да започне преговори както с българския владетел Иван Александър, така и с владетеля на Добруджанското деспотство Добротица. По негово време са пренесени мощите на Свети Иван Рилски от Търново в Рилския манастир. Александър Невски“ , на 5 септември траурното шествие достига до Рилския манастир, където е погребан в манастирската църква . Краищата на лентите завършват със златовезан подпис, в който се чете името на българския цар Иван Александър". Погребан е в Рилския манастир. 1345 – 1363), брат на българския цар Иван Александър. Погребан е в гробището на Рилския манастир. Според Рилската грамота на цар Иван Шишман от 1378 година селото е собственост на Рилския манастир. Според Рилската грамота на цар Иван Шишман от 1378 година селото е собственост на Рилския манастир. ), наричан още Влайку Войвода (Вода), е владетел на Влашко между 1364 и 1377 г. Владислав е български болярин и васал на българския цар Иван Александър. От грамотите на българските царе Иван Александър (1331 – 71) – за Оряховския манастир (Мраката) и Иван Шишман (1371 – 95) – за Рилския манастир, става известно, че селата Скрино и Кърчино, а следователно и Бобошево влизат в пределите на Втората българска държава. Наименуван е на българския владетел цар Иван-Александър, 1331-1371. Запазен е в три преписа, два от които се намират в Зографския манастир, а един – в Националната библиотека „Св. в семейството на българския учител Иван Хаджипанзов. Григорий Синаит, с помощта на българския цар Иван Александър, основава в планината Странджа, в областта Парория, свой манастир. Наименуван е на българския владетел цар Иван Владислав, 1015 – 1018. Според Атанас Шопов, който черпи сведения от игумена на Зографския манастир Натанаил, и според надпис на гърба на запазен в Зограф негов портрет Анатолий Зографски е роден е в дебърското село Лазарополе, тогава в Османската империя, в Жунгуловския род. Учи в Зографския манастир. Георги” в Зографския манастир. Георги" в Зографския манастир на Атон. Обителта често е посещавана от цар Иван Александър и семейството му. Замонашва се в Зографския манастир. Граф Амадей VI е принуден да започне преговори както с българския владетел Иван Александър, така и с владетеля на Добруджанското деспотство Добротица. Наред със Зографския манастир и „Хилендар“ е тясно свързан с българската история. Краищата на лентите завършват със златовезан подпис, в който се чете името на българския цар Иван Александър". Стенописите са изписани според зографския надпис в 1829 година. Ръкоположен е за йеродякон в Зографския манастир. 1345 – 1363), брат на българския цар Иван Александър. Бил е ктитор на Покровския стълп в Зографския манастир. ), наричан още Влайку Войвода (Вода), е владетел на Влашко между 1364 и 1377 г. Владислав е български болярин и васал на българския цар Иван Александър. Часовникът е закупен от Зографския манастир. Хрисовулът се съхранява в Зографския манастир. Гост на освещаването е игуменът на Зографския манастир „Св. Във Виена напечатва щампа на Зографския манастир. Над него в аркосолиум е запазен и негов портрет. Патриархът е духовен възпитаник и инок на Зографския манастир. Наименуван е на българския владетел цар Иван-Александър, 1331-1371. Именно като зет на царя, според Иванов, Константин е изобразен в Лондонското евангелие на Иван Александър до Кера Тамара, където е посочен като "„Константин деспот, зет на великия цар Иван Александър“". Смята се, че за разлика от Четвероевангелието на цар Иван Александър (""Лондонското четвероевангелие"") Видинското евангелие е книга за редовна богослужебна употреба, защото рисуваната му украса не е така богата. Британската библиотека разполага и със значителна колекция от старобългарски книги, сред които са Четвероевангелието на цар Иван Александър и Видинското евангелие. На такава хартия е написано Лондонското четвероевангелие на цар Иван Александър. Прочуто е четвероевангелието на цар Иван Александър, най-вече заради миниатюрите, с които е илюстрирано. В миниатюрите на Четвероевангелие на цар Иван Александър са изобразени множество членове на царското семейство. Смъртта ѝ се отнася някъде след 1404 г.

Портретът на Кераца е запазен в Лондонското четвероевангелие на Иван-Александър, където е изобразена наред със сестрите си, Кера-Тамара и Десислава, и зет си деспот Константин. в семейството на българския учител Иван Хаджипанзов. Наименуван е на българския владетел цар Иван Владислав, 1015 – 1018. Обителта често е посещавана от цар Иван Александър и семейството му. В Лондонското евангелие до Тамара е изобразен съпругът ѝ деспот Константин. Кързън получава като подарък Лондонското и Видинското евангелие. Граф Амадей VI е принуден да започне преговори както с българския владетел Иван Александър, така и с владетеля на Добруджанското деспотство Добротица. Краищата на лентите завършват със златовезан подпис, в който се чете името на българския цар Иван Александър". 1345 – 1363), брат на българския цар Иван Александър. Над него в аркосолиум е запазен и негов портрет. ), наричан още Влайку Войвода (Вода), е владетел на Влашко между 1364 и 1377 г. Владислав е български болярин и васал на българския цар Иван Александър. Видинско евангелие

Видинското четвероевангелие е среднобългарски
ръкопис, създаден в Бдин, днес Видин, при управлението на Иван Срацимир, владетел на Видинското царство. Единственият запазен друг подобен текст е вмъкната част в "„Зографското евангелие“". В доланата част на пергамента с копринена нишка е прикачен добре запазен златен печат на цар Иван Александър. Предполага се, че храм „Свети Николай“ е строен по времето на българския владетел Иван Александър, някъде около 1355 г. и още тогава била посветен на свети Николай. Дъщеря е на българския цар Иван Александър и еврейката Теодора-Сара и е от българския царски род Шишман. Семейството му е заловено в плен в битката при Клокотница през 1230 г., през войната на българския цар Иван II Асен. Майка му е византийската императрица Елена Драгаш, дъщеря на Велбъждкия деспот Константин Деян и внучка на българския цар Иван Александър. Наименуван е на българския владетел цар Иван-Александър, 1331-1371. Прочуто е четвероевангелието на цар Иван Александър, най-вече заради миниатюрите, с които е илюстрирано. В миниатюрите на Четвероевангелие на цар Иван Александър са изобразени множество членове на царското семейство. в семейството на българския учител Иван Хаджипанзов. Наименуван е на българския владетел цар Иван Владислав, 1015 – 1018. Обителта често е посещавана от цар Иван Александър и семейството му. Граф Амадей VI е принуден да започне преговори както с българския владетел Иван Александър, така и с владетеля на Добруджанското деспотство Добротица. Краищата на лентите завършват със златовезан подпис, в който се чете името на българския цар Иван Александър". 1345 – 1363), брат на българския цар Иван Александър. От поезията на Катул е запазен сборник със 116 стихотворения, посветен на историка Корнелий Непот. Над него в аркосолиум е запазен и негов портрет. ), наричан още Влайку Войвода (Вода), е владетел на Влашко между 1364 и 1377 г. Владислав е български болярин и васал на българския цар Иван Александър. В доланата част на пергамента с копринена нишка е прикачен добре запазен златен печат на цар Иван Александър. Благодарение на неговите грижи е запазен сборник видения на Даниил. Предполага се, че храм „Свети Николай“ е строен по времето на българския владетел Иван Александър, някъде около 1355 г. и още тогава била посветен на свети Николай. Дъщеря е на българския цар Иван Александър и еврейката Теодора-Сара и е от българския царски род Шишман. Семейството му е заловено в плен в битката при Клокотница през 1230 г., през войната на българския цар Иван II Асен. Друга полемична творба с антиеретическо съдържание е „Слово Йоанна Златоустаго“, ценни сведения дава и руският „Номоканон“ ("Кръмчая книга"), а първият индекс със забранени книги, преведен от гръцки, е поместен в "Светославовия сборник" (1073). Майка му е византийската императрица Елена Драгаш, дъщеря на Велбъждкия деспот Константин Деян и внучка на българския цар Иван Александър. Владислав I

Владислав I (), наричан още Влайку Войвода (Вода) (), е владетел на Влашко между 1364 и 1377 г. Син е на владетеля Никола Александър Басараб и брат на войводата Раду I. Владислав е васал на българския цар Иван Александър и е много близък до българския царски двор. Сред тях са няколко портрета на баща му от 1871 година, портрет на майка му, на художниците Константин Флавицки (1873), Александър Иванов, Алексей Боголюбов, "„Портрет на дама с книга“" (1888), "„Евреин с монета“" (1890). След абдикацията на княз Александър Батенберг през 1886 г. Александър Богориди е сред кандидатите за българския престол. В костницата на манастира се намира техен стенописен портрет, нарисуван през XIV век (по времето на цар Иван Александър). Павел Иванов Табаков е роден в София през 1975 г. в семейството на българския математик Иван Табаков. Запазен е негов сборник от 42 басни, посветени на някой си Теодосий.