Кое от посочените събития се случва преди прoкламирането на Гюлханския хатишериф през 1839 г.?
открито е първото девическо светско училище организирани са Браилските бунтове създава се Одеското българско настоятелство отпечатан е „Рибният буквар”
A B C D
Абдул Меджид издава Гюлханския хатишериф (1839) и Хатихумаюна (1856). След Гюлханския хатишериф от 1839 година иконом Димитър става член на меджлиса в Куманово. През 1839 г. в града е открито първото българско училище. През 1873 г. там е открито първото българско светско училище сред малоазийските българи. Наследник на създаденото през 1839 г. светско взаимно училище. През октомври 1839 г. открива в родния си град Плевен първото девическо взаимно училище, което се издържа от Агапий. Така през 1893 г. е открито първото средно стопанско девическо училище „Княгиня Мария-Луиза“ на ул. През 1869 г. е открито и девическо училище. Но до някогашния блясък и икономически възход не се достига, още повече че с Гюлханския хатишериф от 1839 г. се отнемат привилегиите на селището. На 1 март 1841 г. към църквата е открито първото светско училище в Стара Загора. Първото девическо училище в българските земи е открито в Плевен от Анастасия Димитрова през 1840 година. Още през 1720 г. в Замун е открито светско училище. През 1863 г. в Стара Загора е открито девическо училище. През 1866 г. е открито и девическо училище „Свети Йосиф“. През 1866 г. е открито и девическо училище „Свети Йосиф“. През 1862 г. е открито Епархийско девическо благовещенско училище в Пловдив. Породеното от това въстание недоверие на Портата към гърците и обявените с Гюлханския хатишериф (1839) реформи окончателно подриват влиянието на старите фанариотски семейства. През 1844 г. е построено първото светско училище в селото. Първото българско училище в Орехово е открито през 1866 г. Три години преди това, през 1863 година, е било открито гръцко училище. През 1836 г. в селото е открито килийно а през 1864 г. светско училище. През 1907 г. е открито Земеделското девическо училище, като се използват сградите на Държавната бубарница. В началото на 19 век в Малко Търново е открито килийно училище, през 1840-те години – светско, а тридесет години по-късно – и девическо. Още преди 1870 г. в селото е открито първото килийно училище. Гръцкото девическо училище е основано през 1873 г., а българското девическо – през 1882 г. Влашкото училище е открито в 1891 г.

Според статистиката на Васил Кънчов („Македония. Хатихумаюнът повтаря основните постановки на Гюлханския хатишериф и обещава нови реформи. Абдул Меджид издава Гюлханския хатишериф (1839) и Хатихумаюна (1856). След Гюлханския хатишериф от 1839 година иконом Димитър става член на меджлиса в Куманово. Но до някогашния блясък и икономически възход не се достига, още повече че с Гюлханския хатишериф от 1839 г. се отнемат привилегиите на селището. Породеното от това въстание недоверие на Портата към гърците и обявените с Гюлханския хатишериф (1839) реформи окончателно подриват влиянието на старите фанариотски семейства. Хатихумаюнът повтаря основните постановки на Гюлханския хатишериф и обещава нови реформи. Исканията на въстаниците са умерени – да се спазва Гюлханския хатишериф, да бъдат прекратени издевателствата на местните управници, да се подобри събирането на данъците, т.е. Последиците от Гюлханския хатишериф и Хатихумаюна стимулират сградостроителната жад на българина за по-разкошни и по-достолепни храмове. Според това по кое време на денонощието се случва полумракът бива: сутрешен, преди изгрев, т.нар. Жителите на града подкрепят и Браилските бунтове, Кримската война от 1853 – 1856 г., като участват и във Втората българска легия. През 1920 г. страната е обхваната от поредица бунтове, организирани от млади офицери. Безредиците през 2004 г. са предизвикани от поредица маловажни събития, които скоро се превръщат в широкомащабни бунтове. Срещу Йоан са организирани редица заговори и бунтове. Краят на безредиците и относителната либерализация след Гюлханския хатишериф от 1839 година дават нов тласък на стопанския живот – абаджийското производство започва да се концентрира в по-големи предприятия, създадени са търговски къщи с мащабна дейност от Манчестър до Калкута, през 1845 година Михалаки Гюмюшгердан основава първата текстилна фабрика. Браилски бунтове

Браилските бунтове са поредица неуспешни опити от 1841 – 1843 година на българи от Браила и някои други градове на Влашко, Молдова и Бесарабия за прехвърляне на въоръжени групи в Османската империя. Въпреки това местната администрация във Видинския санджак бави прилагането на Гюлханския хатишериф и премахването на господарлъците, което предизвиква Белоградчишкото въстание от 1850 година. Публикува за първи път в 1893 година в списание „Мисъл“ възванието на Неофит Рилски към Русия след обявяването на Гюлханския хатишериф. През 1920 година страната е обхваната от различни бунтове, организирани от млади офицери. Известното Нишко въстание от 1841 г. е отразено от всички източници (френски, австрийски, руски и прочее), като въстание на българското население срещу несправедливостите при прилагането на място на Гюлханския хатишериф. През 1841 г. минава Дунава и взима участие в Браилските бунтове в четата на Владислав Тадич, а след това и във Втория браилски бунт под ръководството на Георги Раковски. Селските бунтове се свързват с Килерер (Блистер), където на 6 март 1910 г. се случва инцидент. Атанасий“, развалините на която стояли там до унищожаването им в 1902 г. Селото още във времето на Второто българско царство е било със статут на войнишко селище (съдейки и по името му), който статут запазва дори до 1839 г., когато с Гюлханския хатишериф тази категория население е освободена от войнишките си тегоби. Гюлхански хатишериф

Гюлханският хатишериф е султански указ (наречен още и първият акт на Танзимата), издаден от султан Абдул Меджид (1839-1861) и обнародван на 3 ноември 1839 г.

През 1838 г. в Османската империя е назначена комисия начело с реформатора Мустафа Решид паша, която трябвало да подготви проект за реформи с цел европеизацията на Османската империя. Заради последвалите събития обединението не се случва. След тези събития в през 1965 избухват бунтове в град Гера. През март 1920 г. се случва първият инцидент на насилие в Тел-Хай, а година по-късно избухват и първите бунтове. Абдул Меджид издава Гюлханския хатишериф (1839) и Хатихумаюна (1856). След Гюлханския хатишериф от 1839 година иконом Димитър става член на меджлиса в Куманово. Но до някогашния блясък и икономически възход не се достига, още повече че с Гюлханския хатишериф от 1839 г. се отнемат привилегиите на селището. Той е сред основателите и ръководителите на Одеското българско настоятелство. Освен това е дългогодишен и активен член на Одеското българско настоятелство. Одеско българско настоятелство

Одеското българско настоятелство (съкратено ОБН) е създадено на 2 февруари 1854 г. като имигрантска политическа организация в град Одеса, Украйна. Член е на Тайния централен български комитет и на Одеското българско настоятелство. Породеното от това въстание недоверие на Портата към гърците и обявените с Гюлханския хатишериф (1839) реформи окончателно подриват влиянието на старите фанариотски семейства. Хатихумаюнът повтаря основните постановки на Гюлханския хатишериф и обещава нови реформи. От 1872 до 1876 година учи в Юридическия факултет на университета със стипендия на Одеското българско настоятелство. Привърженици на това течение са Найден Геров, както и Одеското българско настоятелство и Добродетелната дружина. Депутатите от учреждения представят утвърдени културни и просветни центрове на българите през Възраждането – Рилския манастир, Одеското българско настоятелство, Виенското българско общество „Напредък“, Българското книжовно дружество в Браила, Кишиневското българско общество. Според това по кое време на денонощието се случва полумракът бива: сутрешен, преди изгрев, т.нар. Привърженици на това течение са още Найден Геров, както и ръководителите на Одеското българско настоятелство и на Добродетелната дружина. След това става стипендиант на Одеското българско настоятелство и в продължение на 10 години до 1871 г. учи в Киевската духовна семинария. Последиците от Гюлханския хатишериф и Хатихумаюна стимулират сградостроителната жад на българина за по-разкошни и по-достолепни храмове. Исканията на въстаниците са умерени – да се спазва Гюлханския хатишериф, да бъдат прекратени издевателствата на местните управници, да се подобри събирането на данъците, т.е. След това в 1867 година заминава за Одеса и учи в Одеската класическа гимназия, като е издържан от Одеското българско настоятелство. синод Одеското настоятелство минава под попечителството на архиепископ Инокентий Херсонски. Атанасий“, развалините на която стояли там до унищожаването им в 1902 г. Селото още във времето на Второто българско царство е било със статут на войнишко селище (съдейки и по името му), който статут запазва дори до 1839 г., когато с Гюлханския хатишериф тази категория население е освободена от войнишките си тегоби. На 2 февруари 1854 г. в Одеса е създадено българската емигрантска организация Одеското настоятелство. След 1856 г. Одеското настоятелство развива благотворителна дейност в подкрепа на просветното и църковното движение. Следва в духовната семинария в Белград от 1859 година, а след това се прехвърля в Киевската семинария през 1861 година и я завършва в периода 1864- 1868 година със средства от Одеското българско настоятелство. Краят на безредиците и относителната либерализация след Гюлханския хатишериф от 1839 година дават нов тласък на стопанския живот – абаджийското производство започва да се концентрира в по-големи предприятия, създадени са търговски къщи с мащабна дейност от Манчестър до Калкута, през 1845 година Михалаки Гюмюшгердан основава първата текстилна фабрика. По време на изработването на Търновската конституция Одеското българско настоятелство е сред 5-те емигрантски организации, които имат по 1 представител в Учредителното събрание. Абдул Меджид издава Гюлханския хатишериф (1839) и Хатихумаюна (1856). След Гюлханския хатишериф от 1839 година иконом Димитър става член на меджлиса в Куманово. Но до някогашния блясък и икономически възход не се достига, още повече че с Гюлханския хатишериф от 1839 г. се отнемат привилегиите на селището. Породеното от това въстание недоверие на Портата към гърците и обявените с Гюлханския хатишериф (1839) реформи окончателно подриват влиянието на старите фанариотски семейства. В Брашов е издаден „Рибният буквар“ на Петър Берон. Първият буквар на естонски е отпечатан през 1575 година. На практика, обаче, "Рибният буквар" не е истински буквар, а е първото енциклопедично помагало в България. Хатихумаюнът повтаря основните постановки на Гюлханския хатишериф и обещава нови реформи. През 1597 г. е отпечатан в две версии (във Венеция и в Дубровник) – „Буквар на инок Сава“. Последиците от Гюлханския хатишериф и Хатихумаюна стимулират сградостроителната жад на българина за по-разкошни и по-достолепни храмове. Според това по кое време на денонощието се случва полумракът бива: сутрешен, преди изгрев, т.нар. През 1792 издава църковнославянски буквар, отпечатан в печатницата на сърбина Стефан Новакович във Виена. Буквар на инок Сава

„Букварът на инок Сава“ или „Букварът на монах Сава“ от манастира Дечани е отпечатан през 1597 г. във Венеция. Исканията на въстаниците са умерени – да се спазва Гюлханския хатишериф, да бъдат прекратени издевателствата на местните управници, да се подобри събирането на данъците, т.е. В домашната му библиотека били „Рибният буквар“, „Под игото“ и съчиненията на Христо Ботев и Любен Каравелов. Въпреки това местната администрация във Видинския санджак бави прилагането на Гюлханския хатишериф и премахването на господарлъците, което предизвиква Белоградчишкото въстание от 1850 година. Публикува за първи път в 1893 година в списание „Мисъл“ възванието на Неофит Рилски към Русия след обявяването на Гюлханския хатишериф. Известното Нишко въстание от 1841 г. е отразено от всички източници (френски, австрийски, руски и прочее), като въстание на българското население срещу несправедливостите при прилагането на място на Гюлханския хатишериф. Краят на безредиците и относителната либерализация след Гюлханския хатишериф от 1839 година дават нов тласък на стопанския живот – абаджийското производство започва да се концентрира в по-големи предприятия, създадени са търговски къщи с мащабна дейност от Манчестър до Калкута, през 1845 година Михалаки Гюмюшгердан основава първата текстилна фабрика. Атанасий“, развалините на която стояли там до унищожаването им в 1902 г. Селото още във времето на Второто българско царство е било със статут на войнишко селище (съдейки и по името му), който статут запазва дори до 1839 г., когато с Гюлханския хатишериф тази категория население е освободена от войнишките си тегоби. Гюлхански хатишериф

Гюлханският хатишериф е султански указ (наречен още и първият акт на Танзимата), издаден от султан Абдул Меджид (1839-1861) и обнародван на 3 ноември 1839 г.

През 1838 г. в Османската империя е назначена комисия начело с реформатора Мустафа Решид паша, която трябвало да подготви проект за реформи с цел европеизацията на Османската империя. В края на XVIII век се появили и първите български буквари – този на Христофор Жефарович и църковнославянският буквар, отпечатан през 1792 г. със средствата на Марко Теодорович. Български буквар (Бусилин)

„Български буквар“ е буквар, написан през 1844 г. от възрожденския педагог, фолклорист, психолог и историк Георги Бусилин. Заради последвалите събития обединението не се случва. Той е написан на характерния български говор на павликяните, отпечатан на латиница и е бил използван като домашен буквар от павликянското население в Пловдивско.