Кой от посочените документи е пряко свързан с последиците от Първата световна война в България:
Манифест към българския народ на правителството на Кимон Георгиев (19 май 1934 г.) Закон за защита на държавата (4 януари 1924 г.) Закон за защита на нацията (21 януари 1941 г.) Закон за съдене и наказание на виновниците за народната катастрофа (22 ноември
A B C D
След преврата на 19 май 1934 г., като близък на двореца е интерниран от правителството на Кимон Георгиев в гр. Правителство на Кимон Георгиев 1

Първото правителство на Кимон Георгиев е петдесет и първо правителство на Царство България, назначено с Указ № 2 от 19 май 1934 г. на цар Борис III. След преврата начело с Кимон Георгиев на 19 май 1934 г. политическите партии, в т.ч. Правителството на Кимон Георгиев, дошло на власт с преврата на 19 май 1934 г., премахва общинските съвети и с това ликвидира местното самоуправление. Взаимодейства със студентската организация БОНСС от 1930 г.

РМС е забранен от правителството на Кимон Георгиев след преврата от 19 май 1934 г. и преминава в нелегалност. Управлява страната до 19 май 1934 г., след което е наследено от първото правителство на Кимон Георгиев. През 1934 година ВМРО е забранена от правителството на Кимон Георгиев. Преименувано е на 14 август 1934 г. с указ на правителството на Кимон Георгиев. Селото е преименувано на Баново на 14 август 1934 г. с разрешение на правителството на Кимон Георгиев. БЗНС „Врабча 1“ се обявява против държавния преврат на 19 май 1934 г. След забраната на политическите партии от правителството на Кимон Георгиев БЗНС „Врабча 1“ води полулегален начин на живот. Името на селото е променено на Левски през 1934 при правителството на Кимон Георгиев. Названието на селото до 1934 година е Сърбеница, след което името му е сменено от дошлото на власт на 19 май правителство на Кимон Георгиев. Участва в подготовката на Деветнадесетомайския преврат от 1934 година, след който става министър на вътрешните работи в правителството на Кимон Георгиев. В 6:25 новият министър-председател Кимон Георгиев прочита по радиото предварително подготвена Прокламация към българския народ и обявява състава на новия кабинет. Иначе ние бихме имали гражданска война.“" На власт идва правителството на Отечествения фронт, ръководено от Кимон Георгиев. Затова на 3 октомври същата година с манифест „към българския народ“ царят обявява своята абдикация. Правителството на Кимон Георгиев забранява ВМРО след Деветнадесетомайския преврат, но част от дейците ѝ продължават нелегалната си дейност дори след края на Втората световна война. Новото правителство начело с Кимон Георгиев (19 май 1934 – 22 януари 1935) отменя Търновската конституция, разпуска Народното събрание и забранява политическите партии и революционните организации. Новото правителство начело с Кимон Георгиев (19 май 1934 – 22 януари 1935) отменя Търновската конституция, разпуска Народното събрание и забранява политическите партии и революционните организации. България в Първата световна война

Участието на България в Първата световна война включва бойните действия на Царство България в Първата световна война. Днес училището е закрито, сградата е ремонтирана и функционира като Клуб на пенсионера.Селото е преименувано на 14 август 1934 г. с Министерска заповед на правителството на Кимон Георгиев. Правителство на Кимон Георгиев 2

Второто правителство на Кимон Георгиев е шестдесет и трето правителство на Царство България, назначено с Указ № 4 и 5 от 9 септември 1944 г.. Управлява страната до 31 март 1946 г., след което е наследено от третото правителство на Кимон Георгиев. Отзвукът от Първата световна война и последиците от Болшевишката революция не закъсняват и в Рига. Георгиев, тя описва спомените му от фронтовете на Първата световна война. ), според който революцията е пряко свързана с първата световна империалистическа война. Закон за защита на държавата

Законът за защита на държавата (ЗЗД) е изключителен наказателен закон в България, който е бил в сила от януари 1924 до октомври 1944 г. Гласуван е от 21 Обикновено Народно събрание на 4 януари 1924 г., влязал в сила с Указ № 2 от 23 януари 1924 г. Изменян и допълван четири пъти чрез Закон за изменение и допълнение на Закона за защита на държавата (ЗИДЗЗД). На 4 януари 1924 г. е гласуван „Закон за защита на държавата“, който забранява организациите, служещи си с революционни методи, и предвижда тежки наказания за привържениците им. Наредба-закон за защита на народната власт

Наредба-закон за защита на народната власт е извънреден закон в България, приет на 26 януари 1945 година от правителството на Кимон Георгиев. Причините за обявяването на Втората световна война може би се коренят най-вече в последиците на Първата световна война. Отзвукът от Първата световна война и последиците от Болшевишката революция не закъсняват и в Рига. България в Първата световна война

Участието на България в Първата световна война включва бойните действия на Царство България в Първата световна война. ), според който революцията е пряко свързана с първата световна империалистическа война. На 16 януари 1896 г. е издаден първият в България закон за растителна защита – „"Закон за мерки против филоксерната зараза (чума на лозата) и възобновяването на опустошените от нея лозя"“, а датата „16 януари“ от 2006 г. официално се чества като „Ден на Растителната Защита“ в България . Със Закон за защита на нацията (в сила от 23 януари 1941 г.) В опита си да се справи с „болшевистко-комунистическата опасност“, през януари 1924 г. правителството прокарва Закон за защита на държавата, с който се обявяват за незаконни всички организации, които си поставят за цел насилствено вземане на властта. През януари 1935 г. в България е съставен нов кабинет, в който военните поемат пряко отговорността за управлението на държавата. През януари 1935 г. в България е съставен нов кабинет, в който военните поемат пряко отговорността за управлението на държавата. През Първата световна война е окупирано от България. Едновременно е приет с наредба-закон и успоредния на ЗЗД изключителен наказателен Закон за защита безопасността на държавата (одобрен с указ № 13 от 1 септември 1934 г.). Тя е за неутралитет на България в Първата световна война. Преди включването на България във Втората световна война, в българското законодателство е въведен Закон за защита на нацията (ЗЗН), който е насочен изключително срещу евреите. Неговата книга "България след Ньойския договор" е една от най-аргументираните книги, написани от чужденец в защита на българската кауза след Първата световна война. След Първата световна война участва в кампанията за защита на българската кауза в Македония. България влиза в Първата световна война на 4 октомври 1915 като съюзник на Централните сили. Закон за защита от дискриминация

Законът за защита от дискриминация (ЗЗДискр) е български закон, изработен през 2003 г. и влязъл в сила на 1 януари 2004 г. в изпълнение на поетите от Република България международни ангажименти за законодателна забрана на дискриминацията по различни признаци и изграждането на национален механизъм за превенция на и защита от дискриминация. След Първата световна война Ардино е част от Мастанлийски окръг в България. Като реакция към броя жертви от Първата световна война Паунд загубва вяра в Англия и обвинява за последиците от войната лихварството и международния капитализъм. През октомври 1915 г. България влиза в Първата световна война. В началото на Първата световна война, през 1914 г., Путник ръководи успешната защита на Сърбия от австро-унгарските войски. При включването на България в Първата световна война (септември 1915 г.) Със Закон за защита на нацията (в сила от 23 януари 1941 г.) Закон за защита на нацията

Законът за защита на нацията е приет от българския парламент и влиза в действие от януари 1941 г. Това е изключителен български закон от комплексен тип, който остава в сила от 23 януари 1941 г. до 27 ноември 1944 г. Законът за защита на нацията не се позовава на действащата към момента на приемането му Търновска конституция. На 21 януари 1941 година влиза в сила Законът за защита на нацията (ЗЗН). През януари 1941 г. е внесен в Народното събрание, приет и започва да се прилага „Закон за защита на нацията“. Преди включването на България във Втората световна война, в българското законодателство е въведен Закон за защита на нацията (ЗЗН), който е насочен изключително срещу евреите. След приемането на Закона за защита на нацията на 23 януари 1941 г. дружеството им е ликвидирано. Закон за защита на държавата

Законът за защита на държавата (ЗЗД) е изключителен наказателен закон в България, който е бил в сила от януари 1924 до октомври 1944 г. Гласуван е от 21 Обикновено Народно събрание на 4 януари 1924 г., влязал в сила с Указ № 2 от 23 януари 1924 г. Изменян и допълван четири пъти чрез Закон за изменение и допълнение на Закона за защита на държавата (ЗИДЗЗД). В началото на 1943 г. е арестуван по антиеврейския репресивен Закон за защита на нацията. По време на Втората световна война Ротари клубовете в Царство България са забранени със Закона за защита на нацията (ДВ, бр. Наредба-закон за защита на народната власт

Наредба-закон за защита на народната власт е извънреден закон в България, приет на 26 януари 1945 година от правителството на Кимон Георгиев. Причините за обявяването на Втората световна война може би се коренят най-вече в последиците на Първата световна война. Отзвукът от Първата световна война и последиците от Болшевишката революция не закъсняват и в Рига. България в Първата световна война

Участието на България в Първата световна война включва бойните действия на Царство България в Първата световна война. ), според който революцията е пряко свързана с първата световна империалистическа война. На 16 януари 1896 г. е издаден първият в България закон за растителна защита – „"Закон за мерки против филоксерната зараза (чума на лозата) и възобновяването на опустошените от нея лозя"“, а датата „16 януари“ от 2006 г. официално се чества като „Ден на Растителната Защита“ в България . По време на Втората световна война антиеврейската политика намира израз в приетия Закона за защита на нацията. Георги Георгиев е роден на 21 януари 1941 г. в София, Царство България. През Първата световна война е окупирано от България. Тя е за неутралитет на България в Първата световна война. Още от началото на Втората световна война (1941 – 1945) взима участие в мобилизацията на населението за защита на СССР. Законът за защита на нацията е последван от Закон за еднократния данък върху имуществата на лицата от еврейски произход (юли 1941) и Закон за възлагане на Министерския съвет да вземе всички мерки за уреждане на еврейския въпрос и свързаните с него въпроси (юли 1942). Първата бомбардировка на Кьонигсберг е извършена от Съветските ВВС през 1941 г., в началото на Втората световна война. Неговата книга "България след Ньойския договор" е една от най-аргументираните книги, написани от чужденец в защита на българската кауза след Първата световна война. Освободен е през 1955 г.

Умира на 21 януари 1982 г.

През Втората световна война е награден със златен Германски кръст (на 15 ноември 1941 г.) Гласува за приемането на антисемитския Закон за защита на нацията и лично председателства заседанието с което е приет на 19 ноември на 1940 г. . Непосредствено след като поема властта, доминираното от земеделците правителство прокарва на 22 ноември 1919 г. през Народното събрание „Закон за съдене и наказание на виновниците за Втората национална катастрофа“. Референдум за съдене на виновниците за националните катастрофи (1922)

Референдум за съдене на виновниците за националните катастрофи се провежда в България на 19 ноември 1922. Поради обвинение по член 4 от Закона за съдене виновниците за народната катастрофа – „за забогатяване по време на война“, е арестуван през 1919 г. Прекарва девет месеца в предварителен арест. Държавно обвинителство

Държавното обвинителство се създава по силата на „Закона за съдене и наказване виновниците за националната катастрофа“, приет на 22 ноември 1919 г. от XVIII Обикновено Народно събрание. Прилага се комбинирано с влязлата в сила на 3 октомври 1944 г. Наредба-закон за съдене от Народния съд на виновниците за въвличане на България в световната война и за злодеянията, свързани с нея. На 6 октомври 1944 г. правителството утвърждава "Наредба-закон за съдене от народен съд на виновниците за въвличането на България във войната". Закон за съдене на хората

Закон за съдене на хората (, ЗСЛ) е правен документ от времето на Първата българска държава. На следващата година изразява недоволството си от закона за осъждането на виновниците за националната катастрофа, причинена от участието на Царство България на страната на Централните сили в Първата световна война. Третият държавен съд функционира на основата на "Закона за наказване на виновниците за националната катастрофа", приет от правителството на Българския земеделски народен съюз, чиято цел е наказване на виновните за участието и поражението на България в Първата световна война. През 1994 година Върховният съд се обръща към Конституционния съд – съдебната институция, компетентна да се произнесе за конституционосъобразността на Наредбата – закон за съдене от Народен съд виновниците за въвличане България в Световната война срещу Съюзените народи и за злодеянията, свързани с нея (Обн. През 1922 година е проведен референдум за съдене на виновниците за националните катастрофи. Причините за обявяването на Втората световна война може би се коренят най-вече в последиците на Първата световна война. Малоазийска катастрофа

Малоазийска катастрофа () е термин в историографията за означение на последиците за Гърция от загубата ѝ във втората гръцко-турска война. Отзвукът от Първата световна война и последиците от Болшевишката революция не закъсняват и в Рига. 22 и други документи, определени със закон или с правилника за прилагане на този закон. Резултатите от участието на България в Първата световна война и преживяната от България национална катастрофа внасят коренна промяна в развитието на македонския въпрос. След референдума за съдене виновниците за националната катастрофа (1922), в резултат на който лидерите на опозиционния Конституционен блок се оказват в затвора заради участието си в управлението по време на Междусъюзническата и Първата световна война, загубени от България, както и след изборите от април 1923, спечелени с пълно мнозинство от БЗНС на Александър Стамболийски, водачите на Народния сговор, заедно с Военния съюз и Вътрешната македонска революционна организация, организират Деветоюнския преврат като единствено възможно средство за овладяване на властта. След края на войната Станчев е съден с виновниците за националната катастрофа. Наредба-закон за защита на народната власт

Наредба-закон за защита на народната власт е извънреден закон в България, приет на 26 януари 1945 година от правителството на Кимон Георгиев. България в Първата световна война

Участието на България в Първата световна война включва бойните действия на Царство България в Първата световна война. Главен съдия от Великобритания на Нюрнбергския процес, воден срещу виновниците за Втората световна война. Тя е за неутралитет на България в Първата световна война. Национална катастрофа, породена от загубата в Първата световна война, и промяната на режима в България слагат край на политическата му кариера. Приет е „Закон за съдене на незаконно забогателите чиновници“. ), според който революцията е пряко свързана с първата световна империалистическа война.