Kоя от посочените природни зони се характеризира с умереноконтинентален климат, с много езера и блата, с подзолисти почви, а растителността е представена  от бор, ела, смърч и бреза?
тайга лесотундра степи вечнозелени гори и храсти
A B C D
В северната подзона преобладават заблатените гори от даурска лиственица с примеси от смърч и бреза (северна тайга), развити върху замръзнали подзолисти почви. Преобладават бор, смърч, бреза, осика, ела. Голяма част от равнината е заета от горската зона (горско-блатиста зона), в пределите на която върху подзолисти почви преобладава иглолистната тайга, състояща се от смърч, ела, кедър, бор и сибирска лиственица. Най-висок процент на залесеност има в подзоната на южната тайга (35%) където господстват иглолистните гори (ела, смърч, бор, кедър) с примеси от бреза, осика и лиственица. Покрито е с гъста тайга от лиственица, кедър, смърч и бор. Голяма част от областта е заета от тайга, състояща се основно от бор, ела, кедър, смърч и лиственица. Почти целият остров е покрит с гъсти иглолистни гори (тайга), представени от бял смърч, балсамова ела и черен смърч и по-малко широколистни гори – главно американска бяла бреза. На север растителността е предимно храстова и храстово-мъхова, развита върху торфени и глинесто-блатни почви, на юг е зоната на лесотундрата с участието на петна от смърч и бреза върху слабоподзолисти глинести почви, а южно от северната полярна окръжност преобладава иглолистната тайга. На юг от река Подкаменна Тунгуска се простира южната тайга, като в западната част преобладават тъмните иглолистни гори (смърч, ела, сибирски кедров бор, сибирска лиственица), а на изток – лиственично-борови и борови гори, развити върху ливадно-подзолисти замръзнали почви. Междуречията са покрити с лиственична тайга, а в пониженията са разпространени храстова бреза, пасища и много блата. Засадени са най-вече иглолистни фиданки – бор, смърч и ела, а от широколистните преобладавали акация, орех, липа, бреза, ясен, бук. Селото се характеризира с умереноконтинентален полупланински климат. Обрасла е предимно с иглолистни (смърч, ела, бор) и брезово-осикови гори. Горите заемат 15% от територията на Калининградска област и са представени от смърч, бор, дъб, бреза, липа, габър, ела. В горите край селото растат бук, топола, ясен, бреза, явор, бор, ела, смърч, лиственици. Южната му част е покрита с тайга (смърч, лиственица и бреза), а северните му части са заети от тундрова растителност. Горският фонд е богат на иглолистни и широколистни видове – бор, смърч, бук, ела, дъб, бреза, върба и други. В по-високите му части горите са изградени от смърч и с понижаване на надморската височина започват да се смесват с бял бор, бяла мура, ела и други, а в най-ниските райони – с бук и бреза. Склоновете на планината са обрасли предимно с гори от смърч, ела и лиственица, а по рядко – от бор и кедър. Корпусът се изработва от ела или бор, а грифът – от бреза или дъб. Растителността е представена главно от широколистни и иглолистни дървета и храсти: бук, дъб, ела, бор, шипка, къпина и други. Това ги прави в повечето случаи почви с високи лесорастителни свойства, върху които успешно растат насаждения от бук, ела, смърч, бял бор и др. Ларвата се развива предимно в иглолистни дървета (бор, смърч, ела, лиственица), но понякога и в широколистни (бреза, бук, дъб). В тайгата господстват лиственицата, смесена с бор, а на изток доминират аянския смърч и белокората ела. Приморските части са силно заблатени, покрити с редки гори, а вътрешните части са заети от рядка лиственична тайга с примеси от смърч и ела. Преобладават бор, смърч, бреза, осика, ела. На север растителността е тундрова, а на юг – лесотундра и иглолистни гори (бор и смърч). В северната подзона преобладават заблатените гори от даурска лиственица с примеси от смърч и бреза (северна тайга), развити върху замръзнали подзолисти почви. Засадени са най-вече иглолистни фиданки – бор, смърч и ела, а от широколистните преобладавали акация, орех, липа, бреза, ясен, бук. Селото се характеризира с умереноконтинентален полупланински климат. Обрасла е предимно с иглолистни (смърч, ела, бор) и брезово-осикови гори. Голяма част от равнината е заета от горската зона (горско-блатиста зона), в пределите на която върху подзолисти почви преобладава иглолистната тайга, състояща се от смърч, ела, кедър, бор и сибирска лиственица. Горите заемат 15% от територията на Калининградска област и са представени от смърч, бор, дъб, бреза, липа, габър, ела. В горите край селото растат бук, топола, ясен, бреза, явор, бор, ела, смърч, лиственици. Горският фонд е богат на иглолистни и широколистни видове – бор, смърч, бук, ела, дъб, бреза, върба и други. В по-високите му части горите са изградени от смърч и с понижаване на надморската височина започват да се смесват с бял бор, бяла мура, ела и други, а в най-ниските райони – с бук и бреза. Склоновете на планината са обрасли предимно с гори от смърч, ела и лиственица, а по рядко – от бор и кедър. Корпусът се изработва от ела или бор, а грифът – от бреза или дъб. Растителността е представена главно от широколистни и иглолистни дървета и храсти: бук, дъб, ела, бор, шипка, къпина и други. Това ги прави в повечето случаи почви с високи лесорастителни свойства, върху които успешно растат насаждения от бук, ела, смърч, бял бор и др. Ларвата се развива предимно в иглолистни дървета (бор, смърч, ела, лиственица), но понякога и в широколистни (бреза, бук, дъб). В тайгата господстват лиственицата, смесена с бор, а на изток доминират аянския смърч и белокората ела. Най-висок процент на залесеност има в подзоната на южната тайга (35%) където господстват иглолистните гори (ела, смърч, бор, кедър) с примеси от бреза, осика и лиственица. Козяк се характеризира с голи и скалисти склонове, дерета и гори от бор, ела, бук, дъб. Преобладават бор, смърч, бреза, дъб, липа. Почти на 100% басейнът ѝ е покрит с гъсти гори (ела, бор, бреза и др. Бреговете на Мистасини са покрити с гъсти гори, съставени главно от смърч, бяла бреза, топола, лиственица и ела. Има видове като бор, ела, смърч и други. Характеризира с многобройни обширни плата с торфени блата, ледникови езера и останки от древни гори. Около нейните алеи днес се срещат широколистните дървета: ясен, явор, софора, чинар, бреза, топола, конски кестен и гинкобилоба и иглолостните: черен бор, бял бор, веймутов бор, хималайски бор, смърч, ела, кедър и туя. Преобладават бор, смърч, бреза, осика, ела. В северната подзона преобладават заблатените гори от даурска лиственица с примеси от смърч и бреза (северна тайга), развити върху замръзнали подзолисти почви. Засадени са най-вече иглолистни фиданки – бор, смърч и ела, а от широколистните преобладавали акация, орех, липа, бреза, ясен, бук. Селото се характеризира с умереноконтинентален полупланински климат. Обрасла е предимно с иглолистни (смърч, ела, бор) и брезово-осикови гори. Голяма част от равнината е заета от горската зона (горско-блатиста зона), в пределите на която върху подзолисти почви преобладава иглолистната тайга, състояща се от смърч, ела, кедър, бор и сибирска лиственица. Горите заемат 15% от територията на Калининградска област и са представени от смърч, бор, дъб, бреза, липа, габър, ела. В горите край селото растат бук, топола, ясен, бреза, явор, бор, ела, смърч, лиственици. Горският фонд е богат на иглолистни и широколистни видове – бор, смърч, бук, ела, дъб, бреза, върба и други. В по-високите му части горите са изградени от смърч и с понижаване на надморската височина започват да се смесват с бял бор, бяла мура, ела и други, а в най-ниските райони – с бук и бреза. Склоновете на планината са обрасли предимно с гори от смърч, ела и лиственица, а по рядко – от бор и кедър. Корпусът се изработва от ела или бор, а грифът – от бреза или дъб. Растителността е представена главно от широколистни и иглолистни дървета и храсти: бук, дъб, ела, бор, шипка, къпина и други. Това ги прави в повечето случаи почви с високи лесорастителни свойства, върху които успешно растат насаждения от бук, ела, смърч, бял бор и др. Ларвата се развива предимно в иглолистни дървета (бор, смърч, ела, лиственица), но понякога и в широколистни (бреза, бук, дъб). В тайгата господстват лиственицата, смесена с бор, а на изток доминират аянския смърч и белокората ела. По периферията ѝ върху обикновени и излужени черноземни почви и тук-таме сиви горски почви са развити ливадните степи, редувайки се с малки горички от бреза, сибирска лиственица, понякога бор и осика. Най-висок процент на залесеност има в подзоната на южната тайга (35%) където господстват иглолистните гори (ела, смърч, бор, кедър) с примеси от бреза, осика и лиственица. Козяк се характеризира с голи и скалисти склонове, дерета и гори от бор, ела, бук, дъб. Преобладават бор, смърч, бреза, дъб, липа. Почти на 100% басейнът ѝ е покрит с гъсти гори (ела, бор, бреза и др. Бреговете на Мистасини са покрити с гъсти гори, съставени главно от смърч, бяла бреза, топола, лиственица и ела. Най-долният горски пояс е зает от планински степи, нагоре следва планинско-горският пояс, съставен от бреза, осика, топола, ела, смърч, лиственица, кедър. Има видове като бор, ела, смърч и други. Характеризира с многобройни обширни плата с торфени блата, ледникови езера и останки от древни гори. В северната подзона преобладават заблатените гори от даурска лиственица с примеси от смърч и бреза (северна тайга), развити върху замръзнали подзолисти почви. Преобладават бор, смърч, бреза, осика, ела. Вурху алувиални оподзолени почви по дъното на долините на големите реки се срещат гори от бор и бреза, по рядко смърч, топола и широколистни храсти. Обрасла е предимно с иглолистни (смърч, ела, бор) и брезово-осикови гори. Растителността е представена главно от широколистни и иглолистни дървета и храсти: бук, дъб, ела, бор, шипка, къпина и други. Растителността е представена от твърдолистни гори и храсти. Склоновете на планината са обрасли предимно с гори от смърч, ела и лиственица, а по рядко – от бор и кедър. Козяк се характеризира с голи и скалисти склонове, дерета и гори от бор, ела, бук, дъб. Растителността по крайбрежието на Средиземно море е представена от вечнозелени дървета и храсти. Покрито е с гори от бор и ела. Почти на 100% басейнът ѝ е покрит с гъсти гори (ела, бор, бреза и др. Обрасъл е с гъсти иглолистни гори от бял бор, ела и смърч, по-малко с широколистни гори – най-вече бук и обширни пасища. Бреговете на Мистасини са покрити с гъсти гори, съставени главно от смърч, бяла бреза, топола, лиственица и ела. Характеризира с многобройни обширни плата с торфени блата, ледникови езера и останки от древни гори. В горния горски пояс господстват иглолистните гори, основно смърч, на места с ела и бор. В горния горски пояс господстват иглолистните гори, основно смърч, на места с ела и бор. Преобладават иглолистните гори (66%, бор, смърч), а широколистните гори заемат 28,6%, съставени основно от бреза, осика и елша. Почти целият остров е покрит с гъсти иглолистни гори (тайга), представени от бял смърч, балсамова ела и черен смърч и по-малко широколистни гори – главно американска бяла бреза. Най-висок процент на залесеност има в подзоната на южната тайга (35%) където господстват иглолистните гори (ела, смърч, бор, кедър) с примеси от бреза, осика и лиственица. На север растителността е тундрова, а на юг – лесотундра и иглолистни гори (бор и смърч). На юг от река Подкаменна Тунгуска се простира южната тайга, като в западната част преобладават тъмните иглолистни гори (смърч, ела, сибирски кедров бор, сибирска лиственица), а на изток – лиственично-борови и борови гори, развити върху ливадно-подзолисти замръзнали почви. Сред дървесните видове са доминирали смърч, бял бор, лиственица, бреза и хвойнови храсти. Разпространени са светли иглолистни гори от лиственица и бор и тъмни иглолистни гори – кедър, смърч и ела. Традиционно руската печка гори дърва (бреза, трепетлика, бор, ела и други. Растителността е бедна, представена главно от отделни петна от широколистни гори и храсти.