Годината на създаване на славянската азбука (глаголицата) е посочена в:
съчинението „За буквите” от Черноризец Храбър Балшинския каменен надпис на княз Борис Светославовия сборник, съставен от цар Симеон „Пространно житие на Свети Кирил” от Методий
A B C D
Съчинението на Черноризец Храбър е посветено на глаголицата (виж „За буквите“). В литературата съчинението „За буквите“ от Черноризец Храбър се причислява към ораторската проза. Пример за апология в старобългарската литература е произведението „За буквите“ от Черноризец Храбър, в което авторът заклеймява нападките на триезичниците срещу светостта на славянската азбука. Черноризец Храбър е друг виден български книжовник от края на ІХ-ти и началото Х век, от чието творчество оцелява само съчинението „За буквите“. За буквите

„За буквите“ (на старобългарски: ) е единственото запазено полемическо съчинение от Черноризец Храбър, вероятно писано в края на 9 век, около 893 година. Единственият книжовен източник, в който се посочва годината, в която е създадена глаголическата писменост, е съчинението „За буквите“ („"О писмєньхъ"“) на старобългарския писател Черноризец Храбър, а именно 6363 г. по александрийското летоброене, или 863 г. по сегашното летоброене. Черноризец Храбър

Черноризец Храбър () е средновековен български духовник и писател. В него Солунските братя през 855 г. създават първата славянската азбука - глаголицата. Забележителни са „Шестоднев“ от Йоан Екзарх, „Учително евангелие“ (включващо и „Азбучна молитва“) от Константин Преславски, За буквите на Черноризец Храбър. Традиционно възприетото становище е, че Черноризец Храбър защитава правото на славянската писменост да съществува наравно с гръцката и еврейската. Два пъти е номинирана за „Черноризец Храбър“ Черноризец Храбър в своя трактат "„Сказание за буквите“" точно дава времето, когато е завършена азбуката в 6363 г. от „сътворението на света“ (6363 – 5508 = 855 г. Средно училище „Черноризец Храбър“ (Велики Преслав)

Средно училище „Черноризец Храбър“ е средно училище във Велики Преслав, разположено на адрес ул. Климент Охридски, Черноризец Храбър, св. Носител на наградите „Черноризец Храбър“ за 2008 г. и „Св. В края на 2004 г. получава наградата „Черноризец Храбър“ за цялостно творчество. Завършил е ВСУ „Черноризец Храбър“ със специалност икономика. Това популярно и единствено известно произведение на Черноризец Храбър е посветено на защитата на славянската писменост от влиянието на чуждите, най-вече византийските среди, и техните поддръжници в България. Преподавател е във филиала в Смолян на Варненския свободен университет „Черноризец Храбър“. Папа Йоан VІІІ одобрява използването на славянската азбука (глаголицата), създадена от Константин-Кирил Философ и разрешава провеждането на светата литургия на славянски език. Притежател на приза "„Черноризец Храбър“" в категорията „Спортна журналистика“ за №1 в печатните медии. Името на Черноризец Храбър е открито от К. Ф. Калайдович, който намерил т.н. Климент Охридски“ и Варненския свободен университет „Черноризец Храбър“. Черноризец Храбър (буквално „храбър монах“, въпреки че „Храбър“ може да е собствено име) е работил в Преславската книжовна школа в края на 9 и началото на 10 век. Носител е на наградите за есеистика „Паница“ (1999), „Черноризец Храбър“ (2002) и „Димитър Пешев“ (2005). В него Солунските братя през 855 г. създават първата славянската азбука - глаголицата. Според някои български изследователи след приемането на християнството и утвърждаването на славянската азбука в България великият хан (канасубиги) Борис става княз. Папа Йоан VІІІ одобрява използването на славянската азбука (глаголицата), създадена от Константин-Кирил Философ и разрешава провеждането на светата литургия на славянски език. 2007), архетипния модел на глаголическата азбука ("Глаголицата". Княз Борис е подкрепял Климент в книжовната му дейност по създаване на „кирилицата“. В Плиска българския владетел княз Борис покръства българския народ през 864 г. Друго изключително важно събитие свързано с българите е посрещането на създателите на славянската азбука Светите братя Кирил и Методий в първата българска столица. Съществува разлика в означаването на числата в глаголицата и в гръцката азбука. Азбуката, която създават двамата братя, глаголицата е съобразена със звуковия състав на славянската реч. По това време е създадена глаголицата, първата славянска азбука. Датата е посочена в каменен релеф с цветя и малки глави. В манастира Свети Полихрон (Витиния) е създадена първата славянска азбука – глаголицата. На каменен надпис отвън се чете датата "5 октомври" без година, но иконата на Свети Николай носи годината 1877. В каменен надпис на хан Маламир (830 – 836 г. Неговото основаване е датирано от каменен надпис с точност- 23 април 889 г. основан от княз Борис I след покръстването на българския народ и е пряко свързан с княза и с цар Симеон Велики. Училището носи името на двамата братя, създали славянската азбука – „Св. Тази информация е от каменен надпис в храма. Тук в 863 г. са донесли славянската азбука св. "В колона „Основано“ е посочена годината на придобиване на статут на висше училище." Глаголицата постепенно е заменена с кирилица – азбука, създадена в Преславската книжовна школа в началото на X век. Глаголицата постепенно е заменена с кирилица – азбука, създадена в Преславската книжовна школа в началото на X век. В църквата се пази латински каменен надпис. В един каменен надпис на Омуртаг родът е споменат под името Ермиар. Смята се, че именно тогава в този манастир е съставена глаголицата – първата славянска азбука. Днес училището все още носи името на първоапостолите, създали славянската азбука – „Св. За целта на мисията е използвана изобретената по-рано от Константин – Кирил и нова азбука – глаголицата. В него Солунските братя през 855 г. създават първата славянската азбука - глаголицата. Картината „Българският цар Симеон – Основоположникът на Славянската литература“ е част от произведението от 20 платна на Алфонс Муха "Славянската епопея". Папа Йоан VІІІ одобрява използването на славянската азбука (глаголицата), създадена от Константин-Кирил Философ и разрешава провеждането на светата литургия на славянски език. 2007), архетипния модел на глаголическата азбука ("Глаголицата". "Българският цар Симеон: Основател на славянската писменост"

Периодът на богослужението на славянски в чешките земи не трае дълго. По това време е създадена глаголицата, първата славянска азбука. Съществува разлика в означаването на числата в глаголицата и в гръцката азбука. В манастира Свети Полихрон (Витиния) е създадена първата славянска азбука – глаголицата. Азбуката, която създават двамата братя, глаголицата е съобразена със звуковия състав на славянската реч. Тук в 863 г. са донесли славянската азбука св. Цар Симеон (улица в София)

„Цар Симеон“ е централна улица в София. В „Иполитовият сборник“ съществува подобно изображение на цар Симеон I но лицето му е напълно заличено, поради неуспешни опити за реставрация. Училището носи името на двамата братя, създали славянската азбука – „Св. За целта на мисията е използвана изобретената по-рано от Константин – Кирил и нова азбука – глаголицата. Смята се, че именно тогава в този манастир е съставена глаголицата – първата славянска азбука. Глаголицата постепенно е заменена с кирилица – азбука, създадена в Преславската книжовна школа в началото на X век. Глаголицата постепенно е заменена с кирилица – азбука, създадена в Преславската книжовна школа в началото на X век. "В колона „Основано“ е посочена годината на придобиване на статут на висше училище." За тази цел Константин-Кирил Философ създал една нова азбука – "глаголицата". Целият текст на ръкописа е съставен с азбука от 20 – 30 букви. В документ е посочена годината 1878, когато църквата е осветена от Митрополит Климент. – годината, посочена в грамотата за дата, в която уж е написана. Самата дума "азбука" произлиза от имената на първите две букви от глаголицата и кирилицата – азъ и боукы. Мощите му, открити от Кирил и Методий, фактически осигуряват освещаването на славянската азбука от Рим. Цар Симеон (картина)

„Цар Симеон“ е може би най-популярната картина на българския художник проф. „"— Пространно житие на Константин – КирилНяколкогодишните усилия на Кирил и Методий полагат основите на създаването на независима църковна организация в Моравия. Кирил и Методий с архиерейски одежди, държащи свитък със славянската азбука. Препредаден и пресъздаден е откъс от нея в Пространно житие на Константин-Кирил. Мощите му, открити от Кирил и Методий, фактически осигуряват освещаването на славянската азбука от Рим. Глаголицата е първата известна славянска азбука, създадена от братята Кирил и Методий и разпространена в България от техните ученици. Папа Йоан VІІІ одобрява използването на славянската азбука (глаголицата), създадена от Константин-Кирил Философ и разрешава провеждането на светата литургия на славянски език. Така новосъздадената от братята Кирил и Методий азбука – глаголицата – и богослужението за славяните достигат до българските земи. В него Солунските братя през 855 г. създават първата славянската азбука - глаголицата. В града са родени създателите на глаголицата Кирил и Методий. Селимински е оценил много високо 1000-годишнината от създаването на славянската азбука и пристигането на солунските братя Кирил и Методий във Великоморавия. Основни данни за живота и делото на Методий се съдържат в Житие Методиево, краткото и пространно житие на брат му Кирил, както и в житията на Климент Охридски и на Наум, написани на гръцки език. Със своята проповедническа дейност братята Кирил и Методий успяват да наложат славянската азбука сред част от западните славяни. Кирил и Методий“ в Пловдив по инициатива на Найден Геров се отбелязва празника на създателите на глаголицата – Кирил и Методий. Кирил и Методий“ в Пловдив се организира празник на светите братя Кирил и Методий – създатели на славянската писменост. Моравска мисия

Моравската мисия е мисия на братята Кирил и Методий във Великоморавия, по време на която практически се полага славянската азбука. Те са братята Кирил и Методий – създали глаголицата. Носи името на българските светци и създатели на славянската азбука Кирил и Методий, които римокатолическата църква канонизира като светци-защитници на Европа. В манастира Свети Полихрон (Витиния) е създадена първата славянска азбука – глаголицата. Така новосъздадената азбука (глаголица) от братята Кирил и Методий идва в българските земи около 886 г. В началото на 9 век се разработва нова азбука, наречена кирилица, на основата на гръцката писменост и глаголицата. Пространно житие на Константин-Кирил, а именно за знатния произход на Кирил, за хазарската му мисия, за намирането на мощите на Свети Климент I, папа Римски, за отнасянето им в Рим, за смъртта на Константин-Кирил Философ. За целта на мисията е използвана изобретената по-рано от Константин – Кирил и нова азбука – глаголицата. За тази цел Константин-Кирил Философ създал една нова азбука – "глаголицата". Кратко житие на Климент Охридски

Краткото житие на Климент Охридски е много важен извор за делото на Кирил и Методий. Константин-Кирил Философ

Свети Кирил Философ (, "Kyrillos", "Kiril", "Cyril"; ) е учен богослов от Византия, създател на глаголицата. Свети Кирил и Методий (Свищов)

„Свети Кирил и Методий“ е християнска църква в Свищов, България, част от Никополската епархия на Римокатолическата църква.