На коя част от електромагнитния спектър съответства електромагнитна вълна с дължина cm 5=λ ? 
микровълни рентгенови лъчи инфрачервени лъчи видима светлина
A B C D
Видимият спектър е част от електромагнитния спектър. Създава се сферична вълна с дължина на вълната λ и вълново число "k" = 2π/λ. дължина на вълната λ = 12,23 cm. Радиовълните са електромагнитни вълни, част от електромагнитния спектър. Светлината, която виждаме с очите си, е наистина много малка част от електромагнитния спектър. Те се движат в пространството със скоростта на светлината, придружени от електромагнитна вълна с определена дължина. Термографските прибори засичат инфрачервеното лъчение от електромагнитния спектър (с приблизителна дължина на вълната между 0,9 и 14 µm). Като всяка електромагнитна вълна, видимата светлина се характеризира с яркост, дължина на вълната и поляризация. Небесната дъга например нагледно показва оптичната (видимата) част на електромагнитния спектър. Слънцето и звездите излъчват по-голямата част от своята светлина във видимата част на електромагнитния спектър. В същото време, тъй като светлината е електромагнитна вълна, други форми на електромагнитно излъчване като рентгеново лъчение, микровълни и радиовълни проявяват подобни свойства. Светлината, която виждаме с очите си, обаче е много малка част от електромагнитния спектър на слънчевата светлина. Видим спектър

Видим спектър или видим диапазон на светлината се нарича онази част от електромагнитния спектър, която може да се възприеме от човешкото око. Оттук може да се определи дължината на вълната по известна честота и обратно:

λ="c"/"f, f"="c"/λ

Когато електромагнитна вълна навлезе в материална среда, тя намалява скоростта си. В електромагнитния спектър те са разположени в областта на големите честоти и съответно са с малка дължина на вълната. Нейната повърхност с температура около 31 000 К излъчва предимно в ултравиолетовата част на електромагнитния спектър. Електромагнитните вълни с определена дължина на вълната λ (във вакуум) имат съответна честота ν и енергия на фотона E. Затова електромагнитният спектър може да се опише еднакво добре като функция на коя да е от тези три величини. Така например повърхността на Слънцето при 6000 K излъчва във видимата част на електромагнитния спектър. Светлина

Светлината е електромагнитно излъчване с дължина на вълната във видимия за човешкото око диапазон на електромагнитния спектър, приблизително от 400 до 750 nm. Разпределението на тази светлина в електромагнитния спектър (наричано "спектър" на обекта) се определя от състава на обекта. Листата са с дължина 3 – 5 cm. Опашката е с дължина около 5 cm. Инфрачервената част на електромагнитния спектър покрива обхвата от приблизително 3 THz (100 μm) до 400 THz (750 nm). Достига дължина от 5 – 10 cm. Приосновните листа са с дължина на дръжката 5 – 9 cm, на петурите 5 – 7 cm, широчина 2,5 – 3 cm. Видимият спектър е част от електромагнитния спектър. Разсеяните рентгенови лъчи имат същата дължина на вълната като попадащите рентгенови лъчи. Създава се сферична вълна с дължина на вълната λ и вълново число "k" = 2π/λ. дължина на вълната λ = 12,23 cm. Радиовълните са електромагнитни вълни, част от електромагнитния спектър. В електромагнитния спектър рентгеновите лъчи се намират между ултравиолетовото излъчване и гама-лъчите. Тъй като енергията на фотона е обратно пропорционална на неговата дължина, електромагнитна вълна с енергия на видимата светлина или по-висока (респективно с по-малка дължина) като ултравиолет, ренгенови лъчи и гама-лъчи могат да предизвикат фотолиза. Електромагнитни вълни с дължина на вълната над 0,1 nm се наричат „меки“ рентгенови лъчи. Светлината, която виждаме с очите си, е наистина много малка част от електромагнитния спектър. Те се движат в пространството със скоростта на светлината, придружени от електромагнитна вълна с определена дължина. Термографските прибори засичат инфрачервеното лъчение от електромагнитния спектър (с приблизителна дължина на вълната между 0,9 и 14 µm). При дължина на вълната под 0,1 nm се наричат „твърди“ рентгенови лъчи. Като всяка електромагнитна вълна, видимата светлина се характеризира с яркост, дължина на вълната и поляризация. Небесната дъга например нагледно показва оптичната (видимата) част на електромагнитния спектър. Слънцето и звездите излъчват по-голямата част от своята светлина във видимата част на електромагнитния спектър. Светлината, която виждаме с очите си, обаче е много малка част от електромагнитния спектър на слънчевата светлина. Видим спектър

Видим спектър или видим диапазон на светлината се нарича онази част от електромагнитния спектър, която може да се възприеме от човешкото око. Оттук може да се определи дължината на вълната по известна честота и обратно:

λ="c"/"f, f"="c"/λ

Когато електромагнитна вълна навлезе в материална среда, тя намалява скоростта си. В електромагнитния спектър те са разположени в областта на големите честоти и съответно са с малка дължина на вълната. Нейната повърхност с температура около 31 000 К излъчва предимно в ултравиолетовата част на електромагнитния спектър. Успореден сноп от рентгенови лъчи с различна дължина на вълната, която е от порядъка на разстоянието между атомите, пада върху кристал. Излъчват се и рентгенови лъчи с висока енергия. Вълните в електромагнитния спектър варират от много дълги радио вълни (с размерите на сгради и по големи) до много къси гама лъчи (по-малки от ядрото на атом). Спектрометър е понятие, използвано за инструментите, които оперират в широк спектър от дължини на вълната – от гама и рентгенови лъчи до инфрачервения диапазон. Електромагнитните вълни с определена дължина на вълната λ (във вакуум) имат съответна честота ν и енергия на фотона E. Затова електромагнитният спектър може да се опише еднакво добре като функция на коя да е от тези три величини. Видимият спектър е част от електромагнитния спектър. Създава се сферична вълна с дължина на вълната λ и вълново число "k" = 2π/λ. дължина на вълната λ = 12,23 cm. Радиовълните са електромагнитни вълни, част от електромагнитния спектър. В електромагнитния спектър рентгеновите лъчи се намират между ултравиолетовото излъчване и гама-лъчите. Тъй като енергията на фотона е обратно пропорционална на неговата дължина, електромагнитна вълна с енергия на видимата светлина или по-висока (респективно с по-малка дължина) като ултравиолет, ренгенови лъчи и гама-лъчи могат да предизвикат фотолиза. Светлината, която виждаме с очите си, е наистина много малка част от електромагнитния спектър. Те се движат в пространството със скоростта на светлината, придружени от електромагнитна вълна с определена дължина. Термографските прибори засичат инфрачервеното лъчение от електромагнитния спектър (с приблизителна дължина на вълната между 0,9 и 14 µm). Като всяка електромагнитна вълна, видимата светлина се характеризира с яркост, дължина на вълната и поляризация. Небесната дъга например нагледно показва оптичната (видимата) част на електромагнитния спектър. Слънцето и звездите излъчват по-голямата част от своята светлина във видимата част на електромагнитния спектър. Светлината, която виждаме с очите си, обаче е много малка част от електромагнитния спектър на слънчевата светлина. Видим спектър

Видим спектър или видим диапазон на светлината се нарича онази част от електромагнитния спектър, която може да се възприеме от човешкото око. Оттук може да се определи дължината на вълната по известна честота и обратно:

λ="c"/"f, f"="c"/λ

Когато електромагнитна вълна навлезе в материална среда, тя намалява скоростта си. В електромагнитния спектър те са разположени в областта на големите честоти и съответно са с малка дължина на вълната. Нейната повърхност с температура около 31 000 К излъчва предимно в ултравиолетовата част на електромагнитния спектър. Те са наречени инфрачервени („подчервени“) лъчи. Вълните в електромагнитния спектър варират от много дълги радио вълни (с размерите на сгради и по големи) до много къси гама лъчи (по-малки от ядрото на атом). Електромагнитните вълни с определена дължина на вълната λ (във вакуум) имат съответна честота ν и енергия на фотона E. Затова електромагнитният спектър може да се опише еднакво добре като функция на коя да е от тези три величини. Така например повърхността на Слънцето при 6000 K излъчва във видимата част на електромагнитния спектър. Светлина

Светлината е електромагнитно излъчване с дължина на вълната във видимия за човешкото око диапазон на електромагнитния спектър, приблизително от 400 до 750 nm. Разпределението на тази светлина в електромагнитния спектър (наричано "спектър" на обекта) се определя от състава на обекта. Листата са с дължина 3 – 5 cm. Опашката е с дължина около 5 cm. Като всяка електромагнитна вълна, видимата светлина се характеризира с яркост, дължина на вълната и поляризация. Видимият спектър е част от електромагнитния спектър. Слънцето и звездите излъчват по-голямата част от своята светлина във видимата част на електромагнитния спектър. Светлината, която виждаме с очите си, обаче е много малка част от електромагнитния спектър на слънчевата светлина. Разпределението на тази светлина в електромагнитния спектър (наричано "спектър" на обекта) се определя от състава на обекта. Създава се сферична вълна с дължина на вълната λ и вълново число "k" = 2π/λ. дължина на вълната λ = 12,23 cm. Повечето огледала са предназначени за видима светлина, но има и отразяващи други части от електромагнитния спектър – например огледалата за радиовълните са важен компонент на радиотелескопите. Светлина

Светлината е електромагнитно излъчване с дължина на вълната във видимия за човешкото око диапазон на електромагнитния спектър, приблизително от 400 до 750 nm. Радиовълните са електромагнитни вълни, част от електромагнитния спектър. Светлината, която виждаме с очите си, е наистина много малка част от електромагнитния спектър. Те се движат в пространството със скоростта на светлината, придружени от електромагнитна вълна с определена дължина. Термографските прибори засичат инфрачервеното лъчение от електромагнитния спектър (с приблизителна дължина на вълната между 0,9 и 14 µm). Ако φ (на схема 1) е ъгълът, под който се наблюдава първият дифракционен минимум на точков източник на светлина през кръгла оптична леща с диаметър D, за електромагнитна вълна с дължина λ ще бъде в сила:

Ъгълът φ е ъгловата разделителна способност на лещата. „видима пролука“ в атмосферата, която представлява област от електромагнитния спектър, преминаващ през земната атмосфера без да се поглъща от нея. Небесната дъга например нагледно показва оптичната (видимата) част на електромагнитния спектър. Заключението, че самата светлина има поведение на електромагнитна вълна, е логическо допълнение на тези експерименти. Излъчената светлина има дължина на вълната 632,8 нанометра, намираща се в червената част от видимия спектър. Абстрахирайки се от ефектите на възприятията, някои общи цветови свойства на предметите са:

Слънцето и звездите излъчват по-голямата част от своята светлина във видимата част на електромагнитния спектър. Видим спектър

Видим спектър или видим диапазон на светлината се нарича онази част от електромагнитния спектър, която може да се възприеме от човешкото око. Оттук може да се определи дължината на вълната по известна честота и обратно:

λ="c"/"f, f"="c"/λ

Когато електромагнитна вълна навлезе в материална среда, тя намалява скоростта си. В електромагнитния спектър те са разположени в областта на големите честоти и съответно са с малка дължина на вълната. Нейната повърхност с температура около 31 000 К излъчва предимно в ултравиолетовата част на електромагнитния спектър. Тъй като енергията на фотона е обратно пропорционална на неговата дължина, електромагнитна вълна с енергия на видимата светлина или по-висока (респективно с по-малка дължина) като ултравиолет, ренгенови лъчи и гама-лъчи могат да предизвикат фотолиза. Електромагнитните вълни с определена дължина на вълната λ (във вакуум) имат съответна честота ν и енергия на фотона E. Затова електромагнитният спектър може да се опише еднакво добре като функция на коя да е от тези три величини.