Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 577/98
1998 m. kovo 9 d.
dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 213 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pateiktą reglamento projektą,
kadangi tam, kad Komisija galėtų vykdyti jai pavestas užduotis, jai reikia statistinės informacijos, kurią galima būtų palyginti, apie užimtumo ir nedarbo valstybėse narėse lygį, struktūrą ir tendencijas;
kadangi geriausias būdas tokiai informacijai gauti Bendrijos lygiu yra atlikti suderintus darbo jėgos tyrimus;
kadangi 1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3711/91 dėl metinio darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje [1] nustatyta, kad pradedant 1992 metais tyrimą reikia atlikti kiekvieną pavasarį;
kadangi, nepaisant to, kad duomenų prieinamumui ir suderinamumui užtikrinti ir darbo apimčiai nustatyti nuolatinis tyrimas labiau tinka nei kiekvieną pavasarį atliekamas tyrimas, nuolatinį tyrimą visose valstybėse narėse tuo pačiu metu sunku atlikti;
kadangi reikėtų skatinti, kad būtų daugiau naudojami turimi administraciniai šaltiniai, nes jie gali naudingai papildyti per apklausas gautą informaciją arba gali būti naudingi kaip pagrindas duomenų atrankai;
kadangi tyrimo duomenys, kaip toliau nustatyta šiame reglamente, gali būti papildyti įtraukiant kitą kintamųjų rinkinį, kuris sudaro ad hoc modulių programos dalį, numatytą keleriems metams ir parengtą laikantis atitinkamos tvarkos, kaip įgyvendinimo priemonių dalį;
kadangi tinkamumo ir ekonominio veiksmingumo principai, apibrėžti 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos [2], kuris sudaro Bendrijos statistinių duomenų rengimo teisinį pagrindą, taip pat taikomi šiam reglamentui;
kadangi statistikos konfidencialumą reglamentuoja taisyklės, nustatytos Reglamente (EB) Nr. 322/97 ir 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl duomenų, kuriems taikomas statistinių duomenų konfidencialumo reikalavimas, perdavimo Europos bendrijų statistikos biurui [3];
kadangi su Statistinių programų komitetu, įsteigtu Sprendimu 89/382/EEB, Euratomas [4], Komisija konsultavosi pagal pirmiau minėto sprendimo 3 straipsnį,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Tyrimo dažnumas
Darbo jėgos atrankinį tyrimą, toliau - "tyrimas", valstybės narės atlieka kiekvienais metais.
Tiriama nuolat, pateikiant ketvirčio ir metų rezultatus; tačiau nuolatinio tyrimo atlikti negalinčios valstybės narės gali atlikti tik metinį tyrimą, kuris turi vykti pavasarį.
Tiriant paprastai renkama informacija, kuri apibūdina visos praėjusios savaitės (nuo pirmadienio iki sekmadienio) apklausos padėtį; tokia savaitė vadinama tiriamąja savaite.
Nuolatinis tyrimas:
- tiriamos savaitės yra tolygiai pasiskirsčiusios per visą metų laikotarpį,
- apklausa paprastai vyksta kitą savaitę, kuri eina iš karto po tiriamos savaitės. Laikotarpis nuo tiriamos savaitės iki apklausos pabaigos negali būti ilgesnis kaip penkios savaitės, išskyrus trečiąjį ketvirtį,
- tiriami ketvirčiai ir metai sudaryti atitinkamai iš 13 ar 52 iš eilės einančių savaičių grupių. Nurodytą ketvirtį ar metus sudarančių savaičių sąrašas sudaromas 8 straipsnyje nustatyta tvarka.
2 straipsnis
Tyrimo elementai ir tiriamoji sritis, stebėjimo metodai
1. Kiekvienoje valstybėje narėje tyrimas atliekamas tiriant imtį, kurią sudaro namų ūkiai arba tyrimo metu tos valstybės narės ekonominėje teritorijoje gyvenantys asmenys.
2. Pagrindinei tyrimo sričiai priklauso asmenys, gyvenantys kiekvienos valstybės narės ekonominėje teritorijoje esančiuose privačiuose namų ūkiuose. Jeigu galima, pagrindinė privačiuose namų ūkiuose gyvenančių asmenų dalis papildoma kolektyviniuose namų ūkiuose gyvenančiais asmenimis.
Jeigu galima, kolektyviniams namų ūkiams imtys specialiai sudaromos taip, kad būtų galima tiesiogiai stebėti reikalingus asmenis. Jeigu tokios galimybės nėra, nurodytoms grupėms priklausantys asmenys, kurie ir toliau yra susiję su savo privačiu namų ūkiu, įtraukiami į tyrimą kartu su savo namų ūkiu.
3. Kintamųjų, naudojamų užimtumo arba nepakankamo užimtumo statusui nustatyti, reikšmės turi būti gaunamos tiesiogiai apklausiant tiriamąjį asmenį arba, jei tai neįmanoma, kitą namų ūkio narį. Kitą informaciją galima gauti iš alternatyvių šaltinių, taip pat ir administracinių šaltinių, jeigu taip gauti duomenys yra analogiškos kokybės.
4. Neatsižvelgiant į tai, ar imties elementas yra asmuo ar namų ūkis, informacija paprastai yra renkama apie visus namų ūkio narius. Tačiau jeigu imties elementas yra asmuo, informacijoje apie kitus namų ūkio narius:
- gali nebūti 4 straipsnio 1 dalies g, h, i ir j punktuose išvardytų duomenų,
- ir ji gali būti gaunama iš imties dalies, nurodomos tokiu būdu:
- nagrinėjamos savaitės yra tolygiai paskirstytos per visus metus,
- stebėjimų skaičius (išrinktų asmenų ir jų namų ūkio narių skaičius) metinių lygių įvertintų duomenų atžvilgiu atitinka 3 straipsnyje nurodytus patikimumo reikalavimus.
3 straipsnis
Imties reprezentatyvumas
1. Bedarbių grupei, atstovaujančiai 5 % darbingo amžiaus gyventojų, apskaičiuojant metinių vidurkių įvertinimus (arba įvertinimus, jei vykdomi pavasariniai tyrimai) santykinė standartinė paklaida NUTS II lygyje neviršija 8 %.
Regionams, kuriuose yra mažiau kaip 300000 gyventojų, šis reikalavimas netaikomas.
2. Atliekant nuolatinį tyrimą grupei, atstovaujančiai 5 % darbingo amžiaus gyventojų, pokyčių tarp dviejų vienas po kito einančių ketvirtinių tyrimų įvertinimų valstybės lygmeniu santykinė standartinė paklaida neviršija 2 %.
Valstybėms narėms, kuriose yra nuo vieno milijono iki dvidešimties milijonų gyventojų, šis reikalavimams sumažintas taip, kad ketvirtinių pokyčio įvertinimų santykinė standartinė paklaida neviršytų 3 %.
Valstybėms narėms, turinčioms mažiau kaip vieną milijoną gyventojų, šie tikslumo reikalavimai dėl pokyčių netaikomi.
3. Jeigu tyrimas atliekamas tik pavasarį, ne mažiau kaip ketvirtadalis tiriamųjų elementų imama iš ankstesnio tyrimo ir ne mažiau kaip ketvirtadalis turi būti įtraukti į būsimą tyrimą.
Abi nurodytos grupės nustatomos pagal tam tikrą kodą.
4. Jeigu negavus atsakymų į kai kuriuos klausimus duomenyse atsiranda praleistų reikšmių, kur galima, turi būti įrašomos statistiškai įvertintos reikšmės.
5. Vertiniai daugikliai skaičiuojami visų pirma atsižvelgiant į išrinkimo tikimybę ir į išorinius duomenis apie tiriamų gyventojų pasiskirstymą pagal lytį, amžių (amžiaus grupes kas 5 metai) ir teritoriją (NUTS II lygiu), jeigu atitinkama valstybė narė tokius išorinius duomenis laiko pakankamai patikimais.
6. Valstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui) visą su tyrimo organizavimu ir metodologija susijusią reikalingą informaciją, o svarbiausia - nurodo kriterijus, taikytus imties planui ir dydžiui nustatyti.
4 straipsnis
Tyrimo rodikliai
1. Pateikiami:
a) demografiniai duomenys:
- eilės numeris namų ūkyje,
- lytis,
- gimimo metai,
- gimimo data tiriamo laikotarpio pabaigos atžvilgiu,
- šeimyninė padėtis,
- ryšys su tiriamu asmeniu,
- sutuoktinio eilės numeris,
- tėvo eilės numeris,
- motinos eilės numeris,
- pilietybė,
- gyventų valstybėje narėje metų skaičius,
- gimimo šalis (neprivaloma),
- dalyvavimo tyrime pobūdis (tiesioginis dalyvavimas arba per kitą namų ūkio narį);
b) užimtumo statusas:
- užimtumo statusas tiriamą savaitę,
- priežastis, dėl kurios darbą turintis asmuo nedirbo,
- nedirbančio asmens darbo paieškos,
- ieškomo darbo pobūdis (savarankiško darbo arba darbo pagal darbo sutartį),
- būdai, panaudoti darbui susirasti,
- galimybė pradėti darbą;
c) užimtumo pagrindiniame darbe rodikliai:
- užimtumo statusas,
- vietinio vieneto ekonominė veikla,
- profesija,
- dirbančių vietiniame vienete asmenų skaičius,
- šalis, kurioje yra darbo vieta,
- regionas, kuriame yra darbo vieta,
- metai ir mėnuo, kai asmuo pradėjo dirbti dabartiniame darbe,
- darbo pastovumas (ir priežastys),
- laikino darbo arba terminuotos darbo sutarties trukmė,
- darbas visą ar ne visą darbo dieną (ir priežastys),
- darbas namuose;
d) dirbtos valandos:
- įprastai per savaitę dirbamų valandų skaičius,
- faktiškai per savaitę dirbtų valandų skaičius,
- pagrindinės priežastys, dėl kurių faktiškai dirbtos valandos skiriasi nuo asmens įprastai dirbamų valandų skaičiaus;
e) nepagrindinė darbovietė:
- asmuo turi daugiau kaip vieną darbą,
- užimtumo statusas,
- vietinio vieneto ekonominė veikla,
- faktiškai dirbtų valandų skaičius;
f) akivaizdus nepakankamas užimtumas:
- noras dirbti daugiau valandų negu dabartinis dirbtų valandų skaičius (neprivaloma metinio tyrimo atveju),
- kito darbo ieškojimas ir priežastys, kodėl taip elgiamasi,
- ieškomo darbo rūšis (pagal darbo sutartį ar kitokio),
- būdai, kuriais bandyta rasti darbą,
- priežastys, kodėl asmuo neieško darbo (neprivaloma metinio tyrimo atveju),
- galimybė pradėti darbą,
- pageidaujamas darbo valandų skaičius (neprivaloma metinio tyrimo atveju);
g) darbo paieškos:
- ieškomo darbo rūšis (darbas visą ar ne visą darbo dieną),
- darbo paieškų trukmė,
- asmens padėtis prieš pat darbo paieškas,
- registracija valstybinėje įdarbinimo agentūroje ir pašalpų gavimas,
- darbo neieškančio asmens noras dirbti,
- priežastys, dėl kurių asmuo neieškojo darbo;
h) išsilavinimas:
dalyvavimas mokyme per paskutines keturias savaites:
- tikslas,
- lygis,
- rūšis,
- bendra trukmė,
- bendras valandų skaičius,
- sėkmingai įgytas aukščiausio lygio išsilavinimas,
- metai, kuriais buvo sėkmingai įgytas aukščiausio lygio išsilavinimas,
- baigtas profesinis mokymas;
i) nedirbančio asmens ankstesnė darbo patirtis:
- ankstesnė darbo patirtis,
- metai ir mėnuo, kada asmuo paskutinį kartą dirbo,
- pagrindinė priežastis, dėl kurios asmuo atsisakė darbo arba verslo,
- užimtumo statusas paskutinėje darbovietėje,
- vietinio padalinio, kuriame asmuo paskutinį kartą dirbo, ekonominė veikla,
- profesija paskutinėje darbovietėje;
j) padėtis prieš metus iki tyrimo (neprivaloma, atliekant 1, 3, 4 ketvirčių tyrimus):
- pagrindinė darbovietė,
- užimtumo statusas,
- vietinio padalinio, kuriame asmuo dirbo, ekonominė veikla,
- šalis, kurioje asmuo gyveno,
- regionas, kuriame asmuo gyveno;
k) pagrindinis užimtumo statusas (neprivaloma);
l) pajamos (neprivaloma);
m) techniniai klausimai, susiję su apklausa:
- tyrimo metai,
- tiriama savaitė,
- apklausos savaitė,
- valstybė narė,
- regionas, kuriame yra namų ūkis,
- urbanizacijos laipsnis,
- namų ūkio numeris,
- namų ūkio rūšis,
- institucijos rūšis,
- svertinis daugiklis,
- imties pogrupis ankstesnio tyrimo atžvilgiu (metinis tyrimas),
- imties pogrupis būsimo tyrimo atžvilgiu (metinis tyrimas),
- tyrimo etapo eilės numeris.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija gali būti papildyta pridedant kitą kintamųjų rinkinį, toliau - ad hoc modulis.
Ad hoc modulių programa keleriems metams sudaroma kasmet 8 straipsnyje nustatyta tvarka:
- šioje programoje kiekvienam ad hoc moduliui nurodomas subjektas, nagrinėjamas laikotarpis, imties dydis (lygus arba mažesnis už 3 straipsnyje nustatytą imties dydį) ir galutinis rezultatų perdavimo terminas (kuris gali skirtis nuo galutinio termino, nustatyto pagal 6 straipsnį),
- tyrimui numatytų valstybės narės regionų bei informacijos, kuri turi būti surinkta pagal ad hoc modulį, išsamus sąrašas sudaromas ne vėliau kaip likus dvylikai mėnesių iki to modulio nagrinėjamo laikotarpio pradžios,
- ad hoc modulio apimtis yra ne didesnė kaip šio straipsnio 1 dalyje apibūdinto c modulio apimtis.
3. Taikytini apibrėžimai, redagavimo priemonės, kintamųjų kodavimas, tyrimo kintamųjų sąrašo koregavimas, sąlygotas metodų ir sąvokų tobulėjimo, taip pat klausimų apie užimtumo statusą formulavimo principų sąrašas rengiami 8 straipsnyje nustatyta tvarka.
5 straipsnis
Tyrimo atlikimas
Valstybės narės gali nustatyti, kad tyrime dalyvauti privaloma.
6 straipsnis
Rezultatų perdavimas
Per dvylika savaičių nuo nagrinėjamo laikotarpio pabaigos nuolatinio tyrimo atveju (ir per devynis mėnesius nuo nagrinėjamo laikotarpio pabaigos pavasarinio tyrimo atveju) valstybės narės perduoda Eurostatui tyrimo rezultatus, nenurodydamos identifikavimo duomenų.
7 straipsnis
Ataskaitos
Ataskaitą apie šio reglamento įgyvendinimą Komisija pateikia Parlamentui ir Tarybai kas treji metai, pradedant 2000 metais. Tokioje ataskaitoje pirmiausia įvertinama statistinių metodų, kuriuos valstybės narės taiko, kad pagerintų rezultatus arba palengvintų tyrimo procedūras, kokybė.
8 straipsnis
Procedūra
Komisijai padeda Statistinių programų komitetas (toliau - Komitetas).
Komisijos atstovas pateikia Komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Savo nuomonę apie projektą Komitetas pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas priklausomai nuo klausimo skubotumo. Tais atvejais, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos siūlymu, nuomonė patvirtinama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja.
Komisija priima numatytas priemones, jei jos atitinka Komiteto nuomonę.
Kai numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės, arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.
Jei, gavusi pasiūlymą, Taryba per tris mėnesius nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones priima Komisija.
9 straipsnis
Pripažinimas netekusiu galios
Reglamentas (EEB) Nr. 3711/91 pripažįstamas netekusiu galios.
10 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 1998 m. kovo 9 d.