Tarybos reglamentas (EB) Nr. 436/2004
2004 m. kovo 8 d.
iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1784/2000, įvedantį galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantį laikinąjį muitą, įvestą importuojamoms tam tikroms kaliojo luitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalėms, kurių kilmės šalis yra Brazilija, Čekijos Respublika, Japonija, Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika ir Tailandas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,
atsižvelgdama į 2001 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1515/2001 dėl priemonių, kurių gali imtis Bendrija remdamasi PPO ginčų sprendimo tarybos patvirtinta ataskaita antidempingo ir apsaugos nuo subsidijavimo klausimais [1]
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (pagrindinis reglamentas) [2],
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. ESAMOS PRIEMONĖS
(1) Taryba 2000 m. rugpjūčio 11 d. Reglamentu (EB) Nr. 1784/2000 įvedė galutinį antidempingo muitą tam tikroms kaliojo luitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių kilmės šalis yra Brazilija, Čekijos Respublika, Japonija, Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika ir Tailandas (toliau - galutinis reglamentas) [3]. Prieš galutinį reglamentą 2000 m. vasario 28 d. buvo priimtas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 449/2000 įvedantis laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms kaliojo luitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalėms, kurių kilmės šalys yra Brazilija, Čekijos Respublika, Japonija, Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika ir Tailandas, įvedimo, ir priimantis įsipareigojimą, kurį pasiūlė eksportuojantis gamintojas iš Čekijos Respublikos (laikinasis reglamentas) [4].
B. GINČŲ SPRENDIMO TARYBOS PRIIMTA ATASKAITA
(2) Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Ginčų sprendimo taryba (angl. Dispute Settlement Body, toliau - DSB) priėmė Apeliacinės tarybos ataskaitą (angl. Appellete Body report, toliau - ABR) ir Vertinimo komisijos ataskaitą (angl. Panel report, toliau - PR), pakeistą ABR, byloje: "Europos Bendrijos (EB) - antidempingo muitai kaliojo luitinio ketaus vamzdžiams arba vamzdelių jungiamosioms detalėms iš Brazilijos" [5] (ABR ir PR toliau - ataskaitos).
(3) Ataskaitose reikalaujama, kad Europos Bendrijos suderintų priemones su PPO susitarimo dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo (toliau - ADS) atsižvelgiant į šiuos aspektus:
i) ADS 2.4.2 straipsnis: neigiamų dempingo skirtumų prilyginimas nuliui (angl. zeroing) nustatant dempingą.
ii) ADS 12.2 ir 12.2.2 straipsniai: nesugebėjimas pateikti tiesioginių įrodymų paskelbtuose galutiniuose arba laikinuose sprendimuose, kad Europos Bendrijos nurodė arba paaiškino, kodėl šie ADS 3.4 straipsnyje išvardyti žalos faktoriai nebuvo reikšmingi: darbo užmokesčiai, produktyvumas, investicijų grąža, pinigų srautai, galimybės pritraukti kapitalą ir faktinio dempingo skirtumo dydis.
iii) ADS 6.2 ir 6.4 straipsniai: nesugebėjimas antidempingo tyrimo metu atskleisti suinteresuotosioms šalims informaciją apie ii punkte išvardytus žalos faktorius.
(4) Komisija pakartotinai įvertino išvadas, atsižvelgdama į ataskaitose pateiktas rekomendacijas, sudarytas remiantis informacija, surinkta 1999 ir 2000 metais vykusio pradinio tyrimo metu. Jei nenurodyta kitaip, galioja galutiniame reglamente pateiktas įvertinimas. Pakartotinis įvertinimas parodė, kad, nors ir kiek mažesnio masto, žalingas dempingas vis dar tebeegzistuoja.
C. TVARKA
(5) DSB priėmus ABR, šio tyrimo suinteresuotoms šalims, t. y. Brazilijos eksportuojančiam gamintojui ir Bendrijos pramonei (BP), buvo pateiktas pranešimas apie faktus ir svarstymus dėl dempingo apskaičiavimo ir žalos faktorių, nurodytų 3 konstatuojamosios dalies ii punkte. Visos šalys buvo informuotos apie svarbiausius faktus ir svarstymus, kurių pagrindu buvo nutarta iš dalies pakeisti ir patvirtinti galutinį reglamentą. Joms taip pat buvo suteiktas laikotarpis savo nuomonei dėl atskleistos informacijos pareikšti. Visoms suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė būti išklausytoms Komisijos. Tačiau nei viena suinteresuotų šalių tokio noro nepareiškė.
(6) Visos suinteresuotų šalių atsiųstos nuomonės buvo įvertintos ir, tam tikrais atvejais, atitinkamai iš dalies pakeistos išvados.
(7) Primenama, kad dempingo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1998 m. balandžio 1 d. iki 1999 m. kovo 31 d. (tiriamasis laikotarpis - TL). Žalos poveikio tendencijų tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1995 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (t. y. iki 1999 m. kovo 31 d.). Toliau šis laikotarpis vadinamas aptariamuoju laikotarpiu.
D. PAKEISTOS IR PATVIRTINTOS IŠVADOS
1. APTARIAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(8) Aptariamasis produktas yra - veržiamąja sistema sujungtos sriegtosios kaliojo luitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės, kurių KN kodas ex73071910 (TARIC kodas 7307191011 ir 7307191019). Ataskaitos neturi įtakos galutiniame reglamente pateiktoms išvadoms apie aptariamąjį produktą ir panašų produktą.
2. DEMPINGAS
2.1. Įžanga
(9) Toliau dokumente bus detaliai aprašytos persvarstytos išvados, kurios remiasi ataskaitose pateiktomis rekomendacijomis dėl "prilyginimo nuliui" praktikos apskaičiuojant dempingo skirtumo svertinį vidurkį.
(10) Visi kiti taikyti apskaičiavimo būdai yra tokie pat, kaip ir naudotieji pradinio tyrimo metu. Dėl smulkesnės informacijos daroma nuoroda į laikinąjį ir galutinį reglamentą.
2.2. Brazilija
(11) Primenama, kad pradinio tyrimo metu vienintelis žinomas aptariamojo produkto eksportuojantis gamintojas iš Brazilijos buvo Indústria de Fundição Tupy Ltda.
(12) Išvadų dėl normaliosios vertės, eksporto kainos ir patikslinimų, padarytų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje nustatyta tvarka, keisti nereikia. Dėl smulkesnės informacijos daroma nuoroda į pirmiau minėto laikinojo reglamento 20-31 ir 35-49 konstatuojamąsias dalis ir į galutinio reglamento 24-27, 30, 31, 38-43, 46-48 ir 51-54 konstatuojamąsias dalis.
(13) Kaip ir laikinajame ir galutiniame reglamente, kiekvieno tipo aptariamo produkto, eksportuojamo į Europos bendriją, svertinis normaliųjų verčių vidurkis buvo palygintas su kiekvieno atitinkamo aptariamo produkto tipo svertiniu eksporto kainos vidurkiu. Atsižvelgiant į ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, skaičiuojant bendrą dempingo skirtumą "prilyginimo nuliui" praktika netaikyta.
(14) Peržiūrėtas dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos Bendrijos pasienyje procentine dalimi, yra:
Indústria de Fundição Tupy Ltda: 32 %.
(15) Bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. To pasekoje peržiūrėtas dempingo skirtumas likusioms šalims nustatytas toks pats, kaip Indústria de Fundição Tupy Ltda, t. y. 32 %.
2.3. Informacijos atskleidimas
(16) Visoms suinteresuotoms šalims buvo atskleista informacija apie pirmiau minėtas persvarstytas išvadas dėl dempingo; joms taip pat buvo suteikta galimybė pateikti savo nuomonę ir pastabas ir būti išklausytoms Komisijos.
(17) Nei viena suinteresuota šalis neprieštaravo Komisijos išvadoms dėl dempingo.
3. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS
(18) Ataskaitose pateiktos rekomendacijos ir išvados nedaro įtakos su BP apibrėžimu susijusioms išvadoms, apibendrintoms galutinio reglamento 65-68 konstatuojamose dalyse.
4. ŽALA
4.1. Importas iš aptariamų šalių ir kainų sumažinimas
(19) Ataskaitose pateiktos rekomendacijos nedaro įtakos išvadoms, pateiktoms galutinio reglamento 69-94 konstatuojamose dalyse.
4.2. Bendrijos pramonės būklė
4.2.1. Preliminari pastaba
(20) Šioje dalyje pateikiamos persvarstytos išvados, pagrįstos žalos analizės ataskaitų rekomendacijomis. Ataskaitose daroma išvada, kad Bendrijos veiksmai prieštaravo ADS 12.2 ir 12.2.2 straipsniams, kadangi ji nesugebėjo pateikti tiesioginių įrodymų paskelbtuose galutiniuose arba laikinuose sprendimuose, kad Europos bendrija nurodė arba paaiškino, kodėl nebuvo reikšmingi šie ADS 3.4 straipsnyje išvardyti žalos faktoriai: darbo užmokesčiai, produktyvumas, investicijų grąža, pinigų srautai, galimybės pritraukti kapitalą ir faktinio dempingo skirtumo dydis. Primenama, kad visi šie žalos faktoriai buvo tirti pradinio tyrimo metu. Tuo metu jie buvo laikomi nereikšmingais ir todėl nebuvo įtraukti į paskelbtąją analizę, o tik pateikti vidiniuose dokumentuose.
4.2.2. Bendrijos pramonės būklė, apibūdinta laikinajame ir galutiniame reglamentuose
(21) Primenama, kad laikinojo reglamento 160 ir 161 konstatuojamose dalyse buvo pateiktos išvados, kad BP buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Nustatyta, kad BP būklė TL metu blogėjo, ypač sumažėjus gamybos apimtims, gamybos pajėgumams, pardavimui ir rinkos daliai. Be to, BP patyrė didelių nuostolių sumažėjus užimtumui ir investicijoms, taip pat padidėjus atsargų kiekiui. Padidėjusį pajėgumų panaudojimą galima būtų paaiškinti sumažėjusiu gamybos pajėgumu.
4.2.3. Išvadų apie žalą persvarstymas, remiantis DSB rekomendacijomis ir sprendimais
(22) Be žalos faktorių, nurodytų laikinojo reglamento 150-159 konstatuojamose dalyse, t. y. gamybos, gamybos pajėgumo, pajėgumų panaudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies, pardavimo kainos, atsargų, pelningumo, užimtumo ir investicijų, buvo analizuoti ir, pagal ataskaitų rekomendacijas, toliau smulkiai aprašyti šie žalos faktoriai.
4.2.3.1. Darbo užmokesčiai
(23) Darbo užmokesčiai, išreikšti bendromis metinėmis aptariamojo produkto gamybos darbo išlaidomis, keitėsi taip:
1 lentelė Darbo užmokesčiai
Šaltinis: BP apskaitos metinės ataskaitos.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Bendros metinės darbo išlaidos (tūkstančiais eurų) | 44730 | 48479 | 48375 | 46995 | 47132 |
Indeksas | 100 | 108 | 108 | 105 | 105 |
(24) Nuo 1995 m. iki TL darbo užmokesčiai padidėjo maždaug 5 %. Skaičiuojant nuo 1996 m., darbo užmokesčiai sumažėjo maždaug 3 %.
(25) Šis koeficientas apytiksliai išreiškia bendrą darbo užmokesčių raidą ir užimtumo kitimus aptariamoje BP. Nuo 1996 m. iki TL koeficientas sumažėjo 3 %; tai atitiko užimtumo raidą, numatytą laikinojo reglamento 158 konstatuojamoje dalyje (6 % kritimas nuo 1995 m. iki TL, nedidelis maždaug 1 % kritimas nuo 1996 m. iki IP).
4.2.3.2. Produktyvumas
(26) Produktyvumas, išreikštas dirbančiųjų gamybos apimtimi, keitėsi taip:
2 lentelė Produktyvumas
Šaltinis: patikrinti atsakymai iš BP klausimyno.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Vieno darbuotojo gamybos apimtis tonomis | 21,58 | 19,47 | 19,76 | 20,84 | 20,82 |
Indeksas | 100 | 90 | 92 | 97 | 96 |
(27) Produktyvumas kito viso aptariamojo laikotarpio metu, tačiau bendras 4 % kritimas pastebimas nuo 1995 m. iki TL. Nuo 1996 m. iki TL produktyvumas padidėjo maždaug 7 %. Šis koeficientas atitiko užimtumo ir gamybos apimties raidą, jau minėtą laikinojo reglamento 150 ir 158 konstatuojamose dalyse.
4.2.3.3. Investicijų grąža (IG)
(28) IG, kuri apskaičiuojama dalijant Bendrijos pramonės finansinį rezultatą (pelną arba nuostolį) iš investicijų dydžio, keitėsi taip:
3 lentelė IG
Šaltinis: patikrinti atsakymai iš BP klausimyno ir apskaitos metinės ataskaitos.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
IG | -6,55 % | 3,72 % | -2,78 % | -0,70 % | -2,72 % |
(29) Nuo 1995 m. iki TL, IG sumažėjo nuo -6,55 % iki -2,72 %. Taip pat primenama, kad, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 157 konstatuojamoje dalyje, BP finansiniams rezultatams neigiamos įtakos ypač turėjo 1995 m. įmonių uždarymo išlaidos. Be to, šie metai buvo svarbūs tuo, kad du gamintojai, įtraukti į BP sąvokos apibrėžimą, ėmė įgyvendinti restruktūrizaciją, t. y. ėmėsi gamybos racionalizacijos ir investicijų, reikalingų Bendrijos aplinkosaugos teisės aktų reikalavimams įgyvendinti. Tai taip pat turėjo neigiamos įtakos BP finansiniams rezultatams. Atsižvelgiant į tai, padaryta išvada, kad 1995 m. - nebūdingi BP būklės metai, todėl jais negali būti remiamasi analizuojant IG tendencijas.
(30) Ši pastaba taikoma ir kitiems žalos faktoriams, kurie apima BP finansinius rezultatus, pavyzdžiui, pinigų srautams, kaip nurodyta šio reglamento 33 konstatuojamoje dalyje.
(31) Lyginant 1996 m. su TL, IG sumažėjo 6,4 procentų punktais nuo 3,72 % iki -2,72 %. Neigiama IG raida buvo labiausiai susijusi su neigiama pelningumo raida, kuris per tą patį laikotarpį sumažėjo 2,3 procentų punktais.
4.2.3.4. Pinigų srautai
(32) Pinigų srautai keitėsi taip:
4 lentelė Pinigai
Šaltinis: BP apskaitos metinės ataskaitos.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Pinigų srautai (tūkstančiais eurų) | 10522 | 12799 | 19339 | 12236 | 12205 |
Indeksas | 100 | 122 | 184 | 116 | 116 |
Indeksas | | 100 | 151 | 96 | 96 |
(33) Reikėtų pažymėti, kad aptariamo produkto apyvarta visuomet sudarė 50 % bendros visų BP veiklos apyvartos, kaip nurodyta audituotose ataskaitose. Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodyti su aptariamu produktu susiję pinigų srautai apskaičiuoti remiantis apyvartos pasiskirstymu nuo 1995 iki 1998 m. Kadangi TL apskaitos metus apimančių ataskaitų nebuvo, pinigų srautai buvo apskaičiuoti pagal bendrą apyvartą ir aptariamo produkto apyvartą, apskaičiuotą tyrimo metu. Kaip paaiškinta šio reglamento 29 konstatuojamoje dalyje, BP 1995 metų finansiniams rezultatams neigiamos įtakos turėjo įmonių uždarymo ir restruktūrizacijos išlaidos, todėl jais negali būti remiamasi analizuojant pinigų srautų tendencijas. Nuo 1995 iki 1998 m. pinigų srautai padidėjo 16 % ir išliko nepakitę TL laikotarpiu. Nuo 1996 m. pinigų srautai iki TL pabaigos sumažėjo maždaug 4 %. Nustatyta, kad neigiama pinigų srautų raida buvo labiausiai susijusi su neigiama pelningumo raida.
4.2.3.5. Galimybė pritraukti kapitalą
(34) Pradinio tyrimo metu iš BP nebuvo gauta jokios informacijos (ir nebuvo jokių požymių), kad galėtų iškilti problemų, susijusių su galimybe pritraukti jos veiklai reikalingą kapitalą. Tačiau žymus BP finansinės būklės pablogėjimas (ypač pelningumo, pinigų srautų ir IG) netolimoje ateityje gali turėti neigiamos įtakos galimybei pritraukti kapitalą.
4.2.3.6. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(35) Atsižvelgiant į prekių, įmportuotų iš aptariamų šalių, kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio įtaka BP negali būti laikoma nereikšminga. Ši išvada galioja nepaisant to, kad vienam iš eksportuotojų dempingo skirtumas buvo sumažintas, kaip nurodyta šio reglamento 14 konstatuojamoje dalyje.
(36) Brazilijos eksportuojantis gamintojas paprieštaravo Komisijos išvadai, kad faktinio dempingo skirtumo dydžio įtaka Bendrijos pramonei negali būti laikoma nereikšminga. Pagal gamintoją iš Brazilijos, beveik 50 % skirtumas tarp dempingo skirtumo ir mažiausios pardavimo kainos įrodė, kad labai skiriasi Bendrijos gamintojų ir Brazilijos eksportuotojo gamybos kaštai. Todėl, kaip buvo teigiama, netgi visiškai panaikinus dempingą, iš Brazilijos importuotos produkcijos kaina vis tiek būtų daug žemesnė nei nežalinga Bendrijos pramonei kaina. Taigi, pagal Brazilijos eksportuojantį gamintoją, faktinio dempingo skirtumo dydžio įtaka ypač jautrioje kainų rinkoje būtų, priešingai nei teigiama Komisijos išvadose, nereikšminga.
(37) Pažymima, kad, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, "faktinio dempingo skirtumo dydžio" faktorius tiriamas analizuojant vidaus pramonės būklės padėtį. Šiuo aspektu Bendrija paprastai nustato faktinį dempingo skirtumą palyginti su vidaus pramonės padėtimi, remdamasi importo iš aptariamos šalies apimtimi ir kainomis. Eksportuotojo iš Brazilijos pasiūlyta analizė, t. y. dempingo skirtumo ir mažiausios pardavimo kainos palyginimas, pagal kurį padaryta išvada, kad gamybos kaštų skirtumas tarp Brazilijos eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos pramonės, peržengtų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje apibrėžtas ribas ir suteiktų šiai analizei priežastinio ryšio elementų. To nėra aiškiai nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje apibrėžtuose reikalavimuose ir tai panaikintų skirtumą tarp Bendrijos pramonės būklės analizės ir priežastinio ryšio tarp dempingo ir žalos, kuris nustatomas atskirai, analizės. Šiuo aspektu reikėtų taip pat pažymėti, kad mažiausia pardavimo kaina apskaičiuojama tam, kad būtų galima taikyti "mažesnio muito taisyklę", pagal kurią antidempingo muitas nustatomas arba pagal dempingo, arba pagal žalos skirtumą, priklausomai nuo to, kuri iš jų žemesnė. Reikia pabrėžti, kad "mažesnio muito taisyklės" taikymas, taigi tuo pačiu ir mažiausios pardavimo kainos apskaičiavimas, nėra PPO įsipareigojimas. Netgi manant, kad, siekiant tik diskutuoti dėl šio argumento su eksportuotoju iš Brazilijos, tačiau nepripažįstant jo teiginių pagrįstumo, kad eksportuojančio gamintojo gamybos kaštų palyginimas su Bendrijos gamintojų gamybos kaštais šiuo atveju būtų pateisintinas, tokia analizė galėtų remtis tik dempingo skirtumo ir žemutinės kainos ribos (ne mažiausios pardavimo kainos) palyginimu. Tačiau šių dydžių ribas galima ir taip palyginti. Todėl be dempingo skirtumas tarp importuotos iš Brazilijos produkcijos kainos ir Bendrijos pramonės produkcijos kainos būtų minimalus.
(38) Todėl šį argumentą reikia atmesti.
4.2.4. Eksportuotojančių gamintojų pastabos apie kai kuriuos žalos faktorius
(39) Eksportuojantis gamintojas iš Brazilijos pareiškė, kad analizuojant kai kurių žalos faktorių (pelningumas, IG, pinigų srautai, galimybė pritraukti kapitalą) tendencijas nebuvo remtasi 1995 metų duomenimis. Buvo pareikšta, kad šių faktorių 1995 metų duomenų nepaisyta dėl to, kad kitu atveju būtų išryškėjusios teigiamos tendencijos. Eksportuotojančio gamintojo iš Brazilijos nuomone, tai nenuoseklus ir diskriminuojantis elgesys, kuris neatitinka objektyvaus ir bešališko tyrimo reikalavimų, kaip apibrėžta ADS 3.1 straipsnyje ir 17.6 straipsnio i punkte.
(40) Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad siekiant įgyvendinti ataskaitas, pelningumas nebuvo iš naujo įvertintas. Primenama, kad Brazilija ginčo dėl pelningumo sureguliavimo procedūros metu pateikė tuos pačius pirmiau išdėstytus argumentus. Vertinimo komisija šiuos argumentus atmetė ir nepateikė dėl šio faktoriaus jokių rekomendacijų. Pelningumo faktorius nebuvo dar kartą įvertintas.
(41) Antra, reikėtų pažymėti, kad, kalbant apie pradinį tyrimą, žalos faktorių tendencijos, analizuotos pradiniame tyrime, nors ir nebuvo paskelbtos, buvo analizuotos nuo 1995 metų. Tai pasakytina ir apie faktorių "galimybė pritraukti kapitalą". Buvo nuspręsta, kad dviems žalos faktoriams (IG ir pinigų srautai) 1995 metai buvo išimtiniai ir todėl, dėl 29 ir 33 konstatuojamose dalyse išsamiai nurodytų priežasčių, analizuojant jais negali būti remiamasi. Vertinimo komisija ir ABR kai kuriose ataskaitose jau buvo pažymėta, kad žalos faktorių įvertinimas neturi apsiriboti griežtu pirmųjų ir paskutiniųjų laikotarpio metų rezultatų įvertinimu. Be to, pažymima, kad eksportuotojantis gamintojas iš Brazilijos neužginčijo 29 konstatuojamoje dalyje pateiktų argumentų.
(42) Kalbant apie tariamą procedūros nenuoseklumą, reikėtų pabrėžti, jog kaip tik dėl nuoseklaus analizės suderinamumo su pradinio tyrimo analize reikia, kad, siekiant įgyvendinti ataskaitas, pinigų srautai ir IG, kurie tiesiogiai atsiranda iš pelningumo, būtų analizuojami tokiu pat būdu kaip ir pelningumas pradinio tyrimo metu, pagal kurio ataskaitas buvo nutarta, kad nebus kreipiamas dėmesys į 1995 metų anlizės tendencijas. Taigi, EB valdžios pasirinkta procedūra buvo nuosekli ir objektyvi.
(43) Todėl šiuos argumentus reikia atmesti.
4.2.5. Išvados dėl žalos
(44) Remiantis pirmiau aprašyta analize nuspręsta, kad išvados dėl darbo užmokesčių, produktyvumo, investicijų grąžos ir pinigų srautų dera su kitais konkrečiais faktoriais, analizuotais ir paskelbtais pradinio tyrimo metu. Kalbant apie galimybę pritraukti kapitalą, negauta jokių pareiškimų, kad BP būtų susidūrusi su sunkumais pritraukti jos veiklai reikalingą kapitalą. Tačiau šis faktorius turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į tolydų BP finansinės situacijos nuosmukį. Atsižvelgiant į importo iš aptariamų šalių kiekį ir kainą, dempingo skirtumo įtaka negali būti laikoma nereikšminga.
(45) Remiantis pirmiau aprašyta analize, patvirtinama, kad Bendrijos pramonė aptariamuoju laikotarpiu patyrė materialinią žalą.
5. PRIEŽASTYS
(46) Ataskaitos ir pakartotinė žalos analizė neturi įtakos aplinkybėms ir išvadoms, pateiktoms galutinio reglamento 101-114 konstatuojamose dalyse.
(47) Eksportuotojas iš Brazilijos pareiškė, kad žala Bendrijos pramonei kilo ne dėl importo dempingo kainomis, o dėl Bendrijos pramonės produktyvumo stokos, ir kaip įrodymą pateikė beveik 50 % skirtumą tarp dempingo ribos ir mažiausios pardavimo kainos ir faktą, kad Bendrijos pramonė 1995 metais buvo restruktūrizuota, norint racionalizuoti gamybą. Šis argumentas aiškiai sutampa su argumentu, pateiktu šio reglamento pirmiau minėtoje 36 konstatuojamoje dalyje dėl dempingo skirtumo dydžio. Be to, eksportuotojas iš Brazilijos pareiškė, kad nors Komisija ir analizavo gamybos kaštų skirtumus, ši analizė apsiribojo energijos sunaudojimo priklausomybės nuo juodojo ir baltojo ketaus jungių kokybės ir gamybinių procesų skirtumų tyrimu.
(48) Primenama, kad Brazilija ginčo sprendimo procedūros metu pateikė tuos pačius pirmiau išdėstytus argumentus. Vertinimo komisija ir Apeliacinė taryba šiuos argumentus atmetė ir nepateikė dėl priežastinio ryšio analizės jokių rekomendacijų.
(49) Todėl argumentai, išdėstyti šio reglamento 47 konstatuojamoje dalyje, turi būti atmesti.
6. BENDRIJOS INTERESAI
(50) Ataskaitos ir pakartotinė žalos analizė neturi įtakos aplinkybėms ir išvadoms, pateiktoms laikinojo reglamento 178-186 ir galutinio reglamento 115-117 konstatuojamose dalyse.
7. PAKEISTOS PRIEMONĖS
(51) Kaip išdėstyta pirmiau, visas faktų nagrinėjimas ir pradinio tyrimo išvados, atsižvelgiant į ataskaitose pateiktas rekomendacijas ir sprendimus, įrodo, kad importo iš Brazilijos žalingas dempingas, nors ir kiek mažesniu mastu, dar egzistuoja.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1784/2000 1 straipsnio 2 dalies lentelės dalis, susijusi su produktais, kurių kilmės šalis Brazilija, iš dalies keičiama taip:
Valstybė | Galutinis muitas (%) | TARIC papildomas kodas |
Brazilija | 32,0 | - |
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 8 d.