KOMISIJOS SPRENDIMAS
2006 m. gegužės 16 d.
dėl valstybės pagalbos Nr. C 26/2004 (ex NN 38/2004), kurią Vokietijos Federacinė Respublika suteikė Schneider Technologies AG
(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 1857)
(Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)
(Tekstas svarbus EEE)
(2007/56/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas (1) pagal pirmiau nurodytus straipsnius ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2003 m. kovo 24 d. Komisija gavo skundą dėl kelių tariamų pagalbos, suteiktos įmonei Schneider Technologies AG (toliau - Schneider AG), priemonių. Skundo pateikėja, įmonė Gebrüder Schneider GmbH & Co. KG, yra kontroliuojančioji bendrovė, valdanti Schneider AG akcijas ir priklausanti dviem broliams Schneideriams.
(2)
2004 m. liepos 14 d. Komisija dėl trijų Bavarijos institucijos Bayrische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung (toliau - LfA) paskolų ir dviejų Bavarijos mokslinių tyrimo fondo Bayrische Forschungsstiftung (toliau - BFS) paskolų, skirtų moksliniams tyrimams ir plėtrai, pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas 2005 m. vasario 22 d. (2) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paprašė visas suinteresuotąsias šalis pareikšti pastabas dėl tariamos pagalbos. Negauta jokių trečiųjų šalių pastabų (3). Vokietija atsakė į sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą 2004 m. rugsėjo 16 d. ir 24 d. raštais, užregistruotais atitinkamai tą pačią dieną.
(3)
2005 m. rugsėjo 6 d. Komisija paprašė papildomos informacijos, ją Vokietija pateikė 2005 m. spalio 5 d. raštu (užregistruotu 2005 m. spalio 6 d.). 2006 m. vasario 6 d. pateikta papildoma informacija (užregistruota 2006 m. vasario 7 d.).
II. APRAŠYMAS
1. NAUDOS GAVĖJAS
(4)
Schneider AG buvo didelė Vokietijos įmonė, kurios pagrindinė buveinė yra Tiurkheime, Bavarijoje, gaminusi spalvotus televizorius. Įmonė ne tik plėtojo gamybą, dešimtajame dešimtmetyje ji dalyvavo pažangiame projekte, skirtame lazerinės projekcijos technologijai, kurią taikant būtų galima sukurti aiškesnį vaizdą, gauti didesnį ryškumą, įdiegti bet kokio dydžio ekranus ir naudoti bet kokį projekcijos paviršių. Abiejų rūšių veikla paskui buvo perduota dviem 2000-2002 m. įsteigtoms Schneider AG pavaldžiosioms bendrovėms: Schneider Electronics AG (toliau - SE), perėmusiai televizorių gamybą, ir Schneider Laser Technologies AG (toliau - SLT).
(5)
LfA, institucija, kurios užduotis yra skatinti regiono ekonomiką, nuo 1998 m. valdė tam tikrą Schneider AG akcijų skaičių. 1999 m. ir 2000 m. LfA valdė 35,6 % akcijų ir buvo didžiausia akcininkė. Lehman Brothers, privatus investicijų bankas, valdė 26,6 % akcijų, Gebrüder Schneider GmbH & Co. KG - 14,6 %, kiti privatūs investuotojai turėjo 23,2 % akcijų.
(6)
Tuo metu Schneider AG ateitis rinkoje buvo vertinama labai puikiai, nes įmonė pirmavo lazerinės projekcijos technologijos kūrimo srityje. Nuo 1998 m. iki 2000 m. Schneider akcijų kursas padidėjo kone dešimteriopai; nuo 1999 m. iki 2000 m. - beveik du su puse karto. Antras pagal dydį investuotojas, Lehman Brothers, sutiko su tokia palankia įmonės ateities perspektyva - tai matyti iš 2000 m. balandžio mėn. atlikto tyrimo, kuriame prognozuojama, kad plataus vartojimo elektronika nuo 2000 m. pabaigos, o lazerinės projekcijos technologija nuo 2001 m. paskutinio ketvirčio duos pelno. Nuo 1999 m. vidurio iki 2000 m. vidurio Lehman Brothers nupirko iš LfA [...] (4) akcijų.
(7)
Tačiau įmonių našumas nebuvo toks, kokio tikėtasi. SE gamino prastesnės kokybės televizorius ir negalėjo konkuruoti su daugiausia iš Azijos įvežamomis pigiomis prekėmis. Kadangi televizorių verslas nedavė pelno, Schneider AG trūko lėšų, kurių reikėjo SLT lazerių technologijai kurti, todėl darbas vyko daug lėčiau negu tikėtasi iš pradžių. Pirmasis prototipas buvo sukonstruotas tik 2000 m. gegužės mėn., daug vėliau negu planuota, ir tiko tik pramonės reikmėms. Iki 2002 m. įmonė nesukūrė privatiems vartotojams tinkamo gaminio, nors toks buvo tikrasis ekonominis SLT tikslas.
(8)
2002 m. kovo mėn. įmonei Schneider AG ir jos dviem pavaldžiosioms bendrovėms iškeltos trys atskiros bankroto bylos. Bankroto administratorius pardavė Schneider AG ir SE turtą Kinijos elektronikos įmonei TCL, o SLT turtą - Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbH (toliau - LOS), nes TCL ir LOS pateikė atitinkamai geriausius pasiūlymus.
2. FINANSINĖS PRIEMONĖS
(9)
Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pareiškė abejonių dėl šių dviejų priemonių.
2.1. TRYS LFA PASKOLOS
(10)
Trys LfA paskolos buvo dalis susitarimų, kuriuos 1999 m. rudenį sudarė LfA, Lehman Brothers (skundo pateikėja) ir bankų grupė, paketo. Vokietija paaiškino, kad 1998 m. įmonė patyrė nuostolių, nesėkmingai bandydama padidinti televizorių pardavimą per specializuotą mažmeninę prekybą. Todėl įmonės vadovybė nusprendė restruktūrizuoti įmonę ir išplėsti OEM (tikrųjų įrangos gamintojų) verslą. Kad galėtų finansuoti šią restruktūrizaciją, iš anksto finansuoti gamybą pagal stambius užsakymus ir padengti nuostolius, įmonei reikėjo grynųjų pinigų.
(11)
Pirmoji LfA paskola (toliau - 1-oji paskola), 2,1 mln. EUR, suteikta 1999 m. rugsėjo mėn. su [...] % palūkanų norma. Antroji LfA paskola (toliau - 2-oji paskola), 5,1 mln. EUR taip pat suteikta 1999 m. rugsėjo mėn. su [...] % palūkanų norma. Trečioji LfA paskola (toliau - 3-oji paskola), 5,6 mln. EUR, suteikta 2000 m. vasario mėn. su [...] % palūkanų norma. Pirmosios dvi paskolos buvo suteiktos vieneriems metams, 3-oji paskola - iki 2001 m. gruodžio 31 d., t. y. beveik dvejiems metams.
(12)
2000 m. rugsėjo mėn. pirmųjų dviejų paskolų grąžinimo terminas pratęstas iki 2002 m. rugsėjo 30 d., t. y. dar dvejiems metams, su didesnėmis palūkanų normomis: 1-osios paskolos - [...] %, 2-osios paskolos - [...] %. 2000 m. gruodžio mėn. 3-osios paskolos grąžinimo terminas pratęstas iki 2002 m. rugsėjo 30 d., palūkanų norma padidinta iki [...] %.
(13)
1-osios paskolos grąžinimas daugiausia buvo garantuotas žemės hipoteka, visų esamų ir būsimų reikalavimų perleidimu ir prekių perleidimu kreditoriaus nuosavybėn užtikrinant prievolės vykdymą. Tačiau bankų grupės reikalavimų, kylančių iš prieš tai suteiktų paskolos sutarčių, užtikrinimo priemonės turi pirmenybę prieš šią užtikrinimo priemonę. 2-oji ir 3-oji paskola suteikta be garantijų. Vokietija paaiškino, kad užuot taikius garantijas susitarta dėl didesnių palūkanų normų. Faktinė garantijų vertė LfA, kaip Schneider AG akcininkei, buvo labai maža, nes pagal Vokietijos įstatymus akcininko paskola greičiausiai (pagal ribotos atsakomybės bendrovių įstatymo 30 str.) bus laikoma papildomu indėliu į įstatinį kapitalą.
(14)
Privačių partnerių indėliai į bendrą paketą:
a)
Lehman Brothers 1999 m. pabaigoje pervedė įmonei 25 mln. EUR ir įsigijo iki tol Daimler Chrysler valdytas SLT akcijas, o 2000 m. vasario mėn. didinant įmonės kapitalą pervedė dar 46 mln. EUR, skirtų investicijoms į lazerių verslo plėtros finansavimą ir buvo didžiausias investuotojas.
b)
1998 m. privačių bankų grupė Schneider AG suteikė 31 mln. EUR kredito liniją. Susitarta dėl [...] % palūkanų normos. 1999 m. rugsėjo mėn. aiškiai susitarta dėl šios kredito linijos išlaikymo kaip dėl bendro paketo dalies. Be to, bankų grupė sutiko, kad kredito linijos suma trumpam laikui būtų padidinta iki [...]EUR. Tą patį mėnesį pagrindinis grupės bankas padidino palūkanas iki [...] %. Vokietija paaiškino, kad neturėjo informacijos apie kitų grupės bankų taikomas kitokias palūkanų normas negu iš pradžių sutartos [...] % palūkanų normos.
c)
Skundo pateikėja suteikė 7,7 mln. EUR akcininko paskolą tomis pačiomis sąlygomis kaip ir bankų grupė.
2.2. DOTACIJOS, SKIRTOS MOKSLINIAMS TYRIMAMS IR PLĖTRAI
(15)
1994 m. ir 1997 m. Bayrische Forschungsstiftung (BFS) įmonei Schneider AG suteikė dvi dotacijas, iš viso 9 050 121,88 EUR (5).
(16)
Pirmoji 6 498 468,68 EUR (6) dotacija suteikta 1994 m. gruodžio 16 d., ji buvo skirta „Lazerinės projekcijos technologijos“ projekto finansavimui (toliau - 1-asis projektas). Dotacija buvo išmokėta keliomis dalimis įgyvendinant projektą, t. y. nuo 1995 m. sausio mėn. iki 1997 m. birželio mėn. Remtinos sąnaudos sudarė 12 484 972,74 EUR, pagalbos intensyvumas buvo 48,9 %.
(17)
1-ojo projekto tikslas buvo sukurti pagrindus naujiems darbo metodams projektuojant didelius ir didelės skiriamosios gebos spalvotus vaizdus įvairioms taikymo sritims ir mokslinius bei technologinius pagrindus atskiriems vėlesnės sistemos komponentams.
(18)
Teikiant pagalbą atsižvelgta į šias projekto sąnaudas (7):
Projekto sąnaudos
Sąnaudos (eurais)
Personalo sąnaudos (įskaitant kelionių išlaidas)
4 304 566,36
Kitos veiklos sąnaudos (medžiagos ir priemonės)
4 399 666,63
Prietaisai ir įranga
667 235,91
Trečiųjų asmenų atliekami moksliniai tyrimai
2 296 459,41
Pridėtinės išlaidos
817 044,43
Visos sąnaudos
12 484 972,74
(19)
Vokietija patvirtino, kad šios sąnaudos tiesiogiai susijusios su mokslinių tyrimų projektu.
(20)
Pagal susitarimus dėl dotacijų teikimo projekto rezultatai buvo pateikti visuomenei ir visiems prieinami.
(21)
Be to, BFS 100 % finansavo Viurcburgo universiteto „mėlynojo lazerio“ projektą. Projekto sąnaudos buvo 0,26 mln. EUR. Tikintis mokslinės pažangiosios patirties mainų, BFS pageidavimu 1-asis projektas buvo sujungtas su „mėlynojo lazerio“ projektu.
(22)
1997 m. liepos 23 d. pritarta antrajai 2 551 653,20 EUR dotacijai. Ji buvo skirta finansuoti projektui „Lazerinės projekcijos technologija - sistemų integracija ir prototipai“ (toliau - 2-asis projektas), įgyvendinam po 1-ojo projekto. Dotacija išmokėta keliomis dalimis įgyvendinant projektą, t. y. nuo 1997 m. balandžio mėn. iki 1999 m. rugsėjo mėn. Remtinos planuojamos sąnaudos sudarė 5 103 293,22 EUR, t. y. pagalbos intensyvumas buvo 50 %.
(23)
Įgyvendinant 2-ąjį projektą turėjo būti tobulinami 1-ojo projekto rezultatai ir bandoma integruoti į bendrą sistemą svarbiausius atskirus komponentus. Darbai apėmė ir vaizdo kūrimo pikosekundinių impulsų lazeriu, atskirų komponentų atsparumo lazeriui ir monochronizuotų lazerių sistemų miniatiūrizacijos tyrimus.
(24)
Teikiant pagalbą atsižvelgta į šias projekto sąnaudas:
Projekto sąnaudos
Sąnaudos (eurais)
Personalo sąnaudos
2 584 273,68
Kitos veiklos sąnaudos (medžiagos ir priemonės)
1 061 850,98
Trečiųjų asmenų atliekami moksliniai tyrimai
1 123 308,26
Pridėtinės išlaidos
817 044,43
Visos sąnaudos
5 103 293,22
(25)
Vokietija patvirtino, kad šios sąnaudos tiesiogiai susijusios su mokslinių tyrimų projektu.
(26)
Pagal susitarimus dėl dotacijų teikimo projekto rezultatai buvo pateikti visuomenei ir visiems prieinami. Pateikus prašymą vartotojo teisės turėjo būti suteikiamos rinkos sąlygomis.
III. PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(27)
Pirmiausia Komisija manė, kad minėtos trys paskolos veikiausiai atitinka kriterijus, taikomus investuotojo, veikiančio pagal rinkos ekonomikos principus. Tačiau Komisija, neturėdama tikslios informacijos, negalėjo atlikti galutinio vertinimo. Be to, Komisija abejojo, ar abu lazerių technologijos projektai buvo suderinami su Bendrijos valstybės pagalbos taisyklėmis.
IV. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(28)
Negauta jokių trečiųjų šalių pastabų.
V. VOKIETIJOS PASTABOS
(29)
Savo pastabose dėl pradėtos oficialios tyrimo procedūros Vokietija pareiškė, kad paskolos nėra valstybės pagalba, nes jos atitinka kriterijus, taikomus investuotojo, veikiančio pagal rinkos ekonomikos principus.
(30)
Dėl mokslinių tyrimų ir plėtros dotacijų Vokietija paaiškino, kad, jos nuomone, abu projektai turėtų būti laikomi pramoniniais moksliniais tyrimais, todėl dotacijos, dengiančios iki 50 % remtinų sąnaudų, atitinka pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai taisykles, galiojusias teikiant tas dotacijas. Dėl 2-ojo projekto Vokietija paaiškino, kad projekto pavadinimas „Sistemų integracija ir prototipai“ yra klaidinantis, nes projekto tikslas buvo geriau ištirti atskirus projekto komponentus.
V. VERTINIMAS
1. LFA PASKOLOS
1.1. VALSTYBĖS PAGALBA
(31)
Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Siekiant nustatyti, ar valdžios institucijos teikiama akcininko paskola yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje, reikia patikrinti, ar pagal rinkos ekonomikos principus veikiantis investuotojas panašiomis aplinkybėmis suteiktų paskolą tokiomis pačiomis sąlygomis.
(32)
Komisijos nuomone, yra daug argumentų, kad pirmiau minėtos trys paskolos nebuvo valstybės pagalba, nes jos atitiko kriterijus, taikomus investuotojo, veikiančio pagal rinkos ekonomikos principus. Pirma, pagal Komisijos turimą informaciją, 1999 m. ir 2000 m. susidariusiomis aplinkybėmis buvo ekonomiškai racionalu suteikti įmonei Schneider AG paskolą taikant palūkanų normą nuo [...] %, [...] % iki [...] % (Komisijos orientacinė palūkanų norma yra 4,76 %), kuri paskui padidinta iki [...] %, [...] % ir [...] % (Komisijos taikoma orientacinė palūkanų norma yra 5,7 %). Rinkos dalyvių tikrumas dėl būsimo Schneider AG pelno (pirmavusios lazerių technologijų versle) pasireiškė, pavyzdžiui, tuo, kad nuo 1998-2000 m. Schneider AG akcijų kursas padidėjo kone dešimteriopai ir kad strateginis investicijų bankas Lehman Brothers po tyrimo, kurio rezultatai buvo labai palankūs, įsigijo dar [...] Schneider AG akcijų. 2000 m. liepos mėn. maždaug 50 % kapitalo valdė apie 40 strateginių investuotojų. Antra, LfA veikė gerokai atsargiau už privatų akcininką Lehman Brothers. 1999 m. gruodžio mėn. Lehman Brothers padidino Schneider AG kapitalą 25 mln. EUR, o 2000 m. vasario mėn. kaip didžiausias investuotojas padidino įmonės kapitalą dar 46 mln. EUR. Nors LfA indėlis į didinamą kapitalą vasario mėn. sudarė apie 8,74 mln. EUR (kuris jau sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo laikomas atitinkančiu kriterijus, taikomus investuotojo, veikiančio pagal rinkos ekonomikos principus), LfA investavo dar 12,8 mln. EUR - šįkart suteikdama grąžintiną paskolą su palūkanomis. Trečia, LfA palūkanų normos buvo didesnės už bankų grupės palūkanų normas - tiek teikiant pradinę paskolą (1999 m. rugsėjo mėn. ir 2000 m. vasario mėn.), tiek paskui pratęsiant paskolos grąžinimo terminą (2002 m. rugsėjo ir gruodžio mėn.).
(33)
Tačiau vis dėlto dar kyla tam tikrų abejonių dėl paskolų pobūdžio. Atsižvelgdama į LfA užduotį skatinti regioninę ekonomiką ir remdamasi turima informacija Komisija neatmeta galimybės, kad investicija buvo skirta Schneider AG būklei palengvinti ir darbo vietoms šiame regione išlaikyti. Be to, neaišku, ar didesnės palūkanų normos buvo pakankamos kompensuoti garantijoms, kurių nebuvo. Paskolos buvo suteiktos tuo metu, kai Schneider AG finansinė būklė buvo sunki, neatmetant tikimybės, kad lazerių technologija nepasiteisins. Sunku spręsti, ar didesnių palūkanų pakako tokiai rizikai kompensuoti.
1.2. BETIKSLIS SPRENDIMAS
(34)
Komisijos nuomone, galima netirti klausimo, ar LfA paskolos buvo valstybės pagalba, ar ne. Net jeigu šios paskolos būtų priskirtos nesuderinamai valstybės pagalbai, neigiamas sprendimas, pagal kurį pagalbos gavėjas turėtų grąžinti jam suteiktas paskolas, būtų be adresato, nes nebėra įmonės, kuri tiesiogiai arba netiesiogiai gavo naudos iš tariamos valstybės pagalbos:
(35)
Formali paskolos gavėja buvo Schneider AG. SE ir SLT įsteigtos tik gavus paskolas, tačiau neatmetama galimybė, kad iš paskolų jos gavo naudos. 2002 m. kovo mėn. iškelta trijų Schneider įmonių bankroto byla ir visos trys įmonės likviduotos. Negrąžinta paskola buvo priskirta likviduojamų įmonių turtui.
(36)
Trijų įmonių turtą pardavė bankroto administratorius, kurio veiklą prižiūrėjo bankroto bylų teismai. Komisija mano, kad už jį sumokėta atitinkamo turto rinkos vertė, todėl valstybės pagalbos teikiamas pranašumas nebuvo perduotas nė vienam iš pirkėjų.
a)
Likviduojamos Schneider AG turtą sudarė prekių ženklai. Po tarptautinės potencialių investuotojų paieškos bankroto administratorius, padedamas M&A konsultanto, pardavė prekių ženklus už 3,48 mln. EUR Kinijos plataus vartojimo elektronikos prekių gamintojui TCL. Be to, tuo pačiu metu kitas konsultantas buvo įpareigotas nustatyti prekių ženklų vertę. Jis gavo daug pasiūlymų, kur kas blogesnių už TCL pasiūlymą. Todėl Komisija mano, kad prekių ženklai buvo parduoti už rinkos kainą.
b)
SE turtą, kurį sudarė televizorių gamybos linija ir atsargos, bankroto administratorius pardavė TCL už bendrą 5 745 480 EUR kainą. Iš Vokietijos pateiktos informacijos matyti, kad bankroto administratorius vedė derybas su daugeliu potencialių investuotojų. Tačiau domėjimasis kelerių metų senumo, įmoneiSchneider AG pritaikyta televizorių gamybos linija buvo labai menkas; o sandėliuose laikomais televizoriais, kuriems nebebuvo teikiama garantija ir priežiūra, apskritai niekas nesusidomėjo. TCL pateikė geriausią pasiūlymą ir buvo laikoma, kad ji sumokėjo rinkos kainą.
c)
SLT atveju bankroto administratorius pateikė užsakymą M&A konsultantui, o jis pardavimo dokumentus išsiuntė apie 150 potencialių investuotojų. Su daugeliu iš jų vyko išsamūs pokalbiai. Tačiau dėl techninių lazerinės projekcijos technologijos kūrimo problemų susidomėjimas STL turtu buvo labai menkas. Niekas nepateikė geresnio pasiūlymo už LOS, net tada, kai turimus ir dar neįregistruotus patentus buvo bandoma parduoti po vieną. SLT turtas buvo parduotas LOS dviem etapais (8) už bendrą 6 025 0000 EUR kainą. Todėl Komisija mano, kad rinkos kaina sumokėta ir už STL turtą.
2. MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR PLĖTROS PROJEKTAI
2.1. VALSTYBĖS PAGALBA
(37)
Valstybės finansavimą per BFS suteikė Bavarija. Todėl šis finansavimas teikiamas valstybės lėšomis ir priskirtinas valstybės finansavimui. Schneider AG gavo naudos iš STL įgyvendintos 1-ojo projekto dalies ir 2-ojo projekto finansavimo. Kadangi plataus vartojimo elektronikos prekėmis prekiaujama tarp valstybių narių, ši priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl dotacijos 1-ajam ir 2-ajam projektui laikomos valstybės pagalba.
(38)
Tačiau Viurcburgo universiteto „mėlynojo lazerio“ projekto valstybės finansavimas, Komisijos nuomone, nelaikytinas valstybės pagalba. Projektas buvo susijęs su fundamentaliaisiais tyrimais siekiant pagerinti bendrąsias mokslo ir technikos žinias. Pagal 1986 m. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai 2.2 punktą (9) (jos galiojo 1994 m. teikiant dotacijas) fundamentaliųjų tyrimų finansavimas paprastai nelaikomas valstybės pagalba. „Tačiau išimtiniais atvejais, kuriais tokie tyrimai atliekami tam tikrose įmonėse arba tokioms įmonėms, Komisija negali atmesti galimybės, kad tokiai pagalbai gali būti taikoma 92 straipsnio 1 dalis [dabar: 87 straipsnio 1 dalis].“ Toks atvejis neužfiksuotas. Šis projektas nebuvo skirtas Schneider AG. Paraiška pagalbai gauti pateikta nepriklausomai nuo Viurcburgo universiteto, o dotacijos buvo mokamos tiesiogiai universitetui. Vokietija informavo Komisiją, kad Schneider AG nebuvo svarbūs universiteto mokslinių tyrimų rezultatai, nes įmonė turėjo savo strategiją, kurią taikė spręsdama problemas, susijusias su mėlynuoju lazeriu. Schneider AG vykdė savo mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą nepriklausomai nuo „mėlynojo lazerio“ projekto ir nenaudojo universiteto projekto rezultatų savo techniniams sprendimams. Projektai buvo sujungti BFS pageidavimu - ši institucija tikėjosi taip sukurti sinergiją, tačiau to padaryti nepavyko.
2.2. LEIDŽIANTI NUKRYPTI NUOSTATA PAGAL EB SUTARTIES 87 STRAIPSNIO 3 DALĮ
(39)
Dotacijos moksliniams tyrimams ir plėtrai vertinamos pagal 1986 m. (10) arba 1996 m. (11) Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai (toliau - Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai), pagal kurią valstybės pagalbą galima teikti fundamentaliesiems tyrimams, pramoniniams (fundamentaliesiems) tyrimams ir plėtros veiklai iki konkurencijos.
(40)
1-ajį projektą galima priskirti pramoniniams fundamentaliesiems tyrimams pagal 1986 m. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai (12) 1 priedą. Mokslinių tyrimų tikslas buvo naujais teoriniais ir eksperimentiniais darbais gauti visiškai naujų žinių, reikalingų projektuojant didelius ir didelės skiriamosios gebos spalvotus vaizdus įvairioms taikymo sritims ir sukurti mokslinius bei technologinius pagrindus atskiriems būsimosios lazerinės projekcijos sistemos komponentams.
(41)
BFS finansavo 48,98 % projekto sąnaudų, t. y. pagalbos intensyvumas nesiekė pramoniniams fundamentaliesiems tyrimams galiojančios 50 % ribos.
(42)
Komisijos nuomone, pagalba moksliniams tyrimams ir plėtrai padarė skatinamąjį poveikį, nes projektas be valstybės paramos nebūtų įgyvendintas. Projektas buvo susijęs su labai didele technine ir ekonomine rizika; technologija buvo labai pažangi, todėl reikėjo atlikti fundamentaliuosius tyrimus ir skirti daug lėšų. Tai patvirtino nepriklausomas tyrimas, kurį užsakė BFS prieš nuspręsdama teikti dotacijas. Apklausti ekspertai pareiškė nuomonę, kad projekto tikslas buvo labai sudėtingas ir naujoviškas, todėl jis galėjo būti įgyvendintas tik esant didelei paramai. Didžiausia techninė rizika buvo susijusi su tiksliu vaizdo atkūrimu. Be to, ekspertai patvirtino, kad ši visiškai nauja technologija susidūrė su daugybe konkrečių problemų, kurias buvo galima išspręsti tik vykdant intensyvų, koncentruotą ir finansiškai gerai remiamą mokslinių tyrimų ir plėtros projektą.
(43)
Dėl 2-ojo projekto Vokietija pareiškė, kad jis taip pat priskirtinas fundamentaliesiems tyrimams (13). Vokietijos duomenimis, pagal šį projektą buvo vykdomi darbai, kurių pobūdis visapusiškai atitiko fundamentaliųjų tyrimų apibrėžtį, o projekto pavadinimas buvo klaidinantis („Sistemų integracija ir prototipai“). Vokietija paaiškino, kad projektu buvo siekiama toliau tobulinti atskirus šios technologijos komponentus. Todėl projektas, BFS vertinimu, buvo visiškai priskirtinas pramoniniams tyrimams. Be to, pirmasis prototipas buvo sukurtas praėjus keliems mėnesiams po 2-ojo projekto pabaigos ir skirtas pramonės, o ne vartotojų reikmėms, kaip iš pradžių planuota. Tikrieji tyrimai - veikla iki konkurencijos - vyko tik po 2-ojo projekto ir be tolesnio valstybės finansavimo.
(44)
Komisija abejoja, ar projekto bent iš dalies nereikėtų priskirti plėtros veiklai iki konkurencijos (14). Parama būtų apribota iki 25 % arba pagal 1996 m. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai 5.5 ir 5.9 punktus turėtų atitikti leistino pagalbos intensyvumo svertinį vidurkį. Komisijos nuomone, atskirų komponentų integracija į bendrą sistemą galėtų būti apibrėžiama kaip plėtros veikla iki konkurencijos. Be to, pirmasis prototipas buvo sukurtas tik praėjus keliems mėnesiams po 2-ojo projekto pabaigos, o tai reiškia, kad projektu buvo siekiama sukurti pirmąjį prototipą.
(45)
Tačiau išsamesnė šio klausimo analizė būtų betikslė, nes galima nesuderinama pagalba rinkos nebeiškraipys. Dotacijos moksliniams tyrimams ir plėtrai teko Schneider AG, o SE ir SLT buvo įsteigtos vėliau. Visiškai neįtikėtina, kad televizorių gamintojas SE gavo naudos iš dotacijų moksliniams tyrimams ir plėtrai, skirtų lazerių technologijos tyrimui, kurios buvo iki galo panaudotos sutartu būdu. O SLT galėjo gauti naudos iš šios pagalbos. Tačiau įmonės šiuo metu jau likviduotos, dotacijos moksliniams tyrimams ir plėtrai priskirtos likviduojamų įmonių turtui (15), o turtas parduotas rinkos kaina (žr. 36 punktą).
(46)
Komisijos nuomone, 2-asis projektas vis dar buvo susijęs su labai didele technologine ir ekonomine rizika, todėl SLT nebūtų galėjusi įgyvendinti projekto be BFS paramos. Jis, kaip ir 1-asis projektas, buvo labai pažangus ir reikalavo daug lėšų.
VII. IŠVADA
(47)
Komisija daro išvadą, kad 1-ajam projektui skirta 6 498 468,68 EUR pagalba moksliniams tyrimams ir plėtrai ir 2-ajam projektui skirta 50 % pagalba moksliniams tyrimams ir plėtrai - iš viso 1 275 826,60 EUR - buvo suderinamos su Bendrijos valstybės pagalbos taisyklėmis.
(48)
Komisijos nuomone, kalbant apie tris paskolas, kurių bendra suma - 12,8 mln. EUR, ir 2-ajam projektui skirtus 50 % pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai, pateiktos informacijos nepakanka galutiniam vertinimui. Tačiau galima neatsakyti į svarbiausią klausimą, ar paskolos laikytinos valstybės pagalba ir kokiu mastu 2-asis projektas priskirtinas pramoniniams tyrimams. Nebegalima reikalauti grąžinti nesuderinamą valstybės pagalbą, nes likviduoti visi faktiniai ar potencialūs naudos gavėjai, jų turtas parduotas rinkos kaina, tad pagalba rinkos nebeiškraipys.
Todėl Komisija daro išvadą, kad pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėta oficiali tyrimo procedūra dėl trijų paskolų ir 2-ojo projekto dalies yra betikslė.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
6 498 468,68 EUR pagalba įmonei Schneider AG (Tiurkheimas), skirta mokslinių tyrimų projektui „Lazerinės projekcijos technologija“ ir 1 275 826,60 EUR pagalba mokslinių tyrimų ir plėtros projektui „Lazerinės projekcijos technologija - sistemų integracija ir prototipai“ yra suderinamos su bendrąja rinka.
2 straipsnis
2004 m. liepos 14 d. pradėta oficiali tyrimo procedūra, susijusi su Bavarijos institucijos Bayrische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung suteiktomis 12,8 mln. EUR vertės paskolomis ir 1 275 826,60 EUR dotacija mokslinių tyrimų projektui „Lazerinės projekcijos technologija - sistemų integracija ir prototipai“, nutraukiama.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.
Priimta Briuselyje, 2006 m. gegužės 16 d.