KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 289/2009
2009 m. balandžio 7 d.
kuriuo nustatomas importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies ar plieno laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2008 m. liepos 9 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - susijusioji šalis arba KLR) kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių (toliau - BVV) iš geležies ar plieno inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas po to, kai 2008 m. gegužės 28 d. gamintojų, kurie pagamina didžiausią dalį gamyba sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 % visoų Bendrijoje pagaminamų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies ir plieno, vardu pateikė Europos Sąjungos besiūlių vamzdžių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau - skundo pateikėjas). Skunde pateikta pakankamai minėto produkto dempingo ir dėl to gresiančios numatomos bei neišvengiamos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimui inicijuoti.
2. Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir naudotojams bei jų asociacijoms, taip pat eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(4)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija išsiuntė prašymų formas žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laikotarpį. Dešimt bendrovių (arba bendrovių grupių) prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, - IR.
(6)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, importuotojų ir Bendrijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą ir žalą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, gali būti taikoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Bendrijos gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2007 m. liepos 1 d. -2008 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.
(7)
Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį pageidaujančių bendradarbiauti eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos gamintojų skaičių nuspręsta, kad būtina atlikti šių gamintojų atranką. Atsižvelgus į nedidelį pageidaujančių bendradarbiauti importuotojų skaičių nuspręsta, kad nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nebūtina.
(8)
Komisija išsiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Bendrijos gamintojams, importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams ir naudotojų asociacijoms. Atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai, visi atrinkti Bendrijos gamintojai, išskyrus vieną bendrovę, kuri pateikė neišsamią informaciją, šeši importuotojai ir penki naudotojai pateikė išsamius klausimyno atsakymus.
(9)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ar žalos grėsmės ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
eksportuojantys KLR gamintojai:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. ir Daye Special Steel Co., Ltd)
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ir Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ir
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
Bendrijos gamintojai:
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne Billancourt, Prancūzija
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Vokietija
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italija
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Čekija
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumunija
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Ispanija
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Ispanija
Susiję prekybininkai:
-
Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Ispanija
Nesusiję importuotojai:
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Nyderlandai
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Ispanija
Bendrijos naudotojas
-
Erne Fittings GmbH & Co, Schlins, Austrija.
(10)
Kadangi reikia nustatyti normaliąją vertę KLR gamintojams, kuriems RER negalima taikyti, toliau nurodytos bendrovės patalpose buvo atliktas patikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis panašios šalies duomenimis:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, JAV.
3. Atranka
(11)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį eksportuojantis gamintojas buvo pasirinktas remiantis didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos keturios bendrovės arba bendrovių grupės, kurių eksportas sudarė 70 % viso bendradarbiavusių suinteresuotųjų šalių iš KLR ir Bendrijos eksporto kiekio. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis ir prieštaravimų negauta.
(12)
Dėl Bendrijos gamintojų - Komisija pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinko bendroves remdamasi didžiausiu tipišku panašaus produkto gamybos Bendrijoje kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos 5 bendrovių grupės (iš viso - 9 bendrovės), kurių gamyba sudarė 62 % visos Bendrijos gamybos. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su bendradarbiaujančiais gamintojais ir prieštaravimų negauta. Kadangi bendradarbiavo nedaug Bendrijos importuotojų, nuspręsta, kad atrankos metodų taikyti nebūtina.
4. Tiriamasis laikotarpis
(13)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami 2007 m. liepos 1 d. -2008 m. birželio 30 d. laikotarpio (toliau - TL) duomenys. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(14)
Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos tam tikri besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba plieno, skritulio formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (3), yra ne didesnis kaip 0,86 (toliau - nagrinėjamasis produktas). Pranešime apie inicijavimą (žr. 1 konstatuojamąją dalį) nurodyta, kad deklaruojant nagrinėjamąjį produktą paprastai nurodomi KN kodai ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 ir kad šie kodai pateikiami tik kaip informacija. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad trys iš šių KN kodų, t. y. ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ir ex 7304 24 00 nesusiję su nagrinėjamuoju produktu, ir kad trūksta dar penkių KN kodų, t. y. ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ir ex 7304 59 10.
(15)
Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiems tikslams, pvz., mechaniniam naudojimui (taip pat automobilių ir inžinerijos pramonei), statybose atraminėms konstrukcijoms, elektros energija gaminti, pvz., katilų vamzdžiams, ir gręžimo vamzdžiams, vadinamiems - OCTG (angl. oil and country tubular goods), naudojamiems naftos pramonėje gręžimui, apsaugai ir vamzdynams, ir vamzdynų vamzdžiuose skysčiams transportuoti.
(16)
BVV, juos pristatant naudotojams, gali būti įvairių formų. Jie gali būti, pvz., galvanizuoti, įsriegti arba neužbaigti (t. y. termiškai neapdoroti), turėti specialius galus, supjaustyti pagal matmenis arba ne. Vamzdžių savybėms taikoma daug įvairių matmenų, todėl galima paaiškinti, kodėl daugiausia BVV yra pagaminta pagal klientų užsakymus. BVV paprastai sujungiami juos suvirinant. Tačiau, konkrečiais atvejais jie gali būti sujungiami juos susriegiant arba naudojant atskirai, nors jie gali būti suvirinami.
(17)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant to, kad įvairių rūšių besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai naudojami įvairioms reikmėms, skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis. Todėl jie laikomi vienu produktu.
(18)
Kinijos gamintojų asociacija teigė, kad OCTG vamzdžiams ir vamzdeliams nereikėtų taikyti nagrinėjamojo produkto apibrėžties, nes jie naudojami skirtingai, jų specifikacijos ir savybės skiriasi ir jų negalima pakeisti kitais vamzdžiais ir vamzdeliais, o eksporto iš KLR į ES kiekis yra nedidelis. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad OCTG vamzdžių ir vamzdelių, inter alia, cheminės savybės yra panašios su likusių BVV rūšių savybėmis, kadangi jų anglies ekvivalento riba yra 0,86. Be to, jiems ir kitoms BVV rūšims būdingos kitos pagrindinės savybės, pvz., išorinis skersmuo ir sienelių storumas. Išnagrinėjus OCTG vamzdžių ir vamzdelių galutinį panaudojimą nustatyta, kad tam tikrus OCTG vamzdžius ir vamzdelius galima pakeisti kitais nelegiruoto plieno vamzdžiais. Atsižvelgiant į tai, kad OCTG vamzdžiai ir vamzdeliai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis kaip kiti besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai ir kad juos iš dalies galima pakeisti vieną kitu, padaryta preliminari išvada, kad nėra pagrindo šiai rūšiai netaikyti produkto apibrėžties.
2. Panašus produktas
(19)
Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir besiūliai vamzdžiai bei vamzdeliai, gaminami ir parduodami KLR vidaus rinkoje bei JAV vidaus rinkoje, kuri preliminariai buvo pasirinkta panašia šalimi, taip pat besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, kuriuos gamina Bendrijos pramonė ir kurie yra parduodami Bendrijoje, pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai laikinai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1-6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus.
(21)
Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti RER kriterijai:
1.
verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi;
2.
apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;
3.
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4.
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą;
5.
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(22)
Atliekant šį tyrimą trys iš atrinktų eksportuojančių gamintojų kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą.
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ir Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ir Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ir
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
Komisija paprašė pirmiau minėtų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją, ir lankydamasi šių bendrovių patalpose patikrino visą RER prašyme pateiktą informaciją.
(24)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad RER nebuvo galima taikyti nė vienai iš trijų Kinijos bendrovių grupių, nes nė viena iš jų netenkino visų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytų kriterijų dėl toliau nurodytų priežasčių.
(25)
Nė viena iš trijų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, kad tenkina 3 kriterijų, taip pat rasta didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos - pvz., visos trys bendrovės arba bendrovių grupės naudojosi mokesčių lengvatų teikiamais privalumais ir dvi bendrovės arba bendrovių grupės įsigijo turto mažesnėmis nei rinkos vertės kainomis. Atskleidus išvadas dėl RER dvi bendrovės arba bendrovių grupės teigė, kad faktas, jog jos naudojosi tam tikromis mokesčių lengvatomis, negali prieštarauti 3 kriterijaus nuostatoms, nes rinkos ekonomikos šalyse taip pat taikomos mokesčių nuolaidos. Reikia pabrėžti, kad minėtoms bendrovėms buvo taikomas įvairių rūšių mokesčių lengvatų režimas, nes joms buvo netaikomas vietos pajamų mokestis ir jos galėjo naudotis vadinamąja mokesčių pertrauka (2 metai - be mokesčių, 3 metai - pusė mokesčių), kuri suteikiama bendrovėms, į kurias investuota užsienio kapitalo, bei bendroms Kinijos ir užsienio įmonėms. Bendrai šis lengvatinis mokesčių režimas bendrovėms davė didelės naudos, dėl kurios greičiausiai padarytas didelis poveikis sąnaudoms ir kainoms TL. Trečia bendrovė arba bendrovių grupė teigė, kad mokesčių lengvatomis jos nebesinaudoja nuo 2008 m. sausio 1 d. ir kad tai buvo vienkartinis mokesčių sumažinimas, kuris negalėjo padaryti jokio poveikio kitų metų bendrovės sąnaudoms, o pats mokesčių netaikymas buvo labai nereikšmingas. Reikia pabrėžti, kad ši bendrovių grupė naudojosi mokesčių lengvatomis pirkdama mašinas vidaus rinkoje 2006 ir 2007 m. (t. y. tiriamuoju laikotarpiu). Gautos naudos negalima laikyti nežymia, todėl daroma išvada, kad ji aiškiai padarė didelį poveikį sąnaudoms ir kainoms TL.
(26)
Be to, dvi bendrovės arba bendrovių grupės neįvykdė 2 kriterijaus dėl apskaitos, nes nustatyta, kad viena iš jų kompensavo mokėtinas ir gautinas sumas, o kitos finansinės ataskaitos buvo neišsamios ir kaupimo principas buvo taikomas nenuosekliai. Atskleidus išvadas dėl RER viena bendrovė teigė, kad dėl jos mažo dydžio ir dėl to, kad ji neįrašyta biržos oficialiajame prekybos sąraše ir yra kaimo vietovėje, tarptautiniai apskaitos standartai (TAS) jai neprivalomi. Tačiau šį teiginį reikėjo atmesti, nes nustatyti pažeidimai buvo labai sunkūs, visų pirma, svarbių sričių audito patikrintos sąskaitos buvo neišsamios ir nesilaikyta kaupimo principo. Šių pagrindinių apskaitos principų reikia laikytis nepaisant bendrovės teisinio statuso, dydžio ir vietovės, kurioje ji yra. Kita bendrovių grupė teigė, kad auditorius ją užtikrino, kad balansas audito patikrintoje finansinėje ataskaitoje atitiko TAS ir perklasifikavo kompensuotas sumas kaip gautinas ir mokėtinas. Reikia pažymėti, kad šis teiginys nebuvo pateiktas prieš atskleidžiant faktus ir atliekant tikrinamąjį vizitą, todėl jo nebuvo galima patikrinti. Be to, reikia pažymėti, kad minėta bendrovių grupė neneigia taikiusi kompensavimo praktiką, kuri neatitinka TAS. Todėl šis argumentas atmetamas.
(27)
Be to, dvi bendrovių grupės neįrodė, kad jų sprendimai dėl sąnaudų ir gamybos buvo priimti atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi, todėl ji neįrodė, kad tenkina 1 kriterijų. Atskleidus faktus viena bendrovė tvirtino, kad priežastis, dėl kurios įvertinta, kad šis kriterijus netenkinamas, nebuvo pagrįsta objektyviais įrodymais, nes bendrovė gali laisvai spręsti dėl savo pardavimo ir kainų, nepaisant to, kad jos audito patikrintose finansinėse ataskaitose rasta nuostata dėl susijusių šalių kainų politikos. Bendrovė tvirtino, kai tai buvo ne apribojimas, o veikiau reikalavimas auditoriui atskleisti faktus tikrinant vadinamųjų susijusių šalių sandorius. Tačiau šis teiginys nepakankamai paaiškina aiškią nuostatą audito patikrintose finansinėse ataskaitose, kad „jeigu kaina yra nustatyta valstybės pagrindinių produktų ministerijos, tada taikoma ta kaina.“ Todėl šis argumentas atmetamas. Kita bendrovė teigė, kad nepaisant to, kad didžioji bendrovės dalis priklauso valstybei, faktiškai ją valdo privati įmonė, o valstybės kišimosi nėra. Tačiau bendrovė nepateikė jokių naujų argumentų, dėl kurių būtų galima pakeisti išvadą, kad atsižvelgiant į dabartinę valdybos, kurioje daugumą sudaro valstybei priklausančių įmonių vadovai, sudėtį, negalima atmesti valstybės kišimosi galimybės, ir kad bendrovė neįrodė, jog sprendimai priimami be žymaus valstybės kišimosi, taigi, šis kriterijus netenkinamas. Taip pat reikia pažymėti, kad atskleidus išvadas dėl RER šiai bendrovių grupei buvo nurodytas pavyzdys, kai sprendimas buvo priimtas neatsižvelgiant į rinkos sąlygas ir, galbūt, valstybei darant nederamą įtaką (nemokama teisės naudotis žemės sklypu), ir tai, kad bendrovė nepateikė pastabų.
2. Individualus režimas (IR)
(28)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.
(29)
Visos trys Kinijos bendrovės arba bendrovių grupės, prašiusios taikyti RER, tuo atveju, jei jis joms nebūtų suteiktas, prašė taikyti IR.
(30)
Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad dvi iš trijų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, jog bendrai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus.
(31)
Didžioji trečios bendrovės arba bendrovių grupės akcijų dalis priklauso valstybei. Be to, atsižvelgiant į tai, kad didžioji akcijų dalis priklauso valstybei ir į didelę valstybės įtaką Kinijos plieno pramonei, negalima atmesti priemonių vengimo galimybės.
(32)
Todėl buvo nuspręsta IR taikyti tik šioms dviem eksportuojančioms bendrovėms:
-
Hubei Xinyegang Steel Co,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Normalioji vertė
3.1. Panaši šalis
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė bendrovėms, kurioms RER negalėjo būti taikomas, buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje.
(34)
Siekdama nustatyti KLR normaliąją vertę, pranešime apie tyrimo inicijavimą Komisija nurodė ketinanti tinkama panašia šalimi pasirinkti JAV ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas šiuo klausimu.
(35)
Viena suinteresuotoji šalis pateikė pastabas dėl panašios šalies pasirinkimo ir pareiškė, kad normaliajai vertei nustatyti labiau tiktų Ukraina arba Indija.
(36)
Ji teigė, kad Ukraina būtų tinkamesnis pasirinkimas, nes be to, kad toje šalyje vyrauja laisva konkurencija, jos gamybos procesas ir galimybės gauti žaliavas yra panašūs į KLR padėtį. Reikia pabrėžti, kad nuo 2006 m. birželio 30 d. importuojamiems Ukrainos kilmės BVV nustatytas 12,3 %-25,7 % antidempingo muitas. Nors Ukrainos rinkoje yra keletas gamintojų, tačiau remiantis tuo, kad 2006 m. nustatytas dempingas, galima manyti, jog rinkos sąlygos gali būti iškraipytos, ir yra abejotina, ar tas vidaus rinkos kainas ir sąnaudas galima naudoti. Bet kuriuo atveju, tyrime nebendradarbiavo nė vienas Ukrainos gamintojas.
(37)
Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad Indija taip pat būtų geresnis pasirinkimas nei JAV, ir nurodė panašų produktą gaminantį gamintoją Indijoje. Tačiau šis gamintojas nepanoro bendradarbiauti. Atsižvelgiant į tai, kad Indijos gamintojai nepanoro bendradarbiauti, Indijos negalima pasirinkti panašia šalimi.
(38)
Be to, iš JAV rinkos dydžio, vidaus gamintojų skaičiaus ir didelio importo kiekio matyti, kad JAV rinka yra konkurencinga, todėl JAV laikinai pasirinktos tinkamiausia panašia šalimi. Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, vienas JAV gamintojas bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė visą reikalingą informaciją. Kitas JAV gamintojas pateikė neišsamią informaciją, kuria iš esmės patvirtinama bendradarbiaujančio JAV gamintojo informacija.
3.2. Normaliosios vertės nustatymas
(39)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojo, laikantis toliau aprašytos metodikos.
(40)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia nustatė, ar panašios šalies gamintojo aptariamo produkto pardavimas vidaus rinkoje per TL buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso Kinijos eksportui į Bendriją parduodamo nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją kiekio.
(41)
Nustatyta, ar kiekvienos rūšies aptariamo produkto, kurį JAV gamintojas pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tokios rūšies produktu, kuris buvo parduodamas eksportui į Bendriją, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, kai tos rūšies produkto pardavimo nepriklausomiems vartotojams vidaus rinkoje kiekis per TL sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro Kinijos gamintojų eksportui į Bendriją parduodamo panašios rūšies produkto kiekio.
(42)
Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekviena nagrinėjamojo produkto rūšis, kurios tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningai parduoto nepriklausomiems pirkėjams kiekio dalį vidaus rinkoje per TL.
(43)
Jeigu tam tikro produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.
(44)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, apskaičiavus tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinį vidurkį.
4. Eksporto kaina
(45)
Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
5. Palyginimas
(46)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. Buvo pakoreguotos jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomos išlaidos, tikrinimo išlaidos, komisiniai ir banko mokesčiai.
(47)
Kai bendrovių panašios šalies vidaus rinkoje parduodamo aptariamo produkto ir eksportui į Bendriją parduodamo nagrinėjamojo produkto fizinės savybės buvo skirtingos, buvo koreguojama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą. Toks koregavimas turi atitikti pagrįstą fizinių savybių skirtumo rinkos vertę
6. Dempingo skirtumai
(48)
Laikinieji dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.
(49)
Individualūs bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems galima buvo taikyti IR, dempingo skirtumai buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, remiantis svertinio normaliosios vertės vidurkio ir svertinio eksporto kainos vidurkio palyginimu.
(50)
Atrinktų bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas RER arba IR, ir neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas kaip keturių atrinktų bendrovių vidurkis.
(51)
Kadangi bendradarbiavimas tyrime laikytas nedideliu (bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 40 % viso importo iš KLR kiekio per TL), nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas naudojantis bendradarbiaujančios bendrovės, kuriai nesuteiktas nei RER, nei IR, vienai iš tipiškų rūšių nustatytu didžiausiu skirtumu.
(52)
Remiantis tuo laikinieji dempingo lygiai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
35 %
Kitiems eksportuotojams
51 %
D. ŽALA
1. Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė
(53)
Bendrijoje panašų produktą gamina dvidešimt trys gamintojai. Todėl laikoma, kad šių dvidešimt trijų Bendrijos gamintojų produkcija sudaro Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(54)
Penkiolika iš šių dvidešimt trijų gamintojų (dauguma iš jų - skundą pateikusios asociacijos ESTA nariai) per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareiškė norą bendradarbiauti tyrime ir jį atliekant tinkamai bendradarbiavo. Nustatyta, kad šie penkiolika gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju apie 90 %) viso Bendrijoje pagaminamo panašaus produkto. Todėl šie penkiolika bendradarbiaujančių gamintojų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro Bendrijos pramonę (toliau - Bendrijos pramonė). Kiti Bendrijos gamintojai bus vadinamas „kitais Bendrijos gamintojais“. Šie kiti Bendrijos gamintojai nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, tačiau jam neprieštaravo.
(55)
Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinktas penkių gamintojų, pagaminančių 62 % Bendrijoje pagaminamo produkto, ėminys. Kadangi šie gamintojai buvo bendrovių grupės, ėminį iš viso sudarė 9 atskiros bendrovės.
2. Suvartojimas Bendrijoje
(56)
Suvartojimas Bendrijoje nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo ES kiekiu, iš Eurostato gautais duomenimis apie Bendrijos rinkos importo kiekį, o kitų Bendrijos gamintojų suvartojimas - remiantis skundo pateikėjo skaičiavimais.
(57)
Nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijos rinka 2005 m. - TL padidėjo maždaug 24 %. Ji labiausiai padidėjo 2006-2007 m., kai suvartojimas išaugo 17 procentinių punktų.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Bendras suvartojimas EB (tonomis)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Indeksas (2005 m. = 100)
100
106
123
124
(58)
Šiuo atžvilgiu svarbu pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto Bendrijos rinka yra suskirstyta į šiuos pagrindinius rinkos segmentus: mašinos ir statybos (apie 60 %), elektros energijos gamyba (apie 10 %), OCTG (apie 8 %) ir vamzdynų vamzdžiai (apie 8 %). Taigi, nagrinėjamasis produktas daugiausiai naudojamas mašinų ir statybų sektoriuje, o šie sektoriai 2007 m. sparčiai plėtėsi.
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
a) Nagrinėjamojo importo kiekis
(59)
Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR į Bendriją kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo. Importas į ES nuo 2005 m. padidėjo daugiau nei dvidešimt kartų.
Importas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
KLR (tonos)
26 396
136 850
470 413
542 840
Indeksas (2005 m. = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
Iš KLR importo suskirstymo į įvairius rinkos segmentus matyti, kad Kinijos importas daugiausiai sutelktas mašinų ir statybų (apie 65 %) ir vamzdynų vamzdžių (apie 15 %) srityje, o OCTG ir elektros gamybai tenka mažiau nei 5 %.
b) Nagrinėjamojo importo rinkos dalis
(61)
Importo iš KLR rinkos dalis 2005 m. buvo 1 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 16 procentinių punktų. 2005-2006 m. ji padidėjo 4 procentiniais punktais, 2006-2007 m. - dar 10 procentinių punktų ir per TL - dar 2 procentiniais punktais. Per TL Kinijos importo rinkos dalis sudarė 17,1 %.
Rinkos dalis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
KLR
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Tačiau Kinijos importas yra nevienodai pasiskirstęs įvairiuose segmentuose, iš kurių sudaryta Bendrijos rinka. Per TL Kinijos importo rinkos dalis vamzdynų vamzdžių segmente sudarė apie 38 %, mašinų ir statybų segmente - 19 %, OCTG - 9 % ir elektros gamybos segmente - apie 7 %.
c) Kainos
i) Kainų raida
(63)
2005-2007 m. KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina sumažėjo 9 %, o 2007 m. - TL padidėjo 2 procentiniais punktais. Iš viso 2005 m. - TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina sumažėjo 7 %.
Vieneto kaina
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
KLR (EUR/t)
766,48
699,90
699,10
715,09
Indeksas (2005 m. = 100)
100
91
91
93
ii) Priverstinis kainų mažinimas
(64)
Kainų palyginimas pagal modelį buvo atliktas lyginant Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas ir Bendrijos pramonės pardavimo kainas Bendrijoje. Todėl lygintos Bendrijos pramonės kainos nesusijusiems pirkėjams ir nagrinėjamosios šalies bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainos. Prireikus koreguota atsižvelgiant į prekybos lygio ir sąnaudų po importo skirtumus.
(65)
Siekiant apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą naudotasi visų atrinktų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pateikta išsamia ir patikrinama informacija, susijusia su TL. Palyginus nustatyta, kad per TL svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentine išraiška buvo 24 %.
4. Bendrijos pramonės padėtis
(66)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Bendrijos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Toliau pateikti duomenys susiję su visos Bendrijos pramonės pardavimu ir rinkos dalimis bei visais kitais atrinktų bendrovių rodikliais. Į duomenis, susijusius su trimis atrinktomis bendrovėmis, atsižvelgta nebuvo, nes: i) viena bendrovė priklausė didelei plieno įmonei iki atsiskyrimo 2007 m. gegužės mėn., o tai reiškia, kad šių laikotarpių (iki atsiskyrimo ir po jo) informacija nebūtų palyginama, ii) kita bendrovė nepateikė pakankamai išsamių duomenų ir iii) viena bendrovė negalėjo pateikti naujausių 2008 m. duomenų ir prognozės 2009 m. Kad žalos rodiklių ir žalos grėsmės analizę būtų galima atlikti remiantis nuoseklia informacija, trečioji bendrovė taip pat nebuvo įtraukta į žalos rodiklių analizę. Tačiau kadangi šių trijų bendrovių svarba ėminyje buvo pakankamai nedidelė, jų neįtraukus į analizę bendros rodiklių reikšmės nė kiek nepakinta.
a) Gamyba
(67)
Dėl išaugusios paklausos, kaip paaiškinta 57 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų gamintojų gamyba išaugo nuo 2 000 000 tonų 2005 m. iki didžiausio kiekio (2 200 000 tonų) 2007 m., o per TL ji sumažėjo. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba išaugo 7 % ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 2 150 000 tonų.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Gamyba (tonomis)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Indeksas (2005 m. = 100)
100
109
109
107
b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo norma
(68)
Gamybos pajėgumai buvo nustatyti remiantis nominaliais atrinktiems gamintojams priklausančių gamybos vienetų pajėgumais, atsižvelgiant į gamybos nutraukimo laikotarpius bei tai, kad kai kuriais atvejais dalis pajėgumų buvo panaudota kitiems produktams, pagamintiems naudojant tas pačias gamybos linijas.
(69)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų gamybos pajėgumai nekito, t. y. sudarė 2 400 000 tonų.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Indeksas (2005 m. = 100)
100
101
100
98
Pajėgumų naudojimas
83 %
89 %
90 %
90 %
Indeksas (2005 m. = 100)
100
108
110
109
(70)
Pajėgumų naudojimas 2005 m. siekė 83 %, o per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iki 90 %. Tai rodo, kad gamybos kiekis keitėsi, kaip aprašyta 67 konstatuojamojoje dalyje. Iš viso pajėgumų naudojimas išaugo tik 7 procentiniais punktais - tai nedidelis padidėjimas, lyginant su žymiai išaugusiu suvartojimu, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje.
(71)
Tačiau svarbu pažymėti, kad dėl aukšto suvartojimo lygio atrinkti gamintojai dirbo dideliais gamybiniais pajėgumais. Manoma, kad galimybė intensyviai naudoti pajėgumus yra svarbus aspektas pakankamam panašaus produkto pelningumo lygiui pasiekti. Pavyzdžiui, padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu aiškiai skiriasi nuo 2002-2004 m. vyravusios padėties, kai dėl spaudimo, daromo, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas tesiekė apie 66-75 % ir Bendrijos pramonė patyrė 5-10 % nuostolių.
c) Atsargos
(72)
2006 m. atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 16 %, o 2007 m. sumažėjo 3 procentiniais punktais ir per TL - dar vienu procentiniu punktu. Reikėtų pažymėti, kad didžioji produkcijos dalis pagaminama pagal užsakymus. Todėl manoma, kad šio rodiklio svarba žalos analizei yra nedidelė.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
142 303
165 070
160 668
159 924
Indeksas (2005 m. = 100)
100
116
113
112
d) Pardavimo kiekis
(73)
Bendrijos pramonė nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje per TL pardavė apie 2 000 000 tonų savo produkcijos: palyginti su 2005 m. tai 14 % daugiau. Šį padidėjimą galima priskirti 56 konstatuojamojoje dalyje aprašytam labai išaugusiam suvartojimui, tačiau teigiamas jo poveikis tik iš dalies atsispindėjo padidėjusiame Bendrijos pramonės pardavimo kiekyje.
Bendrijos pramonė
2005 m.
2006 m.
2007 m
TL
EB pardavimas (tonomis)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Indeksas (2005 m. = 100)
100
108
117
114
(74)
Reikia pažymėti, kad Kinijos importas ir Bendrijos pramonės pardavimas konkuruoja tik trijuose rinkos segmentuose: mašinos, statybos ir vamzdynų vamzdžiai. Iš tiesų, 65 % Bendrijos pramonės pardavimo ir apie 80 % Kinijos importo tenka šiems trims segmentams.
e) Rinkos dalis
(75)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė neteko 5 procentinių punktų rinkos dalies, sumažėjusios nuo 69 % 2005 m iki 64 % per TL. Iš šio rinkos dalies netekimo matyti, kad, nepaisant labai padidėjusio suvartojimo, Bendrijos pramonė tik iš dalies galėjo tuo pasinaudoti, nes importas iš Kinijos nuolat didėjo. Primenama, kad per tą patį laikotarpį Kinijos importui tenkanti rinkos dalis išaugo nuo 1 iki 17,1 % (žr. 61 konstatuojamąją dalį).
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Bendrijos pramonės rinkos dalis
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Indeksas (2005 m. = 100)
100
102
95
92
f) Augimas
(76)
2005 m. - TL, kai suvartojimas Bendrijoje padidėjo 24 %, Bendrijos pramonės parduotas kiekis Bendrijos rinkoje padidėjo tik 14 %, o Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 5 procentiniais punktais. Kita vertus, per tą patį laikotarpį Kinijos importo kiekis išaugo daugiau kaip 20 kartų, o jų rinkos dalis padidėjo 16 procentinių punktų. Todėl daroma išvada, kad nors Bendrijos pramonė šiek tiek išaugo, tačiau ji tikrai negalėjo visapusiškai pasinaudoti žymiai išaugusia paklausa rinkoje, o Kinijos importui ši paklausa buvo neproporcingai naudinga.
g) Užimtumas
(77)
2005-2007 m. atrinktų gamintojų užimtumo lygis padidėjo 6 %. 2007 m. - TL jis sumažėjo 6 procentiniais punktais. Iš viso atrinktų gamintojų užimtumas 2005 m. - TL išliko nepakitęs, t. y. apie 9 100 darbuotojų. Tai rodo, kad atrinkti gamintojai pradėjo efektyviau dirbti, nes tuo pačiu metu gamybos kiekis padidėjo 7 % (žr. 67 konstatuojamąją dalį).
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Užimtumas (darbuotojai)
9 119
9 444
9 644
9 151
Indeksas (2005 m. = 100)
100
104
106
100
h) Našumas
(78)
Atrinktų gamintojų darbuotojų našumas, vertinant tonomis vienam darbuotojui per metus, nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir TL buvo 7 % didesnis nei 2005 m. Tai atitinka faktą, kad užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabilus, o gamyba tuo pačiu metu išaugo 7 %.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Našumas (tonomis darbuotojui)
369
387
386
395
Indeksas (2005 m. = 100)
100
105
105
107
i) Darbo užmokestis
(79)
Vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui 2005-2006 m. padidėjo 7 %, 2006-2007 m. - dar 8 procentiniais punktais, o 2007 - TL jis išliko nepakitęs. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui padidėjo 16 %. Vidutinės darbo užmokesčio sąnaudos iš dalies padidėjo dėl to, kad tų Bendrijos gamintojų, kurių vidutinis darbo užmokestis buvo santykinai mažas, sumažėjęs darbo vietų skaičius buvo kompensuotas Bendrijos gamintojų, kurių vidutinis darbo užmokestis buvo santykinai didelis, padidėjusio darbo vietų skaičiaus. Kadangi vidutinį darbo užmokesčio padidėjimą iš dalies kompensavo labai išaugęs našumas, bendras poveikis darbo sąnaudoms nebuvo labai didelis.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
46 527
49 968
53 704
54 030
Indeksas (2005 m. = 100)
100
107
115
116
j) Pardavimo kainas lemiantys veiksniai
(80)
Atrinktų gamintojų pardavimo kainos 2005-2007 m. išaugo 21 % ir per TL išliko stabilios. Tai, kad tuo pačiu metu išaugo pardavimo kainos ir pardavimo apimtis, galima paaiškinti faktu, kad tuo pačiu laikotarpiu taip pat didėjo sąnaudos. Bendrijos gamintojai padidindami pardavimo kainas perkėlė sąnaudų padidėjimą pirkėjams. Todėl didėjantis Kinijos produktų spaudimas aiškų poveikį pardavimo kainoms ėmė daryti tik per TL, kai Bendrijos pramonės kainos išliko nepakitusios, nepaisant 4 procentiniais punktais išaugusių sąnaudų.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Vieneto kaina EB rinkoje (EUR už toną)
983
1 047
1 188
1 192
Indeksas (2005 m. = 100)
100
106
121
121
(81)
Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, sąnaudos daugiausiai padidėjo dėl išaugusių žaliavų kainų. Iš tiesų, Bendrijos pramonei pavyko veiksmingai riboti darbo sąnaudų ir kitų bendrų sąnaudų augimą. Tačiau išaugusias žaliavų kainas galima buvo kompensuoti tik atitinkamai išaugusiomis pardavimo kainomis, o tai padaryti nagrinėjamuoju laikotarpiu tapo vis sunkiau.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Bendros vienai tonai tenkančios sąnaudos
863
863
974
1 007
Indeksas (2005 m. = 100)
100
100
113
117
Žaliavų sąnaudos
498
532
603
622
Indeksas (2005 m. = 100)
100
107
121
125
k) Pelningumas ir investicijų grąža
(82)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentais, padidėjo nuo 12,1 % 2005 m. iki 17,9 % 2007 m. Per TL jis vėl sumažėjo iki 15,4 %. Todėl 2005 - TL pelningumas padidėjo 3 procentiniais punktais.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
EB pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (grynojo pardavimo %)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Indeksas (2005 m. = 100)
100
143
147
127
Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Indeksas (2005 m. = 100)
100
181
168
110
(83)
Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, iš esmės kito taip pat, kaip pelningumas. Ji padidėjo nuo 47 % 2005 m. iki 85 % 2006 m. Ji sumažėjo iki 79 % 2007 m., o vėliau per TL - iki 52 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo 4,6 procentinio punkto.
l) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas didinti kapitalą
(84)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2005 m. buvo beveik 367 mln. EUR. 2006 m. jis padidėjo iki apytikriai 684 mln. EUR, 2007 m. - iki 1 mlrd. EUR, o per TL. sumažėjo iki apytikriai 630 mln. EUR. Nebuvo jokių požymių, kad Bendrijos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Indeksas (2005 m. = 100)
100
186
282
173
m) Investicijos
(85)
Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2005-2006 m. išaugo 83 %, 2006-2007 m. - dar 94 procentiniais punktais ir tik truputį - per TL. Iš viso 2005 m. - TL investicijos išaugo apytikriai 185 %. Šios bendrijos pramonės investicijos daugiausiai buvo skirtos produkto kokybei gerinti, gamyklos efektyvumui didinti, naujiems produktams ir procesams kurti ir pramonės saugai bei aplinkos apsaugai gerinti. Dėl jų gamybos pajėgumai nepadidėjo.
Ėminys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Grynosios investicijos (EUR)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Indeksas (2005 m. = 100)
100
183
277
285
(86)
Manoma, kad Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijoms skyrė labai daug lėšų. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į labai nedideles investicijas, kurias buvo galima atlikti praėjusiais metais, kai Bendrijos pelningumas buvo ypatingai mažas arba net neigiamas. Kadangi Bendrijos pramonė ilgą laiką patyrė spaudimą dėl, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis, kai investicijas reikėjo griežtai apkarpyti (4), atitinkamo investicijų lygio pasiekti nebuvo įmanoma. Todėl, aukštesnis pelno lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo esminis veiksnys, kad Bendrijos pramonė galėtų atlikti tas investicijas, kurias ji buvo atidėjusi tokį ilgą laiką. Investicijų nebuvo atlikta gamybos pajėgumams didinti, nes buvo abejojama, ar agresyviai didėjant Kinijos importui būtų įmanoma pasinaudoti augančia paklausa.
n) Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(87)
Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikį Bendrijos pramonei galima laikyti reikšmingu. Svarbu prisiminti, kad 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės žalą sukeliančiam dempingui, atsiradusiam dėl importo iš keleto kitų šalių, neutralizuoti. Dėl gerų finansinių rezultatų Bendrijos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu iš tiesų pavyko šiek tiek atsigauti po dempingo. Tačiau taip pat paaiškėjo, kad Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti nagrinėjamuoju laikotarpiu ypatingai išaugusia rinka (žr. 75 konstatuojamąją dalį), nes tas rinkos dalis, kurios anksčiau teko importui, kuriam buvo taikomos priemonės, užėmė Kinijos importas mažesnėmis kainomis, o Bendrijos rinka dėl pastarojo neteko dar dalies savo rinkos. Tai be abejo padarė poveikį Bendrijos pramonei: neleido jai visiškai atsigauti, apribojo polinkį investuoti ir didinti gamybos pajėgumus, norint prisitaikyti prie rinkos augimo (žr. 86 konstatuojamąją dalį). Todėl galima daryti išvadą, kad negalima laikyti, jog Bendrovės pramonė visiškai atsigavo nuo buvusio dempingo ir kad jai vis dar gali būti daromas žalingas poveikis dėl į Bendrijos rinką importuojamų didelių kiekių dempingo kainomis.
5. Išvada dėl žalos
(88)
Iš patikrintų duomenų matyti tam tikri žalos požymiai. Iš tiesų, labai išaugusioje rinkoje (+ 24 %) Bendrijos pramonė galėjo tik iš dalies padidinti savo pardavimą Bendrijos rinkoje (+ 14 %), todėl jos rinkos dalis sumažėjo (nuo 69 % iki 64 %). Tačiau šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonei pavyko išlaikyti pakankamai aukštą pajėgumų panaudojimo ir kainų lygį, todėl ir pelningumo lygis išliko aukštas (15 % per TL). Taigi, Bendrijos pramonės patirta žala buvo nedidelė ir nesukėlė didelių ekonominių problemų.
(89)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Bendrijos pramonei per TL nebuvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Tačiau taip pat reikėtų pabrėžti, kad prieš tai Bendrijos pramonė patyrė žalingą dempingą, dėl kurio 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės. Bendrijos pramonei nuo praeityje patirtos žalos pavyko iš dalies atsigauti tik todėl, kad 2005 m. - TL rinka labai išaugo. Nors 2006 m. birželio mėn. priėmus antidempingo priemones buvo pašalintas žalingas dempingo iš keleto šalių poveikis, per TL iš Kinijos importuotų ir labai mažomis kainomis parduodamų produktų dalis Bendrijos rinkoje buvo didelė. Jei rinkos sąlygos pakistų, nagrinėjamuoju laikotarpiu pastebėtas rinkos augimas sustotų, o ankstesnė augimo tendencija pakryptų kita linkme, Bendrijos rinka būtų visiškai neapsaugota nuo galimo žalingo tokio importo dempingo kainomis poveikio. Todėl daroma išvada, kad nors Bendrijos pramonė per TL nepatyrė materialinės žalos, tačiau jos būklė to laikotarpio pabaigoje buvo pažeidžiama.
E. ŽALOS GRĖSMĖ
1. Tikėtina suvartojimo Bendrijoje, importo iš nagrinėjamosios šalies ir Bendrijos pramonės padėties po tiriamojo laikotarpio raida
(90)
Norint įvertinti, ar Bendrijos pramonei grėsė žala, reikėjo papildomai išnagrinėti kai kuriuos nagrinėjamuoju laikotarpiu ir per TL nustatytus dalykus. Ši papildoma analizė atlikta remiantis sukaupta informacija apie pagrindinius 2008 ir 2009 m. žalos rodiklius Tam tikslui paprašyta, kad atrinktos bendrovės pateiktų informaciją klausimynuose, atnaujinta statistinė informacija ir išnagrinėti visi kiti suinteresuotųjų šalių pateikti duomenys. Remiantis tuo nustatyti šie faktai:
1.1. Suvartojimas Bendrijoje
(91)
Įvertinta, kad suvartojimas Bendrijoje, didėjęs iki TL, labai sumažėjo, t. y. nuo TL pabaigos iki 2009 m. jis sumažėjo 30 %. Šis įvertinimas atliktas remiantis turima vieša informacija, pagrįsta skundo pateikėjo pateiktais duomenimis ir atrinktų Bendrovės gamintojų parengtomis prognozėmis.
(92)
Be to, skundo pateikėjas pateikė informaciją apie kiekvieną rinkos segmentą, numatydamas didelį smukimą visuose sektoriuose, išskyrus OCTG, kuris yra mažiausiai veikiamas bendrai itin sumažėjusios paklausos.
1.2. Importas iš KLR ir susijusi rinkos dalis
(93)
Importas iš KLR dempingo kainomis iki TL pabaigos labai augo. Ši augimo tendencija (vieneriems metams) patvirtinta bent iki 2008 m. pabaigos. Kadangi paskutiniaisiais 2008 m. mėnesiais suvartojimas mažėjo, tikimasi, kad minėto importo rinkos dalis didės ir 2009 m.
(94)
Prognozuojama, kad Kinijos importas daugiausiai bus skirtas mašinų ir statybų bei vamzdynų vamzdžių segmentams, kaip nurodyta 60 konstatuojamojoje dalyje.
(95)
NET jeigu dėl mažėjančios rinkos sumažėtų viso importo kiekis (nors tikimasi, kad jis sumažės nedaug), Kinijos importo rinkos dalis šiuose segmentuose, kuriuose Kinija tradiciškai užima tvirtą poziciją, proporcingai didės. Iš tiesų, tikėtina, kad nuolat sąnaudas mažinti siekiančioje rinkoje importas mažomis kainomis taps dar patrauklesnis.
(96)
Todėl prognozuojama, kad Kinijos importo rinkos dalis didės. Atsižvelgiant į tai, kaip vystysis suvartojimas, ir į agresyvią praėjusių metų rinkos augimo politiką, Kinijos importo rinkos dalis 2008-2009 m. galėtų padidėti net keliais procentiniais punktais (žr. 61 konstatuojamąją dalį ir 114 bei 115 konstatuojamąsias dalis).
(97)
Kinijos eksportuotojų asociacija (CISA) teigė, kad nagrinėjamojo produkto importo kainos po TL gerokai padidėjo.
(98)
Patvirtinta, kad iš Eurostato duomenų matyti toks padidėjimas po TL. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad kai kuriais atvejais šis padidėjimas yra reikšmingas (33-43 %). Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šis padidėjimas rodo 2008 m. balandžio - spalio mėn. visame pasaulyje padidėjusias tam tikrų žaliavų (plieno, geležies laužo ir luitinio ketaus) kainas ir energijos sąnaudas ir kad šis padidėjimas nepašalino priverstinio kainų mažinimo, kuris tebėra didelis.
1.3. Bendrijos pramonės gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(99)
Prognozuojama, kad Bendrijos pramonės gamyba TL - 2009 m. sumažės 20-35 procentiniais punktais. Ši tendencija patvirtinta atrinktų bendrovių pateiktomis prognozėmis. Išanalizavus šias prognozes galima daryti išvadą, kad iš bendro gamybos padidėjimo matyti, jog bendrai sumažėjus suvartojimui tam tikrų produkto rūšių paklausa sumažėjo mažiau nei kitų, todėl prognozuojama, kad produktų asortimentas pakis.
(100)
Remiantis atrinktų bendrovių pateiktas informacija prognozuojama, kad gamybos pajėgumai 2009 m. išliks nepakitę, o pajėgumų naudojimas tais pačiais metais sumažės beveik iki 70 %. Tai atitinka 91 konstatuojamojoje dalyje aprašytą smarkiai sumažėjusį suvartojimą. Iš tiesų, atlikus patikrinamuosius vizitus nustatyta: i) sumažėjęs pamainų skaičius (dažniausiai nuo 18 iki 15 per savaitę), ii) dažniau taikoma atleidimo dėl darbo vietų mažinimo sistema ir laikinai atleidžiami darbuotojai, iii) įmonės per atostogas uždaromos ilgesniam laikotarpiui. Primenama, kad praeityje atlikti tyrimai parodė, kad esant mažesnei nei 75 % pajėgumų naudojimo normai Bendrijos pramonė veikiausiai nepasieks ilgalaikių rezultatų (žr. 71 konstatuojamąją dalį).
1.4. Bendrijos pramonės pardavimas EB (kiekis ir kainos)
(101)
Prognozuojama, kad Bendrijos pramonės pardavimas EB rinkoje dėl 99 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių žymiai sumažės: atrinktų Bendrijos gamintojų prognozėmis, bent tiek, kiek sumažės suvartojimas, bet veikiausiai dar labiau.
(102)
Kadangi prognozuojama, kad Bendrijos pramonė EB rinkoje neteks dar didesnės rinkos dalies, kuri atiteks Kinijos importui dempingo kainomis, ji bus priversta labiau orientuotis į eksporto rinkas. Atrinktos bendrovės iš tiesų pranešė, kad pardavimas Bendrijoje sumažėjo labiau, nei visa gamyba, nes eksportui skirta gamyba tebėra nepakitusi palyginti su Bendrijos rinkai skirtų prekių gamyba. Taip yra todėl, kad Bendrijos pramonės eksportas daugiausiai skirtas OCTG (35 %), vamzdynų vamzdžiams (25 %) ir elektros gamybai (13 %), o mašinoms ir statyboms tenka tik 16 % Bendrijos pramonės eksporto (palyginti su 60 % viso pardavimo EB - žr. 73 konstatuojamąją dalį).
(103)
Bendrijos pramonė pateikė informaciją, iš kurios matyti, kad pardavimo kiekis jau žymiai sumažėjo ir (arba) prognozuojama, kad jis sumažės, visų pirma tam tikruose rinkos segmentuose, kuriuose Kinijos prekės užimta tvirtą poziciją (pvz., mašinos ir statybos bei vamzdynų vamzdžiai).
(104)
Atrinkti gamintojai prognozavo, kad pardavimo kainos TL kainų atžvilgiu liks vidutiniškai nepakitusios.
(105)
Tačiau pardavimo kainų raida nevisiškai atitinka tikrą kainų sumažėjimą, nes manoma, kad atskirų produktų kainos mažės skirtingai. Taip yra todėl, kad Bendrijos pramonė dėl Kinijos importo daromo spaudimo bando pereiti prie aukštesnės kokybės vamzdžių. Todėl Bendrijos pramonės parduodama prastesnės kokybės produktų dalis visame parduotame kiekyje sumažėtų daug daugiau, nei vidutiniškai sumažėjęs bendras pardavimas, o didesne kaina parduodamų produktų dalis būtų proporcingai didesnė. Dėl šios priežasties prognozuojama, kad vidutinis kainų sumažėjimas bus daug mažesnis nei tų produktų, kurie labiau tiesiogiai konkuruoja su Kinijos importu dempingo kainomis, kainų sumažėjimas.
(106)
Todėl surinkta Bendrijos pramonės informacija apie tipiškų produkto rūšių, kurios, kaip nustatyta, per TL tiesiogiai konkuravo su Kinijos importu dempingo kainomis, kainų raidą. Remiantis šia analize nustatyta, kad svarbių produkto rūšių, kurių dideli kiekiai buvo importuoto iš Kinijos per TL, kaina antrąjį 2008 m. pusmetį padidėjo dėl išaugusių sąnaudų, kaip minėta 98 konstatuojamojoje dalyje.
1.5. Bendrijos pramonės kainos ir sąnaudos
(107)
Taip pat paprašyta, kad atrinktos bendrovės pateiktų duomenis, susijusius su prognozuojama jų nagrinėjamojo produkto sąnaudų raida ir su pagrindinėmis sąnaudomis.
(108)
Iš pateiktų duomenų matyti, kad sąnaudos gali bendrai padidėti. Tam įtaką daro du pagrindiniai veiksniai: Pirma, tikimasi, kad dėl mažesnio gamybos ir pajėgumų naudojimo normos lygio sumažėjus darbo jėgos skaičiui atitinkamai nesumažės darbo sąnaudos, nes dėl laikino nedarbo ir sumažėjusio darbo valandų skaičiaus vidutinės darbo sąnaudos gali padidėti. Antra, pakeitus produktų asortimentą aukštos kokybės produktais (tai nebūtinai susiję su didesniu pelningumu) vidutiniškai taip pat padidėtų sąnaudos (įskaitant žaliavų sąnaudas). Be to, dėl sumažėjusio kiekio ir ne visai optimalaus pajėgumų panaudojimo aiškiai sumažėtų efektyvumas ir dėl to proporcingai padidėtų nuolatinės sąnaudos.
1.6. Bendrijos pramonės rinkos dalis
(109)
Prognozuojama, kad dėl išaugusio spaudimo, daromo Kinijos importo dempingo kainomis (žr. 93 ir 101 konstatuojamąsias dalis) Bendrijos rinkos dalis sparčiai mažėjančioje Europos rinkoje TL - 2009 m. sumažės keletu procentinių punktų.
1.7. Bendrijos pramonės pelningumas
(110)
Bendrijos gamintojų pateiktais duomenimis, Bendrijos pramonės pelningumas TL - 2008 m. sumažėjo 0,5 procentinio punkto. Tačiau pranešta, kad šis pelningumas gerokai sumažėjo 2008 m. pabaigoje, ir prognozuojama, kad 2009 m. jis sumažės iki apytikriai 2 %.
(111)
Primenama, kad praeityje jau nustatyta, kad Bendrijos pramonės pelningumas buvo ypač mažas tais laikotarpiais, kai pajėgumų naudojimo norma buvo mažesnė nei 75 %. Įrodyta, kad taip buvo ankstesniu tiriamuoju laikotarpiu (po kurio priimtas Reglamentas (EB) Nr. 954/2006) (5), kai pajėgumų naudojimas labai sumažėjo dėl, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis.
1.8. Išvada dėl tikėtinos suvartojimo Bendrijoje, importo iš nagrinėjamosios šalies ir Bendrijos pramonės padėties po tiriamojo laikotarpio raidos
(112)
Iš pirmiau pateiktos analizės, susijusios su tikėtina suvartojimo, Kinijos produktų importo dempingo kainomis ir pagrindinių žalos rodiklių raidos TL - 2009 m. (žr. 90-111 konstatuojamąsias dalis), matyti, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis jau ėmė žymiai blogėti ir numatoma, kad netolimoje ateityje ji toliau blogės ar bus dar labiau apsunkinta. Tai aiškiai matyti iš akivaizdžiai sumažėjusių gamybos, EB pardavimo kiekio, rinkos dalių ir pelningumo (apie -13 procentinių punktų). Šis vertinimas atliktas remiantis duomenimis, susijusiais su pakankamai išsamiais įrodymais pagrįstomis prognozėmis. Visų pirma, po TL iki 2008 m. pabaigos pastebėtos tendencijos iš esmės buvo patvirtintos atliekant tikrinamuosius vizitus. Kitas įrodymas (visų pirma susijęs su pardavimo kainų ir kiekio sumažėjimu, taip pat ir 2009 m.) buvo pateiktas atliekant tyrimą. NET jeigu, kaip ir visų prognozių atveju, negalima būti įsitikinus, kad nurodytos tendencijos bus tiksliai tokios, kaip numatyta, manoma, kad taip labai gali būti. Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonė jau pirmaisiais 2009 m. mėnesiais patyrė materialinę žalą.
2. Žalos grėsmė
(113)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 9 dalį buvo išnagrinėta, dėl ko galėtų susidaryti padėtis (jei taip atsitiktų), kai importas dempingo kainomis galėtų padaryti žalą Bendrijos pramonei. Todėl konkrečiai atsižvelgta į šiuos klausimus: i) importo dempingo kainomis raida, ii) laisvi eksportuotojų pajėgumai, iii) Kinijos importo kainų lygis ir iv) atsargų kiekis.
2.1. Importo dempingo kainomis kiekio raida
(114)
Importas ir KLR 2005 m. - TL išaugo nuo 26 000 iki 543 000 tonų, kaip aprašyta 59 konstatuojamojoje dalyje. Šis importas nuolat buvo vykdomas labai mažomis kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinama kitų tiekimo šaltinių Bendrijos rinkoje siūloma kaina. Tai, kad importui dempingo kainomis tenkanti rinkos dalis nuolat didėjo (žr. 61 konstatuojamąją dalį), patvirtina, jog tokia importo raida nebuvo išaugusios paklausos pasekmė. Priešingai, atrodytų, kad tokia raida daugiausiai priklausė nuo strategijos, pagrįstos tuo, kad buvo perimama rinkos dalis, pirmiau tekusi kitų šaltinių importui dempingo kainomis (žr. 141 konstatuojamąją dalį), siekiant agresyviai skverbtis į naują rinką. 2008 m. antrojoje pusėje pastebėtas importo kainų padidėjimas buvo susijęs tik su labai išaugusiomis žaliavų sąnaudomis, dėl ko visame pasaulyje išaugo besiūlių vamzdžių ir vamzdelių sąnaudos, ir visiškai nedera su ketinimu sumažinti atsiradusį kainų skirtumą kitų EB rinkos tiekėjų kainų atžvilgiu.
(115)
Todėl laikoma, kad nebuvo galima nustatyti tiesioginio suvartojimo raidos ir importo dempingo kainomis lygio santykio. Vietoje to manoma, kad 2005 m. - TL importo dempingo kainomis bet kuriuo atvejų nebūtų buvę išvengta, net jeigu suvartojimas būtų nepakitęs; vienintelis skirtumas būtų buvęs didesnis poveikis kitų tiekėjų rinkos dalims. Negalima atmesti galimybės, kad jeigu suvartojimas nebūtų taip smarkiai išaugęs, tai būtų padarę materialinės žalos Bendrijos pramonei dar nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl manoma, kad prastėjanti Bendrijos rinkos padėtis neturėtų didelės įtakos importo dempingo kainomis kiekio raidai. Labai tikėtina, kad agresyvi strategija, taikyta nagrinėjamuoju laikotarpiu skverbiantis į Bendrijos rinką siekiant užimti rinkos dalis importu mažomis dempingo kainomis kitų ekonomikos subjektų sąskaita.
(116)
Iš naujausių turimų duomenų, susijusių su visais 2008 m., matyti, kad importuotos 507 589 tonos, t. y. daugiau nei 2007 m., bet kiek mažiau nei per TL. Be to, nepaisant fakto, kad atlikus tyrimą nustatyta. jog dar 2008 m. lapkričio mėn. buvo aiškių mažėjančios paklausos Bendrijos rinkoje požymių, iš paskutiniųjų dviejų 2008 m. mėnesių duomenų matyti, kad importas išaugo, palyginti su tuo pačiu ankstesnių metų laikotarpiu (84 000 tonų 2008 m. ir 79 000 tonų 2007 m.). Todėl galima daryti išvadą, kad remiantis naujausia turima informacija importo iš KLR kiekis laikytinas bent jau nepakitusiu. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad net tuo atveju, jei importo dempingo kainomis raida per trumpą laiką pakryptų kita linkme nei praeityje, t. y. jei importas liktų nepakitęs arba imtų mažėti, šią informaciją visada reikėtų vertinti ir nagrinėti atsižvelgiant į suvartojimo raidą. Kitaip tariant, išvadų dėl šio veiksnio nereikėtų grįsti paprastu importo dempingo kainomis kiekio raidos (skaičiuojant absoliučiu dydžiu) stebėjimu, o reikėtų atsižvelgti į tai, kokiomis rinkos sąlygomis ši raida vyksta ir dėl to gali padidėti ar sumažėti tam importui dempingo kainomis tenkanti rinkos dalis. Remiantis turima informacija yra aišku, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ne tik labai išaugo importo dempingo kainomis rinkos dalys, bet nebuvo jokių požymių, kad ši tendencija sustos arba pakryps kita linkme net ir paklausai ėmus mažėti. Todėl Kinijos importo dempingo kainomis dalis greičiausiai didės (žr. 96 konstatuojamąją dalį). Taigi, daroma išvada, kad atsižvelgiant į žymų suvartojimo padidėjimą, importo dempingo kainomis spaudimas Bendrijos rinkoje veikiausiai žymiai išaugs.
2.2. Laisvi eksportuotojų pajėgumai
(117)
Išnagrinėjus atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją paaiškėjo, kad buvo prognozuota, jog vien 2008 m. šių bendrovių pajėgumai išaugs ne mažiau kaip 740 000 tonų. Be to, Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad dvi atrinktos bendrovės ketina statyti besiūlių vamzdžių gamyklas, kurių pajėgumai 2009 m. viduryje turėtų siekti 500 000 tonų. Tokį pajėgumų išaugimą, žinoma, galima patikrinti tik jei tokie pajėgumai veikia; todėl sunku įvertinti būsimus KLR laisvus pajėgumus. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad apskaičiuotas bendras Bendrijos suvartojimas per TL buvo 3 300 000 tonų, vien tik vertinant atrinktų Kinijos eksportuotojų atsakymus galima daryti išvadą, kad Kinijoje yra labai daug gamybos pajėgumų. Be to, skundo pateikėjas pateikė patikimą informaciją apie 2009 m. sausio mėn. KLR pradėtas eksploatuoti dvi naujas besiūlių vamzdžių gamyklas. Kiekvienos iš šių dviejų gamyklų pajėgumai yra apie 400 000 tonų, o to pakaktų ketvirčiui EB rinkos aprūpinti.
(118)
Kinijos gamintojų asociacijos (CISA) pateiktoje informacijoje nurodyta, kad visa Kinijos gamyba sudaro apie 20 mln. tonų. Atrinkti Kinijos gamintojai pranešė, kad per TL jų eksportas vidutiniškai sudarė apie 27 % viso jų parduoto kiekio - daugiau nei 2005 m., kai jų eksporto dalis buvo 17 %. Todėl galima daryti išvadą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo Kinijos eksportuotojų polinkis eksportuoti, dėl ko labai išaugo eksportas absoliučiais dydžiais, nes atrinktų gamintojų bendras pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo daugiau nei 56 %. Nėra požymių, kad ši tendencija - padidėjusios gamybos ir išaugusios eksporto dalies derinys, artimiausiu laiku pakryptų kita linkme.
(119)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos eksporto į Bendriją procentinė dalis (viso Kinijos eksporto procentinė dalis) išaugo nuo 1 % 2005 m. iki 9 % per TL. Tai patvirtina faktą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu eksporto veikla labai pasikeitė ir kad bendroje Kinijos eksportuotojų rinkos strategijoje Bendrijai teko svarbus vaidmuo. Kitos pagrindinės rinkos yra JAV (36 %, 2007 m. - 31 %), Alžyras (6 %, 2006 m. - 2 %) ir Pietų Korėja (6 %, 2005 m. - 3 %). Remiantis tuo galima tikėtis, kad didžiulė neseniai sukurtų milžiniškų pajėgumų dalis bus nukreipta į EB rinką. Be to, galima tikėtis, kad netrukus kai kurios iš šių rinkų, visų pirma JAV, ims sparčiai mažėti, todėl šiose rinkose neabsorbuoti kiekiai galėtų būti nesunkiai nukreipti į EB. Remiantis Kinijos statistiniais duomenimis ir iš atrinktų Kinijos gamintojų gauta informacija, toks nukreipimas greičiausiai dar neįvyko todėl, kad kainos EB rinkoje lig šiol buvo šiek tiek mažesnės nei kitose rinkose. Tačiau tikėtina, kad gerokai sumažėjus kitose rinkose parduodamiems kiekiams ir esant būtinybei išlaikyti pakankamai aukšto lygio gamybą ir pajėgumų panaudojimą, dvejonės dėl kainų lygio gali greitai tapti nesvarbios. Be to, tikėtina, kad tokios rinkos kaip Bendrija, į kurias, kaip paaiškėjo, galima labai lengvai ir sėkmingai įsiskverbti, taps tinkamiausiu tikslu prekybai nukreipti.
2.3. KLR importo kainos
(120)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos importo kainos buvo gerokai mažesnės ne tik už Bendrijos pramonės, bet ir už kitų šalių kainas. Tai patvirtinta atlikus 65 konstatuojamojoje dalyje minėtą ir 142 konstatuojamojoje dalyje aprašytą priverstinio kainų mažinimo analizę. Dėl nustatyto labai didelio ir nuoseklaus (t. y. pagal atskiras rūšis - vienalyčio) priverstinio kainų mažinimo buvo užtikrintas nuolatinis importui dempingo kainomis tenkančios rinkos dalies augimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo aiškus ryšys tarp padidėjusių importui dempingo kainomis tenkančių rinkos dalių ir sumažėjusių kitų šaltinių, taip pat Bendrijos pramonės, pardavimui tenkančių rinkos dalių: tai buvo įmanoma tik dėl akivaizdaus pardavimo kainų skirtumo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu tai nepadarė Bendrijos pramonei materialinės žalos tik todėl, kad Bendrijos rinkos augimas buvo pakankamas pagrindas išlaikyti gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo ir pelningumo lygį.
(121)
Nėra priežasčių manyti, kad ekonominėmis sąlygomis, kurioms būdinga sparčiai mažėjanti paklausa, mažos kainos gali pradėti didėti. Priešingai, mažėjant paklausai iš tiekėjų tikimasi, kad mažos kainos nedidės, ir taip bus galima užimti naujas rinkos dalis arba bent išlaikyti esamas ir jose įsitvirtinti. Tuo pačiu metu gamintojai, gaminantys prekes, kuriose yra nagrinėjamojo produkto, ir perkantys prekes mažomis kainomis, darys spaudimą, kad išlaikytų mažas kainas arba jas dar labiau sumažintų ir apribotų sąnaudas. Gamintojai, kurie anksčiau labiau vertino produktus didesnėmis kainomis, bus linkę kuo labiau sumažinti savo gamybos sąnaudas, todėl teiks pirmenybę gamybos priemonėms mažesnėmis kainomis, net jeigu tam reikėtų paaukoti, pvz., produkto kokybę ir pasitikėjimą tiekimu.
(122)
98 konstatuojamojoje dalyje minėta, kad po TL Kinijos importo kainos šiek tiek padidėjo. Kadangi šis padidėjimas visų pirma yra susijęs su padidėjusiomis tam tikrų svarbių žaliavų kainomis, negalima atmesti galimybės, kad toks padidėjimas tėra laikinas ir pakis iš karto sumažėjus tų žaliavų kainoms. Be to, kadangi šios žaliavos yra pagrindinės prekės, pastebėtą jų kainų padidėjimą visi gamintojai kiek galėdami perkėlė į galutinę besiūlių vamzdžių ir vamzdelių kainą. Bendrijos pramonė taip pat buvo priversta tokį sąnaudų padidėjimą perkelti į savo pardavimo kainas ir šias padidinti. Tad kadangi visos rinkos kainos padidėjo, importo dempingo kainomis kainos net ir po TL tebėra gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo kainos.
(123)
Taigi, nustatyta, kad importo labai mažomis dempingo kainomis neigiamas poveikis yra dvejopas: i) viena vertus, dėl didelio kainų skirtumo naudotojai gali pereiti prie importo dempingo kainomis, nes jie veikiausiai norės pirkti daugiau mažomis kainomis parduodamų prekių; ii) kita vertus, pirkėjai gali tokias mažas kainas rinkoje panaudoti deryboms sumažinti Bendrijos ir kitų šaltinių siūlomas kainas, ir taip sumažinti tiek parduodamą kiekį, tiek kainas. Nors tokiu poveikiu galima būtų abejoti, jei kainų skirtumas būtų nežymus, tačiau dabartiniu atveju, atsižvelgiant į tai, kad nustatytas labai didelis priverstinis kainų mažinimas, tikėtina, kad žala būtų labai didelė.
2.4. Atsargų kiekis
(124)
Šis veiksnys analizei nėra labai svarbus, nes atsargas paprastai saugo prekybininkai (prekybininkai atsargomis), o ne gamintojai. Nors Bendrijos pramonė pateikė keletą teiginių, kad buvo vykdoma tokio masto atsargų saugojimo veikla, kuri rinkai gali artimiausiu metu padaryti esminį poveikį, tačiau įrodymų nerasta.
2.5. Kiti veiksniai
(125)
Taip pat reikėtų pabrėžti, kad nė vienas iš atrinktų Kinijos gamintojų netenkino RER kriterijų, inter alia, kadangi manoma, kad šios bendrovės ir toliau veikia valstybei darant įtaką (visos bendrovės netenkino arba 1, arba 3 kriterijaus). Pasaulinės ekonominės krizės sąlygomis tikėtina, kad Kinijos Vyriausybė mėgins daryti dar didesnę įtaką, kad paremtų tas bendroves (arba jų tiekėjus) ir padėtų joms išlaikyti mažas sąnaudas, taip pat išsaugoti, o gal net dar labiau padidinti kainų pranašumus EB rinkoje. Taigi, manoma, kad Kinijos eksportuotojai dirba tokiomis aplinkybėmis, kuriomis jie galėtų lengvai rasti galimybių išsaugoti savo kainų pranašumus, net jeigu kiti Bendrijos rinkos tiekėjai sumažintų kainas norėdami sumažinti kainų skirtumą, atsiradusį dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu vyravusio importo dempingo kainomis. NET tuo atveju, jei dėl spaudimo, atsiradusio dėl didelio priverstinio kainų mažinimo dėl importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonės kainų lygis sumažėtų, negalima atmesti galimybės, kad Kinijos eksportuotojai dar labiau nesumažins kainų norėdami išlaikyti per TL pastebėtą skirtumą.
3. Išvada dėl žalos grėsmės
(126)
113-125 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus žalos grėsmės veiksnius reikia vertinti atsižvelgiant į konkrečią rinkos padėtį, kuri po TL pakito, ir tikėtina, kad artimiausiu metu EB rinkoje liks tokia pati. Sparčiai mažėjant suvartojimui, kaip nurodyta 91 konstatuojamojoje dalyje, dėl Kinijos importo kyla didelė žalos grėsmė, nes:
i)
jo įprastas kiekis Bendrijos rinkoje padidėjo tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai, o tai pabrėžia skverbimosi į rinką strategiją kartu su nekintama raida per TL, nors paklausa nuolat mažėja;
ii)
jų potencialas ateityje dėl didelių nepanaudotų gamybos pajėgumų KLR išaugs tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai, ir tikėtina, kad mažės kitos rinkos, kuriose likę laisvi kiekiai galėtų būti nukreipti į Europą; ir
iii)
yra didelis Kinijos importo kainų ir panašaus produkto Bendrijoje ar iš kitų šalių kainų skirtumas, galintis paskatinti pereiti prie Kinijos importo dempingo kainomis ir sumažinti Bendrijos rinkos kainų lygį;
Daroma preliminari išvada, kad netaikant priemonių dėl Kinijos importo dempingo kainomis pažeidžiamai Bendrijos pramonei būtų neišvengiamai padaryta materialinė žala, visų pirma dėl sumažėjusių pardavimo, rinkos dalies, gamybos ir pelningumo.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(127)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padaryta tokia žala arba jai kyla tokios žalos, kad ją būtų galima laikyti materialine, grėsmė. Be to, Komisija išnagrinėjo kitus be importo dempingo kaina žinomus veiksnius, kurie galėjo tuo pat metu daryti žalą Bendrijos pramonei arba dėl kurių jai galėjo kilti grėsmė, kad įsitikintų, jog galima žala, kurią galėjo padaryti šie kiti veiksniai, nebuvo priskirta importui dempingo kainomis.
2. Importo dempingo kainomis poveikis
(128)
2005 m. - TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis kiekis padidėjo daugiau nei 20 kartų nuo 26 273 iki 542 840 tonų, o šio importo Bendrijos rinkos dalis padidėjo daugiau nei 16 procentinių punktų (nuo 1 iki 17,1 %). Šio importo vidutinė kaina 2005 m. - TL sumažėjo ir liko gerokai mažesnė nei visų kitų tiekimo šaltinių vidutinė kaina.
(129)
Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, dėl Kinijos importo kainos buvo priverstinai mažinamos 24 % (svertinis vidurkis). Taip pat reikėtų pabrėžti, kad tuo pačiu laikotarpiu importo dempingo kainomis pardavimo kainos buvo žymiai mažesnės nei importo iš kitų šaltinių (žr. 143 konstatuojamąją dalį).
(130)
2005 m. - TL importas iš KLR nepadarė žalos, kurią būtų galima laikyti materialine. Tačiau laikotarpis, per kurį išaugo Kinijos importas ir pablogėjo kai kurie žalos rodikliai, pvz., didėjant suvartojimui 5 procentiniais punktais sumažėjo Bendrijos pramonės rinkos dalis, akivaizdžiai sutampa. Taigi, dėl Kinijos importo dempingo kainomis Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti išaugusia paklausa Bendrijos rinkoje. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų pažymėti, kad akivaizdžiai sutampa laikotarpis, per kurį greitai išaugo Kinijos importo rinkos dalis ir tuo pačiu metu labai sumažėjo Rusijos ir Ukrainos, kurios su ja labiausiai konkuravo kainomis, importo rinkos dalys.
(131)
Be to, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos dėl importo iš KLR, manoma, kad dėl šio importo dempingo kainomis buvo daromas spaudimas mažinti kainas Bendrijos rinkoje nuo TL ir Bendrijos pramonė dėl to negalėjo didinti pardavimo kainų iki tokio lygio, kuris buvo būtinas, norint išlaikyti pelningumo lygį.
(132)
Kaip minėta 89 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant dėl Kinijos importo vykusios nepalankios tam tikrų žalos rodiklių raidos padaryta išvada, kad Bendrijos pramonės patirta žala iš esmės nebuvo materialinė. Tačiau šias išvadas reikia vertinti atsižvelgiant į numatomos suvartojimo, importo ir tam tikrų žalos rodiklių raidos analizę, atliktą po TL ir aprašytą 91-112 konstatuojamosiose dalyse.
(133)
Kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, iš informacijos apie naujausią TL - 2008 m. gruodžio mėn. laikotarpį matyti, kad, nepaisant aiškių požymių, jog 2008 m. lapkričio-gruodžio mėn. suvartojimas Bendrijoje jau buvo ėmęs mažėti, per paskutiniuosius du tų metų mėnesius, palyginti su 2007 m., importo dempingo kainomis kiekis nesumažėjo. Tai rodo, kad mažėjantis suvartojimas neturėjo jokio poveikio importo kiekiui; atvirkščiai - importo rinkos dalis išaugo. Nėra priežasčių manyti, kad ši tendencija per trumpą laiką pakryptų panašia arba net blogesne linkme.
(134)
Tačiau net jeigu importas dempingo kainomis absoliučiais dydžiais šiek tiek sumažėtų, jo rinkos dalis, kaip prognozuojama, sparčiai mažėjančioje rinkoje liktų nepakitusi arba išaugtų. Galiausiai, net jeigu Kinijos importo kiekis imtų mažėti proporcingai daugiau, nei sumažėtų suvartojimas, manoma, kad jau pats mažomis kainomis parduodamų didelių Kinijos prekių kiekių buvimas atsiželgiant į mažėjantį suvartojimą būtų laikomas žalos priežastimi, nes dėl jo būtų daromas stiprus neigiamas spaudimas bendram rinkos kainų lygiui. Esant pasiūlos pertekliui ir pirkėjams mėginant sumažinti savo gamybos sąnaudas siekiant išlikti konkurencingiems, gamybos priemonių kainos veikiausiai bus derinamos su žemiausiu lygiu, t. y. Kinijos kainomis. Tikėtina, kad tiekimo kokybei ir saugai, galbūt dėl kurių šiuo metu pirmenybė buvo teikiama Bendrijos pramonei, tekts vis mažiau svarbus vaidmuo, o Bendrijos pramonė dėl mažomis kainomis parduodamų Kinijos produktų spaudimo bus priversta sumažinti kainas.
(135)
Taigi, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė materialinės žalos, tačiau TL pabaigoje jos būklė buvo pažeidžiama (žr. 89 konstatuojamąją dalį), kad yra sąlygos, jog po TL žala gali būti padaryta (žr. 112 konstatuojamąją dalį), taip pat yra žalos grėsmės sąlygos, kaip paaiškinta 126 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad yra neišvengiamos Kinijos importo dempingo kaina grėsmės ir žalos, kurią, kaip numatoma, patirs Bendrijos pramonė, priežastinis ryšys.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Bendrijos pramonės importas ir eksportas
(136)
Nustatyta, kad kai kurie Bendrijos pramonės atstovai importavo nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį iš KLR ir iš kitų šalių. Šie produktai (apytikriai ne daugiau kaip 2 % viso importo iš KLR kiekio) buvo importuoti norint patenkinti konkrečius pirkėjų reikalavimus; šiems reikėjo tokių specifikacijų produktų, kurių šie Bendrijos gamintojai negamino, arba labai mažomis kainomis parduodamų prekių. Kadangi importuotas labai nedidelis kiekis, todėl nemanoma, kad dėl šio importo būtų panaikintas pirmiau nurodytas priežastinis ryšys.
(137)
Be to, viena Bendrijos gamintojų grupė yra susijusi su Kinijos eksportuojančiu gamintoju, nes jai priklauso mažiau nei pusė akcijų paketo. Tačiau nustatyta, kad tas Kinijos eksportuojantis gamintojas nepardavė produktų eksportui su minėtu Bendrijos gamintoju susijusioms bendrovėms Bendrijoje. Todėl padaryta išvada, kad tokia akcijų, sudarančių mažiau nei pusę akcijų paketo, nuosavybė neturi poveikio Bendrijos pramonės padėčiai, ir veikiausiai jo neturės ateityje.
(138)
Viena Bendrijos gamintojų grupė iš susijusių bendrovių importavo didelį kiekį Argentinos ir Meksikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių iš plieno. Tai daugiausiai buvo labai aukštos kokybės produktai, kaip antai vamzdynų vamzdžiai ir OCTG, o jų kiekis sudarė ne daugiau kaip 10 % tos grupės Bendrijos gamybos. Be to, palyginimas pagal modelį parodė, kad dėl šio importo Bendrijos pramonės pardavimo kainos mažinamos nebuvo. Todėl padaryta išvada, kad šis importas Bendrijos pramonei nepadarė žalos arba jos nepadarys ateityje.
(139)
Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, pardavimo eksportui kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį liko nepakitęs. Taip pat buvo išnagrinėtas Bendrijos pramonės eksportas ir nustatyta, kad jis negali būti susijęs su žala Bendrijos pramonei. Visų pirma, atliekant tyrimą šios veiklos galimo poveikio rūšys buvo tinkamai atskirtos ir išnagrinėtos. Antra, kaip minėta 102 konstatuojamojoje dalyje, prognozuojama, kad Bendrijos pramonės veikla liks nepakitusi (lyginant su mažėjančia gamyba ir pardavimu Bendrijos rinkoje), nes eksportas daugiausiai skirtas kitiems rinkos segmentams.
Bendrijos pramonė
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Pardavimas eksportui (tonomis)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Indeksas (2005 m. = 100)
100
111
104
100
3.2. Importas iš trečiųjų šalių (Rusijos ir Ukrainos)
(140)
Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, tiek importo iš Rusijos, tiek iš Ukrainos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo. Bendra jų rinkos dalis sumažėjo nuo 15,4 % 2005 m. iki 4,4 % per TL. Tuo pačiu metu jų vidutinė pardavimo kaina padidėjo 33 %. Svarbu pažymėti, kad tiek Rusijos, tiek Ukrainos importui nuo 2006 m. buvo taikomos antidempingo priemonės (taip pat žr. 86 konstatuojamąją dalį). Taigi, toliau pateiktose lentelėse nurodytos kainos nėra tos, kuriomis prekės faktiškai pateko į EB rinką. Jei prie tų kainų pridėsime taikomą antidempingo muitą, vidutinė importo iš Rusijos ir Ukrainos kaina padidės 860 EUR už toną per TL.
(141)
Atsižvelgiant į nuolatinį kainų skirtumą tarp vidutinės KLR importo į EB rinką kainos ir Rusijos bei Ukrainos importo į EB kainą ir į tai, kad panašiausios kainos rinkos segmente esantis Rusijos ir Ukrainos importas akivaizdžiai konkuravo su Kinijos importu, daroma išvada, kad pastarųjų dviejų šalių rinkos dalys taip smarkiai sumažėjo todėl, kad dėl nustatytų antidempingo muitų importas iš šių šalių tapo mažiau konkurencingas Kinijos importo dempingo kainomis, dėl kurio nuolat mažėjo pirmiau importui iš Rusijos ir Ukrainos tekusi rinkos dalis, atžvilgiu. Taip pat pažymima, kad šios rinkos dalys sumažėjo taip smarkiai, kad Kinijos importo rinkos dalis toliau didės tik akivaizdžių Kinijos konkurentų, esančių panašiausios kainos rinkos segmente, t. y. Bendrijos pramonės, sąskaita.
Rusija ir Ukraina
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Importo kiekis (tonomis)
395 926
255 394
172 155
140 910
Indeksas (2005 m. = 100)
100
65
43
36
Importo rinkos dalis
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Importo kaina (EUR/toną)
613
672
777
814
Indeksas (2005 m. = 100)
100
110
127
133
Šaltinis: Eurostatas.
3.3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(142)
2005 m. - TL importo iš kitų šalių kiekis ir rinkos kainos gerokai išaugo. Tačiau per tą laikotarpį jų rinkos dalis iš esmės liko nepakitusi. Išnagrinėjus rinkos kainas tampa aišku, kad tų šalių kilmės produktų kainos yra labai didelės palyginti su Bendrijos pramonės pagamintų produktų kainomis ir su Kinijos importu dempingo kainomis.
Kitos trečiosios šalys
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Argentina
Importo kiekis (tonomis
54 082
53 423
60 556
70 804
Indeksas (2005 m. = 100)
100
99
112
131
Importo rinkos dalis
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Japonija
Importo kiekis (tonomis)
40 686
61 807
45 719
41 028
Indeksas (2005 m. = 100)
100
152
112
101
Importo rinkos dalis
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
JAV
Importo kiekis (tonomis)
25 866
18 006
26 875
41 226
Indeksas (2005 m. = 100)
100
70
104
159
Importo rinkos dalis
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Meksika
Importo kiekis (tonomis)
16 211
18 412
30 001
25 771
Indeksas (2005 m. = 100)
100
114
185
159
Importo rinkos dalis
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Visos kitos
Importo kiekis (tonomis)
63 107
64 620
77 647
90 788
Indeksas (2005 m. = 100)
100
102
123
144
Importo rinkos dalis
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Kitos trečiosios šalys iš viso
Importo kiekis (tonomis)
199 952
216 268
240 798
269 617
Indeksas (2005 m. = 100)
100
108
120
135
Importo rinkos dalis
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Importo kaina (EUR/tona)
1 332
1 911
1 875
1 709
Indeksas (2005 m. = 100)
100
143
141
128
Šaltinis: Eurostatas.
(143)
Importo iš Argentinos ir Meksikos kainos buvo vidutiniškai gerokai didesnės nei Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos. Kaip paaiškinta 138 konstatuojamojoje dalyje, dėl Argentinos ir Meksikos kainų Bendrijos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos.
(144)
Importo iš Japonijos ir JAV kainos taip pat buvo vidutiniškai gerokai didesnės nei Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos. Be to, importas iš šių šalių neužėmė jokių rinkos dalių. Todėl nemanoma, kad šis importas gali būti žalos Bendrijos pramonei šaltiniu.
(145)
Importo iš visų kitų šalių kiekis buvo toks mažas, kad jo negalima laikyti darančiu žalą. Todėl daroma išvada, kad kiti nei Kinija importo šaltiniai nepadarė Bendrijos pramonei žalos ir kad nėra priežasties manyti, jog artimiausiu metu jie galėtų padaryti žalos.
3.4. Konkurencija su kitais Bendrijos gamintojais
(146)
Nėra priežasčių manyti, kad kitų Bendrijos gamintojų, kurie nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, padėtis labai skyrėsi nuo Bendrijos pramonės padėties per TL arba kad ji bus kitokia artimiausiu metu. Taip pat nėra pagrindo, kad šių gamintojų veiksmai artimiausiu metu galėtų būti žalos Bendrijos pramonei priežastis.
3.5. Gamybos sąnaudos (žaliavos)
(147)
Kaip minėta 80 konstatuojamoje dalyje, Bendrijos pramonei pavyko nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusias sąnaudas perkelti pakankamai padidinus pardavimo kainas. Todėl galima teigti, kad 2005 m. - TL Bendrijos pramonė įrodė esanti pajėgi normaliomis sąlygomis dirbti efektyviai ir tinkamai reaguoti į pirkimo kainų pokyčius.
(148)
Kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje, po TL sąnaudos labai išaugo, ir prognozuojama, kad per ateinantį laikotarpį jos dar augs. Daugiausiai taip yra dėl prognozuojamo santykinio nuolatinių sąnaudų padidėjimo sumažėjus pajėgumų naudojimui. Bet kuriuo atveju reikėtų atsižvelgti į tai, kad Bendrijos pramonės bendrų vidutinių sąnaudų padidėjimas galėtų būti susijęs ir pakitusiu produktų asortimentu; Bendrijos pramonė galėtų būti priversta produktų asortimentą pakeisti dėl nuožmaus spaudimo, daromo dempingo kainomis importuojamų tam tikrų rūšių Kinijos produktų.
(149)
Kaip nurodyta 105 konstatuojamojoje dalyje, dėl stipraus priverstinio kainų mažinimo gali labai sumažėti arba visai užsiverti Bendrijos pramonės tam tikrų rūšių produktų rinka, vadinasi, Bendrijos pramonė būtų priversta pereiti prie didesnėmis kainomis parduodamų, bet ir proporcingai didesnių sąnaudų reikalaujančių rūšių produktų gamybos. Tačiau priešingai, nei tuo laikotarpiu, kurį buvo atliekama analizė, atrodo, kad dėl Kinijos spaudimo netekusi rinkos dalių ir sumažėjus pardavimo kainoms Bendrijos pramonė nebeturi pakankamai priemonių sąnaudų padidėjimą atitinkamai perkelti į savo pardavimo kainas ir šias padidinti.
3.6. Besiūlių vamzdžių ir vamzdelių Bendrijos rinkos nuosmukis dėl ekonominio nuosmukio
(150)
Sumažėjęs suvartojimas ir mažėjanti paklausa tikrai turės poveikį bendriems Bendrijos pramonės rezultatams. Tačiau šio veikiausiai neigiamo poveikio reikšmingumas priklausys nuo Kinijos importui tenkančios rinkos dalies raidos. Todėl net jeigu ekonominį nuosmukį galima laikyti galima žalos, padarytos per laikotarpį nuo 2008 m., priežastimi, jis nė kiek nesumenkina žalingo poveikio, daromo didelio Kinijos importo į EB rinką labai mažomis dempingo kainomis kiekio. Pavyzdžiui, net mažėjant kiekiams Bendrijos pramonė galėtų pajėgti išlaikyti tinkamą kainų lygį ir apriboti neigiamą mažėjančio suvartojimo poveikį, jeigu nebūtų nesąžiningos labai mažomis dempingo kainomis parduodamų Kinijos prekių konkurencijos, mažinančios bendrą rinkos kainų lygį. Todėl ekonominio nuosmukio negalima laikyti galima priežastimi, dėl kurios bus panaikintas žalos grėsmės ir Kinijos importo dempingo kainomis priežastinis ryšys.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(151)
Kadangi sutampa laikas, kai, pirma, padidėjo importas iš KLR dempingo kaina, jo rinkos dalys bei buvo nustatytas priverstinis kainų mažinimas ir, antra, visi aspektai rodo, kad yra akivaizdi ir neišvengiama žalos grėsmė, dėl kurios labai pablogės Bendrijos pramonės ekonominė padėtis, galima daryti išvadą, kad nesiėmus jokių apsaugos nuo šio importo veiksmų tas importas dempingo kaina bus Bendrijos pramonės materialinės žalos priežastis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
(152)
Nagrinėti ir kiti veiksniai, tačiau nustatyta, kad jie negali būti lemiama priežastimi, dėl kurios gali būti patirta žala. Visų pirma, nei importas iš kitų šalių, nei sąnaudos, nei dėl ekonominio nuosmukio bendrai sumažėjusi nagrinėjamojo produkto paklausa negali sumenkinti neigiamo poveikio, kurį daro Kinijos importo keliama grėsmė Bendrijos pramonės padėčiai.
(153)
Remiantis šia analize, kurią atliekant buvo tinkamai atskirtas visų žinomų veiksnių, kurie galėjo arba gali turėti įtakos Bendrijos pramonės padėčiai, poveikis nuo tikėtino žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma išvada, kad dėl importo iš KLR Bendrijos pramonei kyla neišvengiama grėsmė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 9 dalyse.
G. BENDRIJOS INTERESAI
(154)
Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos, žalos grėsmės ir priežastinio ryšio, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Šiuo tikslu, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė galimą priemonių poveikį visoms susijusioms šalims ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos.
1. Bendrijos pramonės interesai
(155)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, priemonės būtų nustatytos iš KLR importuojamam produktui. Tikimasi, kad nustačius priemones padidėtų produkto iš tų šalių kainos, o Bendrijos pramonei būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį išlaikant gamybos apimtį, pardavimą, taigi, ir rinkos dalį. Netaikant priemonių tikėtina, kad mažėjant suvartojimui importas iš KLR būtų tęsiamas labai mažomis kainomis ir taip būtų didinama jo rinkos dalis bei daromas spaudimas bendram rinkos kainų lygiui. Tokioje padėtyje Bendrijos pramonei kyla neišvengiama žalos grėsmė, nes dėl Kinijos importo gali sumažėti parduodamas kiekis ir dėl augančio Kinijos importo Bendrijos rinkoje kiekio daromo spaudimo rinkos kainoms gali sumažėti kainos.
2. Kitų Bendrijos gamintojų interesai
(156)
Nėra požymių, kad kitų Bendrijos gamintojų, kurie nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, interesai būtų kitokie nei Bendrijos pramonės. Remiantis turima informacija nėra priežasčių atliktos Bendrijos pramonės analizės išvadų netaikyti vienodai kitoms bendrovėms.
3. Nesusijusių Bendrijos importuotojų interesai
(157)
Šiame tyrime bendradarbiavo tik šeši importuotojai. Tik vienas importuotojas, kurio importas sudaro 1,5 % viso Kinijos importo į EB, perka vien tik Kinijoje; šio importuotojo pelningumas yra mažesnis nei 5 % ir jis vienintelis pareiškė aiškų prieštaravimą galimam priemonių nustatymui. Tačiau verta pažymėti, kad per TL nagrinėjamasis produktas sudarė mažiau nei 10 % bendrovės apyvartos. Tačiau kadangi antidempingo muitai bus nustatyti visiems Kinijos gamintojams, šis importuotojas veikiausiai galės išaugusias sąnaudas perkelti savo pirkėjams, nes jo tiesioginiams konkurentams bus padarytas toks pat poveikis. Visi kiti bendradarbiaujantys importuotojai perka ir iš kitų tiekėjų, taip pat iš Bendrijos pramonės (Bendrijos pramonės jiems tiekiamas kiekis atitinka 25-95 % visų jų poreikių), o jų pelningumas daug didesnis.
4. Naudotojų interesai
(158)
Tik vienas iš penkių bendradarbiaujančių naudotojų perka iš Kinijos (apie 20 % perkamo kiekio, o likusį kiekį jis gauna iš Bendrijos pramonės) ir tvirtina, kad priemonių nustatymas padarysias didžiulį poveikį jo verslui. Tačiau šios bendrovės pelningumas kalbant apie produktus, kuriuose yra aptariamo produkto, yra labai didelis, t. y. daugiau nei 10 %. Atlikus skaičiavimą paaiškėjo, kad net blogiausiu atveju, t. y. jeigu visos medžiagos iš Kinijos būtų perkamos Bendrijos pramonės kainomis ir kainų nebūtų galima perkelti pirkėjams, poveikis šio naudotojo pelningumui būtų mažas (apie 1 % apyvartos). Todėl manoma, kad nustačius priemones šio naudotojo interesai jokiu būdu nebūtų labai pažeisti.
5. Išvada dėl Bendrijos interesų
(159)
Taigi, tikimasi, kad nustačius priemones importui iš KLR, mažėjant suvartojimui, nebūtų padaryta poveikio EB rinkoje siūlomam kiekiui, kuriam Bendrijos pramonė turi pakankamai gamybos pajėgumų. Todėl negalima numatyti jokio neigiamo poveikio tiekimo saugai (primenama, kad importuojamos produkto rūšys taip pat gaminamos Bendrijos pramonės). Atsižvelgiant į analizės rezultatus galima teigti, kad nustačius priemones esminiams importuotojų arba naudotojų interesams nekils grėsmė, o šią išvadą patvirtina tai, kad bendradarbiavo santykinai mažas importuotojų ir naudotojų skaičius.
H. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(160)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, žalos grėsmės, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones tam, kad Bendrijos pramonei dėl importo dempingo kainomis, kuris yra neišvengiamas, nebūtų padaryta materialinės žalos, kuri atsirastų, jei priemonės nebūtų nustatytos.
1. Žalos pašalinimo lygis
(161)
KLR kilmės importui taikomos laikinosios priemonės turėtų būti tokio dydžio, kad būtų pašalinta dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonei kilusi žalos grėsmė, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį paprastai atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir bendrai gauti tokį pelną prieš sumokant mokesčius, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis.
(162)
Bendrijos pramonė teigė, kad norint užtikrinti įprastas konkurencijos sąlygas Bendrijos rinkoje nesant importo dempingo kainomis, būtinas 12 % pelno skirtumas. Kinijos eksportuotojų asociacija sutiko, kad tam tikromis aplinkybėmis tinkamu pelno skirtumu galima laikyti 8 %.
(163)
Tačiau atliekant žalos grėsmės tyrimą būtina atlikti daugiau vertinimų ir tyrimų, nei atliekant materialine žala per TL grindžiamą tyrimą. Taip yra todėl, kad žalos sąvoka neišvengiamai apima ateities prognozes dėl žalos, kurios nebuvo per tiriamąjį laikotarpį. Tokiomis neaiškiomis aplinkybėmis manoma, kad būtų apdairu preliminariai naudoti pelno skirtumą, nustatytą per paskutinį tyrimą dėl to paties produkto (6), t. y. 3 %. Tačiau reikia pripažinti, kad šį klausimą dar reikės nagrinėti baigiamuoju etapu, kai bus įmanoma gauti daugiau įrodymų dėl prognozuojamos žalos.
(164)
Atsižvelgiant į tai būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas tame pačiame prekybos lygyje lyginant importo kainos svertinį vidurkį, nustatytą apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų produktų nežalinga kaina, kuri nustatyta kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje.
(165)
Tuomet visi dėl 163 konstatuojamojoje dalyje minėto palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos TL nustatytos CIF importo vertės procentais. Atsižvelgiant į tai, kad dvejiems bendradarbiaujantiems Kinijos gamintojams buvo suteiktas IR ir bendradarbiavo nedaug bendrovių, preliminarus bendras visai šaliai galiojantis žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas kaip didžiausias tipiškų rūšių produktams, kuriuos parduoda eksportuojantis gamintojas iš ne rinkos ekonomikos šalies, nustatytas žalos skirtumas.
(166)
Taip KLR nustatytas žalos skirtumas buvo gerokai mažesnis nei nustatytas dempingo skirtumas.
Bendrovės pavadinimas:
Žalos skirtumas
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
22,3 %
Visos kitos bendrovės
24,2 %
2. Laikinosios priemonės
(167)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad nustatytino laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų pagal mažesnio muito taisyklę: visais atvejais tai nustatytas žalos skirtumas.
(168)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, siūlomos tokios muito normos:
Bendrovė
Antidempingo muitas (%)
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
22,3 %
Visoms kitoms bendrovėms
24,2 %
(169)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitokios, nei visai šaliai galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai tiriamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys, importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(170)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (7), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.
(171)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Bendriją.
I. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(172)
Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame dokumente išvados dėl muitų įvedimo yra preliminarios ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokias kitas galutines priemones.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, skritulio formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (8) yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai yra ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (9) (TARIC kodai 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 ir 7304599320), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Antidempingo muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd., Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City
15,1
A949
Priede išvardytoms bendrovėms
22,3
A950
Visoms kitoms bendrovėms
24,2
A999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali reikalauti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, sąlygojusi esminius faktus ir motyvus, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali pateikti pastabas dėl šio reglamento taikymo per vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2009 m. balandžio 7 d.