Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 348/2000
2000 m. vasario 14 d.
dėl kai kurių importuojamų Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš nelegiruoto plieno apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir jo surinkimo
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina bei subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač jo 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS
(1) Vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1802/1999 [2] (toliau - laikinasis reglamentas), Komisija nustatė galutinį antidempingo muitą už kai kurių Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš nelegiruoto plieno importą,
B. TOLESNĖ PROCEDŪRA
(2) Po laikino antidempingo muito nustatymo suinteresuotoms šalims jų prašymais buvo suteikta galimybė būti išklausytoms Komisijos akivaizdoje. Šalys raštu buvo informuotos apie esminius faktus ir nagrinėjamus klausimus, kurių pagrindu buvo ketinta rekomenduoti nustatyti galutinius muitus ir galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinuoju muitu. Joms taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo kreiptis su atitinkamais prašymais po pirmiau minėtų faktų nustatymo.
(3) Buvo apsvarstytos šalių pastabos raštu ir žodžiu, ir tam tikrais atvejais galutinės išvados buvo atitinkamai pakeistos.
C. APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Aptariamas produktas
(4) Reikia prisiminti, kad laikinojo reglamento 7 konstatuojamoji dalis aptariamą produktą apibūdino kaip besiūlius vamzdžius iš geležies arba iš nelegiruoto plieno, tinkamus naudoti naftotiekių ir dujotiekių tiesimui, kurių išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, apskrito skerspjūvio besiūlius vamzdžius iš geležies arba iš nelegiruoto plieno, šaltai temptus arba šaltai valcuotus, kitus apskrito skerspjūvio besiūlius vamzdžius iš geležies arba iš nelegiruoto plieno, kurių išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm (toliau - besiūliai vamzdžiai).
(5) Buvo pakartotas tvirtinimas, kad besiūliai vamzdžiai turi būti skirstomi į dvi aptariamo produkto grupes, t. y. komercinius profilius iš plieno ir tiesius vamzdžius ("line pipes") iš plieno, naudojamus naftotiekio ir dujotiekio vamzdynuose, siekiant atskirai nustatyti kiekvieno produkto padarytą žalą Bendrijai.
(6) Tariamas skirstymas paremtas tuo, kad komerciniai profiliai ir tiesūs vamzdžiai negali būti pakeisti vieni kitais, atsižvelgiant į tai, kad naftotiekių ir dujotiekių tiesimui nustatyta speciali sertifikavimo procedūra. Taip pat buvo teigiama, kad didesnės tiesių vamzdžių gamybos išlaidos neleidžia jų naudoti dujotiekių ir naftotiekių tiesimui. Be to, buvo tvirtinama, kad komerciniai profiliai yra naudojami statybos pramonėje ir infrastruktūroje, o tiesūs vamzdžiai yra naudojami naftos ir dujų pramonėje, ir kad abi produktų rūšys parduodamos skirtingais kanalais, nors tiesūs vamzdžiai dažniausiai parduodami tiesiogiai galutiniams vartotojams, o ne prekybininkams.
(7) Nors besiūlių vamzdžių yra daugybė rūšių, tarpusavyje besiskiriančių išoriniu skersmeniu, sienelės storiu, plieno klase ir techninėmis savybėmis, buvo nustatyta, kad jie pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, nes akivaizdžių jų skirtumų nebuvo rasta.
(8) Be to, tyrimo metu buvo nustatyta, kad prekybininkams ir galutiniams vartotojams buvo parduodami visų rūšių besiūliai vamzdžiai. Dėl to nebuvo įmanoma nustatyti aiškių, nors ir savaime nesusijusių pardavimo būdų skirtumų.
(9) Galiausiai buvo nustatyta, kad visų besiūlių vamzdžių paskirtis yra iš esmės ta pati. Nors jie naudojami daugelyje įvairių pramonės šakų kaip, pavyzdžiui, statybos, automobilių pramonėje, naftos ir benzino pramonėje, energetikoje ir katilų gamyboje, pneumatinių ir hidraulinių prietaisų gamyboje bei inžinerijoje, ir nors priimtina, kad ne kiekvienas vartotojas gali naudoti bet kurią besiūlių vamzdžių rūšį, laikoma, kad jų visų esminė paskirtis yra vienoda.
(10) Nors kai kurių besiūlių vamzdžių rūšių paskirtis yra akivaizdžiai ypatinga (pvz., dujotiekiai), tokie vamzdžiai gali būti naudojami ir mažiau specifiniams tikslams. Be to, buvo nustatyta, kad komerciniai profiliai taip pat gali būti naudojami įvairiose srityse. Visa tai rodo, kad konkurencija yra didelė, o produktų rūšys gali būti viena kitos pakaitalais.
(11) Galiausiai patvirtinama išvada, kad visi komerciniai profiliai arba tiesūs vamzdžiai reiškia vieną ir tą patį produktą.
2. Panašus produktas
(12) Reikia prisiminti, kad laikinojo reglamento 11 ir 12 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė, kad iš suinteresuotų šalių importuoti besiūliai vamzdžiai, Bendrijos pramonės gaminami ir Bendrijoje parduodami besiūliai vamzdžiai ir Kroatijos vidaus rinkoje parduodami besiūliai vamzdžiai pasižymėjo panašiomis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir jų paskirtis iš esmės buvo ta pati.
(13) Buvo tvirtinama, kad Bendrijoje pagaminti besiūliai vamzdžiai skiriasi nuo vamzdžių, įvežtų iš Ukrainos, nes pastarieji buvo gaminami laikantis standartų, besiskiriančių nuo Bendrijos pramonės taikomų standartų, o tai, kad Bendrijoje pagamintiems besiūliams vamzdžiams buvo taikomi specialūs bandomieji reikalavimai, reiškė, kad gamybos procesai taip pat skyrėsi.
(14) Tyrimas parodė, kad tiek Bendrijos pramonė, tiek Ukrainos eksportuotojai šiuos produktus gamina laikydamiesi tų pačių arba panašių nacionalinių ir tarptautinių standartų. Ukrainos eksportuotojų pateikti duomenys rodo, kad kaip ir Bendrijos pramonės pagaminti, taip ir į Bendriją importuoti besiūliai vamzdžiai, taip pat komerciniai profiliai ir tiesūs vamzdžiai atitinka tokių pramonėje naudojamų standartų, kaip DIN, API ir ASTM, reikalavimus.
(15) Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, patvirtinamos preliminarios išvados, kad iš suinteresuotų šalių importuoti besiūliai vamzdžiai, Bendrijos pramonės gaminami ir Bendrijoje parduodami besiūliai vamzdžiai ir Kroatijos vidaus rinkoje parduodami besiūliai vamzdžiai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 384/1996 1 straipsnio 4 dalyje (toliau - pagrindinis reglamentas).
D. DEMPINGAS
1. Kroatija
(16) Patvirtinus laikinąsias priemones nebuvo pateikta jokių pastabų dėl normaliosios vertės apskaičiavimo, eksporto kainos nustatymo, normaliosios vertės palyginimo su eksporto kaina arba dempingo skirtumo nustatymo. Dėl to patvirtinamos laikinojo reglamento 13-19 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. Atsižvelgiant į tai, dempingo skirtumas ir likutinis skirtumas išlieka to paties dydžio, t. y. 40,8 %.
2. Ukraina
a) Normalioji vertė
(17) Po laikinojo reglamento paskelbimo vienas importuotojas prieštaravo, kad, siekiant nustatyti Ukrainoje nusistovėjusią normaliąją vertę, Kroatija buvo parinkta kaip tinkama rinkos ekonomikos šalis. Šis importuotojas teigė, kad Kroatijoje energijos ir kitų resursų kaštai buvo daug didesni nei Ukrainoje, kad Kroatijos vidaus rinka buvo monopolizuota arba bent jau joje buvo dominuojančių įmonių ir kad buvo pateikta nepakankamai įrodymų, patvirtinančių Kroatijos vidaus pardavimų reprezentatyvumą.
(18) Manoma, kad teiginys, jog kaštai Kroatijoje yra didesni, yra nepagrįstas, nes Ukraina yra ne rinkos ekonomikos šalis, ir bet koks palyginimas yra nepatikimas. Šiuo atžvilgiu svarbu nustatyti, ar, lyginant su Kroatija, Ukrainos gamintojų turimi pranašumai, pavyzdžiui, energijos srityje, buvo absoliutūs ar ne. Tačiau taip nebuvo. Be to, Kroatijos parinkimas nebuvo nepagrįstas, nes viena iš alternatyvių valstybių - Brazilija - buvo atmesta remiantis tuo, kad dėl vieno gamintojo dominavimo Brazilijos rinkoje nusistovėjusios kainos buvo iš tiesų gerokai didesnės. Tačiau Kroatija aptariamą produktą ne tik importuodavo, bet ir eksportuodavo, dėl to jos vidaus rinkoje buvo tam tikra konkurencija. Be to, vidaus pardavimai buvo reprezentatyvūs ir sudarė daugiau nei 5 % viso Ukrainos eksporto į Bendriją apimties. Galiausiai, nors buvo stengtasi kiek įmanoma ištirti kitas alternatyvias Brazilijai valstybes, tokias kaip, pavyzdžiui, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Čekijos Respublika, nė viena iš šalių nebuvo linkusi bendradarbiauti.
(19) Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo pateikta naujų pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo metodų arba apskaičiavimo, patvirtinamos laikinojo reglamento 20-26 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.
b) Eksporto kaina
(20) Vienas produktus eksportuojantis gamintojas prieštaravo faktui, kad, remdamasi tuo, kad pateikti duomenys buvo nepatikimi, Bendrija, siekdama nustatyti eksporto kainą, neatsižvelgė į produktus, kuriuos jis pardavė susijusiam Bendrijos importuotojui. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo pateikta tai paneigiančių naujų įrodymų, patvirtinamos laikinojo reglamento 27 ir 28 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.
c) Palyginimas
(21) Produktus eksportuojantys gamintojai pakartojo savo prašymus patikslinti skirtumus tarp fizinių savybių, atsižvelgiant į žemesnius standartus, naudojamus Ukrainos vamzdžių pramonėje, lyginant su Bendrijos pramone. Dėl nepakankamo motyvavimo šis prašymas buvo atmestas dar pradiniame etape, tačiau produktus eksportuojantys gamintojai ir vėl nesugebėjo jo tinkamai pagrįsti, todėl, atsižvelgiant į tai, kad nauji duomenys nebuvo pateikti, patvirtinamos laikinojo reglamento 29-31 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.
d) Dempingo skirtumas
(22) Patvirtinamos preliminarios išvados dėl 123,7 % dempingo ribų, nustatytų Ukrainai.
E. ŽALA
1. Bendrijos pramonės apibrėžimas
(23) Atsižvelgiant į tai, kad nauji duomenys nebuvo pateikti, patvirtinamos preliminarios išvados dėl Bendrijos pramonės apibrėžimo, pateiktos laikinojo reglamento 34-38 konstatuojamosiose dalyse.
2. Produktų importas į Bendriją iš suinteresuotų šalių
a) Kumuliacija
(24) Produktus eksportuojantis gamintojas iš Kroatijos tvirtino, kad iš Kroatijos importuojami prekių kiekiai neturėtų būti vertinami kartu su produktais, kurių kilmės šalis yra Ukraina. Šiuo atžvilgiu buvo teigiama, kad tiriamuoju laikotarpiu (toliau - TL) produktų importo apimtys iš Kroatijos buvo gerokai mažesnės nei iš Ukrainos, nors šių importuotų produktų kainos buvo aukštesnės. Be to, buvo teigiama, kad siekta, jogiš Kroatijos eksportuotų produktų kainos būtų panašios į produktų, importuotų į Bendriją iš Ukrainos, kainas.
(25) Abejose šalyse nustatyti dempingo skirtumai buvo gana dideli. Tiriamuoju laikotarpiu abiejų šalių produktų importo apimtys didėjo, taip pasiekdamos gana aukštą lygį ir abiem atvejais gerokai viršydamos de minimis lygį. Buvo nustatyta, kad TL abiejų šalių besiūlių vamzdžių importo kainos gerokai numušė Bendrijos pramonės kainas. Be to, besiūliai vamzdžiai iš abiejų šalių parduodami tais pačiais pardavimo būdais ir panašiomis prekybos sąlygomis, taip konkuruodamos tiek tarp savęs, tiek su Bendrijos pramonės prekiaujamais vamzdžiais.
(26) Atsižvelgiant į tai, patvirtinamos preliminarios išvados dėl suvestinio produktų importo iš Kroatijos ir Ukrainos įvertinimo pagrįstumo.
b) Produktų, importuojamų dempingo sąlygomis, kainos
(27) Siekiant palyginti kainas, Kroatijos ir Ukrainos nustatytų kainų sumažinimo skirtumai buvo perskaičiuoti, atsižvelgiant į suinteresuotų šalių pateiktus įrodymus dėl kai kurių produktų rūšių kainų ir besiūlių vamzdžių skirstymo į grupes.
(28) Peržiūrėtų Kroatijos kainų sumažinimo svertinis vidurkis, išreikštas procentais, lyginant su Bendrijos pramonės kainomis, sudaro 14,4 %.
(29) Peržiūrėtų Ukrainos kainų sumažinimo svertinis vidurkis, išreikštas procentais, lyginant su Bendrijos pramonės kainomis, sudaro 24 %.
3. Bendrijos pramonės padėtis
a) Preliminari pastaba
(30) Po laikinojo reglamento paskelbimo 1999 m. gruodžio 8 d. Komisija nustatė, kad kai kurie Bendrijos gamintojai, būdami Bendrijos pramonės dalimi šiame tyrime ir užsiimdami antikonkurencine veikla, pažeidė EB sutarties 81 straipsnį. Nustatyta, kad nuo 1990 m. iki 1995 m. Dalmine, Mannesmannröhren-Werke ir Vallourec buvo sudarę susitarimą dėl jų vidaus rinkos apsaugos nuo besiūlių vamzdžių, ypač OCTG vamzdžių ir kai kurių tiesių vamzdžių.
(31) Sprendimas buvo vertinamas siekiant išsiaiškinti, ar Bendrijos pramonei padaryta žala kilo dėl produktų importo dempingo kaina ar dėl kai kurių Bendrijos gamintojų asmeninės kaltės.
(32) Reikėtų pažymėti, kad antikonkurencinė veikla nebuvo vykdoma 1997 m. sausio 1d.- 1998 m. spalio 31d. laikotarpiu, kuriam taikomos šios tyrimo išvados.. Atsižvelgiant į tai, kad ši veikla buvo vykdoma iki prasidedant šiam tyrimui, ir į tai, kad produktų importo dempingo kaina apimčių iš Kroatijos ir Ukrainos padidėjimas sutapo su Bendrijos pramonės padėties pablogėjimu, negalima teigti, kad kai kurių Bendrijos gamintojų veikla, nukreipta prieš konkurenciją, prisidėjo prie žalos padarymo Bendrijos pramonei per šį tiriamąjį laikotarpį tiek, kad susilpnintų priežastinį ryšį tarp Bendrijos pramonei padarytos žalos ir aptariamo produktų importo, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
b) Suinteresuotų šalių išreikštos pastabos dėl preliminarių išvadų
(33) Produktus eksportuojantys gamintojai iš Ukrainos teigė, kad Bendrijos pramonė nepatyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje, nes nuo 1997 m. iki TL našumo ir pajėgumų panaudojimo rodikliai pagerėjo, o rinkos dalis liko stabili. Be to, jie abejojo preliminariomis išvadomis dėl Bendrijos pramonės pelno. Šis teiginys buvo pagrįstas tam tikrais straipsniais spaudoje, kur tvirtinama, kad Bendrijos besiūlių vamzdžių gamintojų finansiniai rodikliai pagerėjo.
(34) Reikėtų paminėti, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, nei viena iš šioje nuostatoje nurodytų aplinkybių negali aiškiai patvirtinti, ar Bendrijai buvo padaryta žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.
(35) Bendrijos pramonės, ypač jos našumo ir pajėgumų panaudojimo padėties pagerėjimas, nuo 1997 m. iki TL turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į antidempingo priemones, nustatytas 1997 m. besiūlių vamzdžių eksportui iš Čekijos Respublikos, Vengrijos, Lenkijos, Rumunijos, Rusijos ir Slovakijos Respublikos Reglamente (EB) Nr. 2320/97 [3]. Iš tiesų šiomis antidempingo priemonėmis buvo siekiama likviduoti nustatytą žalą, padarytą Bendrijos pramonei.
(36) Be to, reikėtų pažymėti, kad nuo 1997 m. iki TL Bendrijos pramonės pasiekta pelno norma ir toliau liko žemesnė nei ta, kurios pramonė galėjo tikėtis esant įprastoms konkurencinėms sąlygoms ir nesant importo dempingo kaina. Reikėtų pažymėti, kad pelną nurodančių skaičių patikimumą patvirtina jų atitikimas Bendrijos pramonės duomenims, pateiktiems tyrimo metu ir patikrintiems vietoje. Produktus eksportuojančių gamintojų iš Ukrainos pateikti duomenys apie pelną apima tyrime neaptariamus produktus ir yra susiję su laikotarpiu, nepatenkančiu į tiriamąjį laikotarpį. Buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonė nesugebėjo atgauti prieš tai turėtos rinkos dalies. Todėl ji negalėjo tinkamai pasinaudoti galutinai nustatytų priemonių, taikytų Čekijos Respublikos, Vengrijos, Lenkijos, Rumunijos, Rusijos ir Slovakijos Respublikos kilmės produktų importui, teikiama nauda.
(37) Atsižvelgiant į tai, patvirtinamos preliminarios išvados dėl Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(38) Atsižvelgiant į tai, kad naujų duomenų nėra, patvirtinamos preliminarios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 68-73 konstatuojamosiose dalyse.
G. BENDRIJOS INTERESAI
(39) Atsižvelgiant į Komisijos išvadas, paminėtas 30 punkte, buvo ištirta, ar nustatytos antidempingo priemonės galėtų kelti susirūpinimą dėl konkurencijos šioje rinkoje. Remiantis tuo, kad antikonkurencinė veikla, kaip nustatyta, buvo vykdoma iki šio tiriamojo laikotarpio, nėra priežasčių teigti, kad po šio tyrimo nustatytos antidempingo priemonės galėtų ateityje daryti įtaką konkurencijai šioje rinkoje.
(40) Atsižvelgiant į tai, kad naujų duomenų nėra, patvirtinamos preliminarios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 74-83 konstatuojamosiose dalyse.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos likvidavimo mastas
(41) Patvirtinama žalos masto nustatymo metodologija, pateikta laikinojo reglamento 86 ir 87 konstatuojamosiose dalyse.
(42) Po preliminarių išvadų nustatymo, žalos ribiniai dydžiai, peržiūrėti siekiant atsižvelgti į suinteresuotų šalių pateiktas pastabas, aprašytas 27 konstatuojamojoje dalyje, yra tokie:
Kroatija: | 23 %, |
Ukraina: | 38,5 %. |
2. Galutinių priemonių forma ir apimtis
(43) Pirmiau padarytos išvados dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų reikalauja nustatyti galutines priemones. Atsižvelgiant į produkto rūšių įvairovę, antidempingo muitas turėtų būti nustatytas kaip ad valorem muitas.
(44) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, visiems produktus eksportuojantiems gamintojams nustatyto muito dydis yra paremtas mažesniu žalos ribiniu dydžiu arba dempingo skirtumu. Šie muitai, išreikšti procentais nuo laisvos Bendrijos pasienyje kainos, yra:
Kroatijai: | 23 %, |
Ukrainai: | 38,5 %. |
(45) Po laikinųjų antidempingo priemonių nustatymo produktus eksportuojantis gamintojas iš Kroatijos ir produktus eksportuojantys gamintojai iš Ukrainos kartu su Ukrainos valdžios institucijomis pasiūlė įsipareigojimą dėl kainų, panašų į kitų gamintojų iš Centrinės ir Rytų Europos pasiūlytą įsipareigojimą, kurį Komisija priėmė 1997 m., vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 2320/97. Žala likviduojama taikant šias dvi priemones: pirmiausia nustatomas įsipareigojimas dėl kainos, taikomas sutartam minimaliam importuotų produktų kiekiui, ir, antra, importuotiems produktams, viršijančioms šį minimalų kiekį, nustatomas ad valorem muitas.
(46) Siekiant užtikrinti, kad importuoti produktai, neapmokestinti ad valorem muitu, neviršytų įsipareigojimu dėl kainos nustatyto kiekio, produktus palikti neapmokestintas antidempingo muitu galima tik su sąlyga, kad valstybių narių muitinių administracijoms pateikiamas galiojantis gamintojo sertifikatas, kuriame turi būti aiškiai nurodytas gamintojas, pateiktas tikslus produktų aprašymas ir gamintojo pasirašyta deklaracija.
(47) Siekdami užtikrinti, kad Komisija galėtų efektyviai stebėti, kaip laikomasi prisiimtų įsipareigojimų, gamintojai taip pat sutiko Komisijai reguliariai teikti išsamią informaciją apie jų eksportuojamus produktus į Bendriją ir išsaugoti gamintojo sertifikato kopijas, jeigu vėliau būtų atliekamas patikrinimas.
(48) Produktus eksportuojantys gamintojai iš Ukrainos pasiūlė jungtinį įsipareigojimą, žymintį Ukrainos kaip ne rinkos ekonomikos šalies statusą ir garantuotą Ukrainos valdžios institucijų, siekiančių užtikrinti tinkamą įsipareigojimo vykdymo priežiūrą, ypač stebint, ar nebuvo viršytas antidempingo muitu neapmokestinamas minimalus importuotų produktų kiekis.
(49) Atsižvelgiant į tai, įsipareigojimas dėl kainos, taikomas minimaliam importuotų produktų kiekiui, ir importuotiems produktams, viršijantiems šį kiekį, taikomas ad valorem muitas yra laikomi priemonėmis, tinkamomis siekiant likviduoti Bendrijos pramonei padarytą žalą. Tuo atveju, jeigu įsipareigojimas būtų pažeistas arba kiltų toks įtarimas, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 ir 10 dalimis, Komisija nedelsdama nustatytų laikinuosius arba galutinius muitus.
(50) Komisija sutiko su šiais įsipareigojimais.
I. LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS
(51) Atsižvelgiant į nustatytus didelius eksportuojančių gamintojų taikomo dempingo skirtumus ir į Bendrijos pramonei padarytos žalos mastą, svarbu, jog iš visų įmonių būtų galutinai surinktos galutinės muito sumos, užtikrintos laikinuoju antidempingo muitu, nustatytu vadovaujantis laikinuoju reglamentu,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Šiuo straipsniu už šių Kroatijos ir Ukrainos produktų importą nustatomas galutinis antidempingo muitas:
- besiūlius vamzdžius iš geležies arba iš nelegiruoto plieno, tinkamus naudoti naftotiekių ir dujotiekių tiesimui, kurių išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, klasifikuojamus taikant KN kodus 73041010 ir 73041030;
- apskrito skerspjūvio besiūlius vamzdžius iš geležies arba iš nelegiruoto plieno, šaltai temptus arba šaltai valcuotus, klasifikuojamus taikant KN kodą 73043199;
- kitus apskrito skerspjūvio besiūlius vamzdžius iš geležies arba iš nelegiruoto plieno, kurių išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, klasifikuojamus taikant KN kodą 73043991 ir 73043993.
2. Nustatomo muito, taikomo grynai, laisvai Bendrijos pasienyje kainai už 1 dalyje nurodytus produktus, tarifo dydis yra:
Šalis | Gamintojas | Muito tarifas | Papildomas Taric kodas |
Kroatija | Visos įmonės | 23 % | A999 |
Ukraina | Visos įmonės | 38,5 % | A999 |
3. Išskyrus tam tikrus atvejus, šiems muitams taikomos muito mokesčiams galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Importuoti produktai neapmokestinami 1 straipsnyje nustatytu antidempingo muitu su sąlyga, jei jas gamina ir į Bendriją eksportuoja 4 dalyje nurodytos įmonės, prisiėmusios, Komisijos sutikimu, įsipareigojimus, ir jeigu patenkinamos 2 ir 3 dalyse pateiktos sąlygos.
2. Pateikus deklaraciją dėl produktų išleidimo laisvai cirkuliuoti, produktai neapmokestinami muito mokesčiais, jeigu valstybių narių kompetentingoms muitinių administracijoms pateikiamas galiojančio gamintojo sertifikato originalas, išduotas vienos iš 4 dalyje paminėtų įmonių. Gamintojo sertifikatas turi atitikti tokiems sertifikatams keliamus reikalavimus, nustatytus Komisijos patvirtintame įsipareigojime, o jo pagrindinės dalys yra nurodytos Priede.
3. 2 dalyje nurodytas gamintojo sertifikatas turi būti pateiktas per tris mėnesius nuo jo išdavimo dienos. Antidempingo muitais neapmokestinti importuoti produktai, deklaruoti valstybių narių muitinių administracijoms, turi neviršyti sertifikate nurodytų kiekių. Jeigu sertifikate nurodyti kiekiai buvo viršyti, viršytas kiekis apmokestinamas muito mokesčiu ir turi būti deklaruotas taikant 1 straipsnio 2 dalyje pateiktą atitinkamą papildomą Taric kodą.
4. Importuoti produktai, gabenami kartu su gamintojo sertifikatu, deklaruojami taikant šiuos papildomus Taric kodus:
Šalis | Gamintojas | Papildomas Taric kodas |
Kroatija | Zeljezara Sisak d.d., Sisakas | A064 |
Ukraina | Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovskas | A065 |
Nikopol Pidvennotrubny Works, Nikopolis | A066 |
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovskas | A067 |
3 straipsnis
Valstybės narės savo ataskaitose Komisijai, vadovaudamosi Reglamento (EB) Nr. 384/1996 14 straipsnio 6 dalimi, nurodo laisvai cirkuliuoti išleistų produktų importo metus ir mėnesį, KN, Taric ir papildomus Taric kodus, priemonės pobūdį, kilmės šalį, kiekį, vertę, antidempingo muitą, valstybę narę, į kurią buvo importuoti produktai ir tam tikrais atvejais gamintojo sertifikato serijos numerį.
4 straipsnis
Sumos, užtikrintos laikinuoju muitu, nustatytu vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1802/1999, galutinai surenkamos taikant galutinai nustatytą muitų tarifą. Jeigu užtikrintos sumos yra didesnės už galutinio muito tarifą, perviršis grąžinamas.
5 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2000 m. vasario 14 d.