KOMISIJOS SPRENDIMAS
2005 m. balandžio 5 d.
nutraukiantis antidempingo tyrimo procedūrą dėl Baltarusijos, Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (gijų) verpalų importo
(2005/289/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (Pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Bendroji dalis
(1)
2004 m. sausio 28 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Komisija paskelbė pranešimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą) apie antidempingo procedūros inicijavimą dėl Baltarusijos, Korėjos Respublikos (toliau - Korėja) ir Taivano kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (gijų) verpalų importo į Bendriją.
(2)
Procedūra buvo inicijuota pagal skundą, kurį 2003 m. gruodžio mėn. pateikė Tarptautinis dirbtinio ir sintetinio pluošto komitetas (CIRFS) (toliau - skundo pateikėjas), veikiantis gamintojų, gaminančių didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau kaip 70 % visos Bendrijos labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (gijų) verpalų. Skunde buvo pateikti įrodymai dėl šio produkto dempingo ir jo padarytos didelės žalos, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu procedūrai inicijuoti.
(3)
2004 m. kovo 8 d.KoSa, vienas iš skundą pateikusių gamintojų, atsisakė pritarti šiam skundui. Tuo tarpu Ispanijos gamintojas, Brilén, pareiškė norą bendradarbiauti šioje procedūroje ir pritarė skundui. 2004 m. birželio 16 d. CIRFS atsiėmė skundą, rimtai abejodamas, kad ši procedūra padės sėkmingai išspręsti dempingo ir jo padarytos žalos Bendrijos gamintojams problemas. Tačiau didžiausias Bendrijos gamintojas (Acordis) paprašė tęsti procedūrą. Kadangi Acordis ir Brilén gaminama produkcija sudaro 40 % visos Bendrijos labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (gijų) verpalų gamybos apimties, buvo nuspręsta, kad tyrimui tęsti tebėra pakankamas pagrindas.
2. Inicijavimas
(4)
Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui ir žinomiems Bendrijos gamintojams, Baltarusijos, Korėjos ir Taivano eksportuojantiems gamintojams ir šių šalių valdžios institucijoms, importuotojams ir vartotojams Bendrijoje, kurie buvo nurodyti skunde kaip suinteresuotos šalys, taip pat jų asociacijoms apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo nuomones raštu ir per pranešime apie procedūros inicijavimą nurodytą laikotarpį prašyti, kad būtų išklausytos.
(5)
Vienas eksportuojantis gamintojas iš Baltarusijos, trys eksportuojantys gamintojai iš Korėjos ir du eksportuojantys gamintojai iš Taivano, taip pat trys Bendrijos gamintojai, keturiasdešimt vartotojų, dvi vartotojų asociacijos ir trys importuotojai pateikė savo nuomones raštu. Visoms suinteresuotoms šalims, kurios per nurodytą laikotarpį to prašė ir nurodė konkrečias priežastis, dėl kurių turėtų būti išklausytos, buvo leista dalyvauti svarstyme.
(6)
Pranešime apie procedūros inicijavimą Komisija nurodė, kad, atsižvelgiant į didelį Korėjos eksportuotojų ir (arba) gamintojų ir Bendrijos importuotojų skaičių, šiame tyrime gali būti taikoma atranka. Tačiau, kadangi norą bendradarbiauti pareiškusių Korėjos eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos importuotojų buvo mažiau nei tikėtasi, buvo nuspręsta, kad atranka nebūtina.
3. Klausimynai
(7)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms akivaizdžiai suinteresuotoms šalims ir visoms kitoms kompanijoms, kurios apie save pranešė per pranešime apie procedūros inicijavimą nurodytą laikotarpį.
(8)
Iš penkių vartotojų kompanijų ir trijų importuotojų atsakymus pateikė šeši eksportuojantys gamintojai (vienas iš Baltarusijos, trys iš Korėjos ir du iš Taivano), vienas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas ir dar du Bendrijos gamintojai.
(9)
Komisija prašė pateikti ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga dempingo, padarytos žalos ir Bendrijos interesų nustatymui. Toliau nurodytų kompanijų patalpose buvo organizuoti apsilankymai:
a)
Bendrijos gamintojai:
-
Acordis, Arnhem, Nyderlandai,
-
Brilén S.A., Barbastro, Ispanija;
b)
Bendrijos importuotojai:
-
Pössiger GmbH, Rosendahl, Vokietija,
-
Mitsui Ltd., Londonas, Jungtinė Karalystė;
c)
Bendrijos vartotojai:
-
Cordstrap, Deurne, Nyderlandai,
-
Güth & Wolf, Gütersloh, Vokietija,
-
OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Vokietija,
-
Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Vokietija;
d)
Korėjos eksportuojantys gamintojai:
-
Honeywell Sysko Co., Inc., Seulas, Korėja,
-
Hyosung Corporation, Seulas, Korėja,
-
Kolon Industries Inc., Seulas, Korėja;
e)
Taivano eksportuojantys gamintojai:
-
Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipėjus, Taivanas,
-
Shinkong Corporation, Taipėjus, Taivanas;
f)
Susiję Bendrijos importuotojai:
-
Honeywell Performance Fibers, Longwy, Prancūzija,
-
Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Vokietija.
(10)
Dempingo ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. (toliau - TL). Žalos įvertinimui svarbių tendencijų tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2000 m. sausio iki TL pabaigos (toliau - aptariamas laikotarpis).
B. APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Aptariamas produktas
(11)
Aptariamas produktas yra Baltarusijos, Korėjos ir Taivano kilmės labai atsparūs tempimui poliesterių siūlų (gijų) (kitų nei siuvimo siūlai) verpalai, neskirti mažmeninei prekybai, įskaitant poliesterių vienasiūlius verpalus, kurių ilginis tankis mažesnis kaip 67 deciteksai (toliau - aptariamas produktas), paprastai klasifikuojami pagal KN kodą 5402 20 00.
(12)
Aptariamas produktas turi išskirtinių savybių ir naudojamas labai įvairioms paskirtims. Jis naudojamas mechaninių guminių gaminių sutvirtinimui, pavyzdžiui, konvejerių diržams, elevatorių diržams ir žarnoms, radialinėms padangoms; dengtoms ir nedengtoms medžiagoms, pavyzdžiui neperšlampamoms medžiagoms, skelbimų lentoms, geotekstilei, apsauginiams drabužiams ir saugos diržams, pavyzdžiui, virvėms, tinklams ir juostoms.
2. Panašus produktas
(13)
Nebuvo nustatyta jokių skirtumų tarp aptariamo produkto, eksportuojamo į Bendriją iš Baltarusijos, Korėjos bei Taivano, ir Korėjoje bei Taivanyje gaminamo bei jų vidaus rinkoje parduodamo produkto. Iš tikrųjų abiejų šių produktų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės bei paskirtys yra vienodos.
(14)
Eksportuojantis gamintojas iš Baltarusijos tvirtino, kad produktai, kuriuos jis eksportuoja į Bendriją, nepanašūs į Bendrijoje gaminamus ir parduodamus produktus ir dėl to negali būti laikomi panašiais produktais. Šis tvirtinimas buvo pagrįstas tariamais kokybiniais ir panaudojimo skirtumais tarp produktų, kuriuos į Bendriją eksportuoja šis eksportuojantis gamintojas, ir panašių modelių, kuriuos gamina Bendrijos gamintojai. Tačiau tyrimas parodė, kad Bendrijos gamintojų gaminamų ir Bendrijos rinkoje parduodamų produktų pagrindinės fizinės savybės ir panaudojimas nesiskiria nuo aptariamo eksportuojančio gamintojo į Bendriją eksportuojamų produktų savybių ir panaudojimo.
(15)
Buvo nustatyta, kad produktas, eksportuojamas į Bendriją iš Baltarusijos, Korėjos ir Taivano, Korėjoje ir Taivanyje gaminamas bei parduodamas produktas, taip pat produktas, kurį Bendrijoje gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai, nesiskiria savo pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis charakteristikomis ir panaudojimu, kaip nurodoma Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Bendrieji metodai
(16)
Toliau išdėstyti bendrieji metodai buvo taikomi visiems Korėjos ir Taivano eksportuojantiems gamintojams, o taip pat ir Baltarusijos, kaip analogiškos šalies, eksportuojančiam gamintojui. Dėl to, išvados, pateikiamos apie kiekvienos aptariamos šalies dempingą, apibūdina tik tai, kas būdinga kiekvienai konkrečiai šaliai.
1.1. Normalioji vertė
(17)
Vadovaudamasi Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, Komisija pirmiausia patikrino eksportuojančio gamintojo panašaus produkto vidaus pardavimų nepriklausomiems vartotojams reprezentatyvumą, t. y. ar bendras tokių pardavimų kiekis sudaro ne mažiau kaip 5 % aptariamos eksportuojamos prekės pardavimų Bendrijos rinkai.
(18)
Po to Komisija nustatė kompanijų, kurių pardavimai apskritai buvo reprezentatyvūs, vidaus rinkoje parduodamų panašių produktų, rūšis, kurios yra identiškos arba labai panašios į eksportui į Bendriją parduodamas rūšis.
(19)
Be to, vykdant Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies reikalavimus, buvo nustatytas visų eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduodamų produkto rūšių, kurios, kaip paaiškėjo, buvo labai panašios į Bendrijoje eksportui parduodamų rūšių produktą, reprezentatyvumas. Konkrečios rūšies produkto vidaus pardavimai buvo laikomi pakankamai reprezentatyviais, kai tos rūšies produkto bendras vidaus pardavimų kiekis per TL sudarė 5 % arba daugiau viso į Bendriją eksportuoto panašios rūšies produkto pardavimų kiekio.
(20)
Po to Komisija patikrino, ar kiekvienos kompanijos pardavimus galima laikyti pardavimais įprastomis prekybos sąlygomis pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tuo tikslu buvo nustatytas kiekvienos eksportuojamos produkto rūšies pelningų vidaus pardavimų ir nepriklausomų vartotojų santykis: a) produkto rūšių, kurių daugiau kaip 80 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, mažesnėmis už vieneto kainą, ir kurių svertinė vidutinė pardavimo kaina buvo lygi vieneto kainai arba už ją aukštesnė, normalioji vertė pagal produkto rūšį buvo skaičiuojama kaip atitinkamos produkto rūšies visų vidaus pardavimų kainų svertinis vidurkis; b) produkto rūšių, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, normalioji vertė pagal produkto rūšį buvo skaičiuojama tik kaip atitinkamos produkto rūšies vidaus pardavimų kainų, kurios, kaip buvo nustatyta, buvo lygios vieneto kainai arba už ją aukštesnės, svertinis vidurkis; c) produkto rūšys, kurių mažiau kaip 10 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, buvo laikomos parduodamomis ne įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(21)
Produkto rūšims, kurios buvo parduodamos ne įprastinėmis prekybos sąlygomis ir toms, kurių pardavimo kiekiai vidaus rinkoje nebuvo reprezentatyvūs, normaliąją vertę reikėjo nustatyti.
(22)
Siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, patirtos panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau - PBA) ir kiekvieno aptariamo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje realizuoto pelno svertinis vidurkis įprastinėmis prekybos sąlygomis per tyrimo laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tyrimo laikotarpį. Prireikus, nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos, prieš naudojant jas įprastinių prekybos sąlygų patikrinimui ir normaliųjų verčių nustatymui.
1.2. Eksporto kaina
(23)
Visais atvejais, kai aptariamas produktas buvo eksportuojamas nepriklausomiems vartotojams į Bendriją, eksporto kaina buvo skaičiuojama pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas.
(24)
Tais atvejais, kai pardavimai buvo vykdomi per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo nustatoma pagal perpardavimo nepriklausomiems vartotojams kainą Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje nustatyta tvarka. Perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje kaina buvo koreguojama, atsižvelgiant į visas muitus ir mokesčius apimančias išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, siekiant nustatyti patikimą eksporto kainą kainos iš įmonės lygiu. Šios išlaidos apėmė susijusio importuotojo patirtas frachto, tvarkymo, krovos, draudimo ir papildomas išlaidas, taip pat PBA išlaidas. Perpardavimo kaina buvo papildomai koreguojama, atsižvelgiant į pagrįstą procentinę pelno, kurį, kaip parodė tyrimas, gavo nepriklausomi aptariamo produkto importuotojai, maržą.
1.3. Palyginimas
(25)
Normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas buvo atliktas kainos iš įmonės lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atitinkami koregavimai buvo daromi visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, teisingi ir paremti patikrintais įrodymais.
1.4. Dempingo skirtumas
(26)
Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su vidutine svertine eksporto kaina.
2. Baltarusija
2.1. Analogiška šalis
(27)
Kadangi Baltarusija yra ne rinkos ekonomikos valstybė pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, nustatant normaliąją vertę buvo atsižvelgiama į informaciją, gautą atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos valstybėje, kurioje tas produktas buvo gaminamas ir parduodamas. Normaliosios vertės Baltarusijai nustatymo tikslais pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą analogiška šalimi buvo pasirinktos Jungtinės Amerikos Valstijos (toliau - JAV).
(28)
Vienintelis Baltarusijos eksportuojantis gamintojas, AB „Mogilevkhimvolokno“, ir Baltarusijos vyriausybė nepritarė šiam pasiūlymui ir analogiška šalimi pasiūlė Taivanį. Jis pateikė šiuos argumentus:
-
tai, kad Taivano eksportuotojai tariamai vykdė dempingą, nėra svarbus faktas, pasirenkant tinkamą analogišką šalį;
-
kadangi skundų pateikėjams priklauso susijusios kompanijos, turinčios dideles gamybos įmones JAV, jų pateikta informacija negali būti tinkamu pagrindu normaliajai vertei nustatyti;
-
Taivano ir Baltarusijos ekonominis vystymasis, gamybos apimtys ir galutiniai produktai nepanašūs į JAV; ir
-
ankstesniuose tyrimuose dėl tekstilės gaminių Baltarusijai analogiška šalimi buvo pasirinktas Taivanas, kuriam buvo taikomas tas pats tyrimas.
(29)
Komisija susisiekė su visais žinomais labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (gijų) verpalų gamintojais JAV. Tačiau, nepaisant didelių Komisijos pastangų, nei viena iš šių kompanijų nepareiškė noro bendradarbiauti per šiam tikslui nustatytą ilgą laikotarpį. Todėl Komisija nusprendė, kad JAV, kaip analogiška šalis, šiam tyrimui nebetinka.
(30)
Komisija, atsižvelgdama į nustatytus tyrimo terminus ir nepakankamą JAV bendradarbiavimą, pradėjo aiškintis, ar vienos iš tyrime dalyvaujančių eksportuojančių šalių (Korėja arba Taivanas) nebūtų galima pasirinkti trečiąja rinkos ekonomikos valstybe, siekiant Baltarusijai nustatyti normaliąją vertę.
(31)
Šiuo atveju tiktų abi šalys, kadangi jų išsivystymo lygis ir gamybos apimtys yra panašūs. Tačiau Korėja tiko labiau už Taivanį, kadangi Baltarusijos ir Korėjos galutinius produktus buvo galima palyginti lengviau, nei Baltarusijos ir Taivano. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Korėjoje yra daugiau rinkos operatorių, gaminančių ir parduodančių aptariamą produktą, negu Taivanyje, ir kad aptariamo produkto rinka Korėjoje yra reprezentatyvesnė už Taivano rinką bendrosios vertės ir bendrųjų kiekių atžvilgiu.
(32)
Todėl pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, Komisija nusprendė analogiška šalimi pasirinkti Korėją.
2.2. Normalioji vertė
(33)
Analogiška šalimi pasirinkus Korėją, normalioji vertė buvo skaičiuojama pagal duomenis, patikrintus apsilankius pas Korėjos gamintojus, kurie visapusiškai bendradarbiavo tyrimo metu. Nustatant normaliąją vertę, buvo atsižvelgiama į kainas, sumokėtas arba mokėtinas Korėjos rinkoje už panašias produkto rūšis, jeigu, kaip parodė tyrimas, jos buvo gaminamos reprezentatyviais kiekiais ir įprastinėmis prekybos sąlygomis. Tokiu būdu normalioji vertė buvo nustatyta daugeliui eksportuojamo produkto rūšių.
(34)
Kitoms eksportuojamo produkto rūšims, kurios Korėjoje buvo parduodamos ne įprastinėmis prekybos sąlygomis arba kurių pardavimo kiekiai Korėjos gamintojų vidaus rinkoje nebuvo reprezentatyvūs, buvo naudojamos konstruotos normaliosios vertės. Normalioji vertė buvo nustatoma pirmiau pateiktoje 22 konstatuojamojoje dalyje nurodytu būdu.
2.3. Eksporto kaina
(35)
Kadangi vienintelio Baltarusijos eksportuojančio gamintojo AB „Mogilevkhimvolokno“ nurodytas eksporto pardavimų kiekis ir vertė atitiko Eurostato pateiktus duomenis apie visą aptariamo produkto importą iš Baltarusijos, buvo nuspręsta, kad šio vienintelio eksportuojančio gamintojo nurodytus eksporto pardavimų duomenis galima naudoti, nepaisant to, kad ši informacija nebuvo patikrinta vietoje.
(36)
Visos AB „Mogilevkhimvolokno“ eksportuojamos prekės buvo tiesiogiai parduodamos nepriklausomiems vartotojams Bendrijoje. Dėl to, nustatant eksporto kainą pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, buvo atsižvelgiama į faktiškai sumokėtas arba mokėtinas eksporto kainas.
2.4. Palyginimas
(37)
Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgiama į veiksnių, nuo kurių priklauso kainos palyginamumas, skirtumus. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgiama į transporto, frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, importo mokesčius ir netiesioginius mokesčius, kredito išlaidas, išlaidas, patiriamas po pardavimo, komisinius, nuolaidas ir grąžinimus.
(38)
AB „Mogilevkhimvolokno“ teigimu, jeigu jos produktai, nepaisant pirmiau pateiktoje 14 konstatuojamojoje dalyje pateiktų argumentų, būtų laikomi panašiais produktais, reikėtų atlikti koregavimą dėl galimų kokybės ir panaudojimo skirtumų. Kadangi šis prašymas buvo nepagrįstas, jį teko atmesti.
2.5. Dempingo skirtumas
(39)
Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienai produkto rūšiai analogiškoje šalyje nustatyta svertinė vidutinė normalioji vertė buvo lyginama su patikslintomis kiekvienos atitinkamos Baltarusijos kilmės produkto rūšies svertinėmis vidutinėmis eksporto kainomis. Atlikus palyginimą, buvo nustatytas nulinis eksporto iš Baltarusijos į Bendriją dempingo skirtumas.
(40)
Bendradarbiaujantis Baltarusijos eksportuotojas buvo vienintelis aptariamo produkto gamintojas ir eksportuotojas iš Baltarusijos. Dėl to šioje šalyje nustatytas dempingo skirtumas taip pat buvo nulinis. Atsižvelgiant į nulinį dempingo skirtumą visos šalies lygiu, buvo padaryta išvada, kad tyrimą reikėtų nutraukti, netaikant priemonių Baltarusijos kilmės importui pagal Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalies reikalavimus.
3. Korėja
3.1. Normalioji vertė
(41)
Buvo nustatyta, kad visų trijų tiriamų kompanijų eksportui į Bendriją parduodamų tam tikrų produkto rūšių vidaus pardavimų kiekiai buvo reprezentatyvūs ir kad šie padavimai buvo vykdomi įprastinės prekybos sąlygomis. Šių produkto rūšių normalioji vertė buvo nustatoma pagal Korėjos vidaus rinkoje nepriklausomų vartotojų faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas per tyrimo laikotarpį Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka.
(42)
Kitoms eksportuojamo produkto rūšims, kurios buvo parduodamos ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, bei toms kurios vidaus rinkoje buvo parduodamos ne reprezentatyviais kiekiais, buvo naudojamos konstruotos normaliosios vertės. Normalioji vertė buvo nustatoma pirmiau pateiktoje 22 konstatuojamojoje dalyje nurodytu pagrindu.
3.2. Eksporto kaina
(43)
Vienas eksportuojantis gamintojas visus eksporto pardavimus, o kitas eksportuojantis gamintojas dalį eksporto pardavimų vykdė tiesiogiai susijusiems importuotojams Bendrijoje. Dėl to, nustatant eksporto kainą, buvo vadovaujamasi Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, atsižvelgiant į kainas, už kurias aptariami produktai pirmą kartą buvo perparduoti nepriklausomam pirkėjui, taikant 24 konstatuojamojoje dalyje apibūdintus metodus.
(44)
Likusius aptariamo produkto kiekius du eksportuojantys gamintojai eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams Bendrijoje. Šių pardavimų eksporto kaina buvo nustatoma pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, atsižvelgiant į faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas.
3.3. Palyginimas
(45)
Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgiama į veiksnių, darančių poveikį kainų palyginamumui, skirtumus. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgiama į visų tiriamų eksportuojančių gamintojų transporto, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, importo bei netiesioginių mokesčių, kredito išlaidų, išlaidų, patirtų po pardavimo, komisinių, nuolaidų ir grąžinimų skirtumus.
(46)
Vienas eksportuojantis gamintojas kreipėsi su prašymu pakoreguoti jo susijusio importuotojo perpardavimo kainą pirmajam nepriklausomam vartotojui, atsižvelgiant į didmeninę nuolaidą, tvirtindamas, kad jo perpardavimo kainos kai kuriems klientams, sudariusiems ketvirčio sutartis, buvo žemesnės už kainas vartotojams, pirkusiems prekes už grynuosius pinigus. Be to, minėtasis eksportuojantis gamintojas teigė, kad tokios sutartys su vietiniais klientais nesudaromos, ir dėl to reikėtų pakoreguoti eksporto kainą, siekiant užtikrinti teisingą eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginimą.
(47)
Komisija patikrino, ar prašomas koregavimas yra tinkamas. Tyrimas parodė, kad kai kurie vartotojai Bendrijoje iš tikrųjų buvo sudarę ketvirčio sutartis su susijusiu importuotoju. Nustačius, kad vietiniai vartotojai tokių sutarčių nebuvo sudarę, toliau buvo aiškinamasi, ar galima palyginti normaliąją vertę su eksporto kaina. Nustatyti, ar į kainas Bendrijos vartotojams įeina prašoma nuolaida, nebuvo įmanoma. Be to, prašoma nuolaida nebuvo įrašyta į sąskaitas faktūras, dėl jos nebuvo išduotos jokios kredito avizos, be to, ji nebuvo įtraukta nei į gamintojo, nei į susijusio importuotojo apskaitos dokumentus. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad koregavimo, susijusio su didmeninėmis nuolaidomis, galimybę galima svarstyti tik tada, kai jos faktiškai taikomos kiekių skirtumams, tiesiogiai susijusiems su aptariamais pardavimais. Tačiau šiuo atveju nebuvo įmanoma nustatyti, ar aptariamai kompanijai tokios nuolaidos buvo taikomos. Todėl nustačius, kad normaliąją vertę ir eksporto kainą galima palyginti, prašymas atlikti koregavimą, susijusį su didmenine nuolaida, buvo atmestas.
(48)
Visos trys tiriamos kompanijos kreipėsi dėl koregavimo, susijusio su muito grąžinimu pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, remiantis tuo, kad importo mokesčiai tariamai buvo mokami už panašų produktą, skirtą vartojimui eksportuojančioje šalyje, tačiau buvo grąžinami arba nemokami, kai toks produktas buvo parduodamas eksportui į Bendriją.
(49)
Šis prašymas buvo laikomas nepagrįstu, nes visos trys kompanijos neįrodė, kad joms grąžinti importo mokesčiai buvo susiję su aptariamo produkto eksportu į Bendriją.
(50)
Viena kompanija kreipėsi dėl koregavimo pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies f punktą, atsižvelgiant į tiesiogiai susijusių eksportuojamų ir vidaus rinkoje parduodamų produktų pakavimo išlaidų skirtumus. Ši kompanija nesugebėjo pademonstruoti aptariamo produkto ir panašaus produkto, bendradarbiaujančių Korėjos eksportuotojų parduodamo jų vidaus rinkoje, pakavimo išlaidų skirtumo, darančio poveikį kainų palyginamumui. Dėl to jos prašymas buvo atmestas.
3.4. Dempingo skirtumai
(51)
Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, visoms kompanijoms pakoreguota kiekvienos produkto rūšies svertinė vidutinė normalioji vertė buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos produkto rūšies pakoreguotomis svertinėmis vidutinėmis eksporto kainomis.
(52)
Šiuo pagrindu buvo nustatyti dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo CIF importo kainos prie Bendrijos sienos be muitų:
Honeywell Sysko Co., Inc.
4,5 %
Hyosung Corporation
0 %
Kolon Industries Inc.
0 %.
(53)
Palyginus Korėjos kilmės importo duomenis su Eurostato duomenimis, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pirmiau nurodyti trys eksportuojantys gamintojai atstovauja visam šios šalies kilmės eksportui. Siekiant įvertinti, ar visos šalies mastu dempingo skirtumas buvo mažesnis už de de minimis, buvo nustatytas svertinis vidutinis dempingo skirtumas visos šalies mastu. Palyginus Hyosung ir Kolon eksporto apimtis su Honeywell eksportu, nustatytas dempingo skirtumas buvo mažesnis už de minimis. Kadangi visos šalies mastu buvo nustatytas de minimis dempingo skirtumas, buvo nuspręsta nutraukti tyrimą, netaikant antidempingo priemonių Korėjos kilmės importui pagal Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalį.
4. Taivanas
4.1. Normalioji vertė
(54)
Buvo nustatyta, kad didžiosios dalies aptariamo produkto rūšių, abiejų tiriamų Taivano kompanijų parduodamų eksportui į Bendriją, vidaus pardavimai buvo vykdomi reprezentatyviais kiekiais ir įprastinės prekybos sąlygomis. Nustatant šių produkto rūšių normaliąją vertę, buvo atsižvelgiama į nepriklausomų vartotojų Taivano vidaus rinkoje faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas tyrimo laikotarpiu pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį.
(55)
Produkto rūšims, kurios buvo parduodamos ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, bei toms, kurios vidaus rinkoje buvo parduodamos ne reprezentatyviais kiekiais, buvo naudojamos konstruotos normaliosios vertės. Abiejų tiriamų kompanijų eksportui į Bendriją parduodami tam tikrų produkto rūšių kiekiai buvo nedideli. Normalioji vertė buvo nustatoma pirmiau pateiktoje 22 konstatuojamojoje dalyje nurodytu pagrindu.
4.2. Eksporto kaina
(56)
Visi minėtų dviejų eksportuojančių gamintojų aptariamo produkto pardavimai Bendrijos rinkoje buvo vykdomi tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams Bendrijoje. Dėl to eksporto kaina buvo nustatoma pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, atsižvelgiant į faktiškai sumokėtas arba mokėtinas eksporto kainas.
4.3. Palyginimas
(57)
Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgiama į veiksnių, darančių poveikį kainų palyginamumui, skirtumus. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgiama į abiejų tiriamų eksportuojančių gamintojų transporto, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, importo bei netiesioginių mokesčių, kredito išlaidų, išlaidų, patirtų po pardavimo, komisinių, nuolaidų ir grąžinimų skirtumus.
4.4. Dempingo skirtumai
(58)
Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį visoms kompanijoms pakoreguota kiekvienos produkto rūšies svertinė vidutinė normalioji vertė buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos produkto rūšies pakoreguotomis svertinėmis vidutinėmis eksporto kainomis.
(59)
Šiuo pagrindu buvo nustatyti dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo CIF importo kainos prie Bendrijos sienos be muitų:
Far Eastern Textiles Corporation
5,5 %
Shinkong Corporation
0 %.
(60)
Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas (daugiau kaip 80 % aptariamo produkto buvo eksportuojama iš Taivano į Bendriją), nustatytas liekamasis dempingo skirtumas buvo lygus bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui Far Eastern Textiles Corporation nustatytam dempingo skirtumui, t. y. 5,5 %.
D. ŽALA
1. Bendrijos pramonės apibrėžimas
(61)
Panašų produktą Bendrijoje gamina šeši gamintojai, t. y. dvi kompanijos, kurių vardu buvo pateiktas skundas (Acordis ir KoSa), bei dar keturi gamintojai. Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje 3 konstatuojamojoje dalyje, 2004 m. kovo 8 d.KoSa atsisakė pritarti skundui.
(62)
Inicijavus procedūrą, vienas iš kitų keturių panašaus produkto gamintojų Bendrijoje, Ispanijos kompanija Brilén, pritarė skundui ir visapusiškai bendradarbiavo procedūros metu.
(63)
Kitas Bendrijos gamintojas, Honeywell, kuriam priklausančios gamybos įmonės, inter alia, veikė Prancūzijoje, pateikė atsakymus į klausimyną. Pateikęs atsakymus, Honeywell nusprendė nepritarti procedūrai.
(64)
Tyrimui pritariančių dviejų Bendrijos gamintojų, Acordis ir Brilén, aptariamo produkto gamybos apimtis per tyrimo laikotarpį sudarė apie 40 % visos Bendrijos gamybos apimties. Pagal Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį jie sudaro Bendrijos pramonę ir toliau vadinami „Bendrijos pramone“.
(65)
Kadangi Bendrijos pramonę sudaro tik du gamintojai, Bendrijos pramonės duomenis reikėjo indeksuoti, siekiant užtikrinti konfidencialumą pagal Pagrindinio reglamento 19 straipsnį.
2. Bendrijos vartojimas
(66)
Nustatant Bendrijos vartojimą, buvo atsižvelgiama į visų panašaus produkto Bendrijos gamintojų produkciją, kurios įvertinimus pateikė skundo pateikėjas, bei Eurostato duomenis apie importą iš visų šalių, išskyrus Eurostato duomenis apie eksportą į visas šalis.
(67)
Buvo nustatyta, kad per aptariamą laikotarpį Bendrijos vartojimas iš esmės liko stabilus, kadangi jis padidėjo tik 1 %. Bendrijos vartojimo duomenys pateikiami šioje lentelėje:
Vartojimas
2000
2001
2002
2003 (TL)
Tonos
206 000
206 900
207 900
207 400
Indeksas
100
100
101
101
3. Importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis
(68)
Kadangi buvo nustatyta, kad per tyrimo procedūros laikotarpį Taivane tik vienas aptariamo produkto eksportuojantis gamintojas vykdė dempingą, duomenis apie šio gamintojo aptariamo produkto importą į Bendriją reikėjo indeksuoti, siekiant užtikrinti konfidencialumą pagal Pagrindinio reglamento 19 straipsnį.
(69)
Informacija apie importo apimtis dempingo kaina per laikotarpį nuo 2000 m. iki tyrimo procedūros yra pagrįsta duomenimis, gautais iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris, kaip buvo nustatyta, per tyrimo procedūros laikotarpį vykdė dempingą. 2000 - 2001 m. Taivano kilmės produktų importas dempingo kaina sumažėjo 16 %, tačiau 2002 m. ir per tyrimo procedūrą labai išaugo ir per aptariamą laikotarpį pasiekė 112 %. Taivano kilmės produktų importo dempingo kaina rinkos dalis kito panašiai. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad per aptariamą laikotarpį ši rinkos dalis buvo nedidelė ir neviršijo 4 %.
Importas
2000
2001
2002
2003 (TP)
Apimtys (tonos)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 68 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
84
136
212
Rinkos dalis
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 68 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
84
135
211
4. Aptariamo importo kainos
(70)
Informacija apie importo dempingo kainas per laikotarpį nuo 2000 m. iki tyrimo procedūros yra pagrįsta duomenimis, gautais iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris, kaip buvo nustatyta, per tyrimo procedūros laikotarpį vykdė dempingą.
a) Kainų pokyčiai
(71)
Atsižvelgiant į tyrimo metu surinktus duomenis, importo iš Taivano kainos nuolat mažėjo. Per aptariamą laikotarpį jos iš viso sumažėjo 29 %.
Importo kainos
2000
2001
2002
2003 (TP)
EUR už toną
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 68 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
99
80
71
b) Kainų mažinimas
(72)
Buvo palygintos eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos pramonės panašių aptariamo produkto modelių vidutinės pardavimo kainos Bendrijoje. Tuo tikslu Bendrijos pramonės gamintojų kainos atsiimant prekes įmonėje, taikomos nesusijusiems vartotojams, atėmus visas nuolaidas ir mokesčius, buvo palygintos su Taivano eksportuojančio gamintojo, kuris, kaip buvo nustatyta, per tyrimo procedūros laikotarpį vykdė dempingą, CIF kainomis prie Bendrijos sienos, kurios buvo tinkamai pakoreguotos, atsižvelgiant į išlaidas, patirtas po produkto importavimo. Šis palyginimas parodė, kad per tyrimo procedūros laikotarpį aptariamas Taivano kilmės produktas, parduodamas Bendrijoje, numušė Bendrijos pramonės kainas maždaug 25 % - 30 %.
5. Bendrijos pramonės padėtis
(73)
Vadovaudamasi Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija patikrino visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, darančius poveikį Bendrijos pramonės padėčiai.
a) Gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo išnaudojimas
(74)
Pasibaigus gana stabiliam gamybos laikotarpiui, kuris tęsėsi nuo 2000 iki 2002 m., Bendrijos pramonės gamintojų gaminamo aptariamo produkto gamyba per tyrimo procedūros laikotarpį išaugo 4 %. Gamybos pajėgumas per visą aptariamą laikotarpį iš viso padidėjo 8 %.
(75)
2000 - 2001 m. pajėgumo išnaudojimas iš pradžių sumažėjo 7 %, tačiau iki 2003 m. išaugo 3 %. Per aptariamą laikotarpį jis iš viso sumažėjo 4 %.
Gamyba
2000
2001
2002
2003 (TL)
Gamyba
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
99
100
104
Gamybos pajėgumas
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
106
107
108
Pajėgumo išnaudojimas
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
93
94
96
b) Atsargos
(76)
Aptariamo produkto atsargas galima analizuoti tik už 2001 - 2003 m. laikotarpį, kadangi Bendrijos pramonės gamintojai už praėjusį laikotarpį negalėjo pateikti nuoseklios informacijos. Taip atsitiko dėl to, kad vienas Bendrijos gamintojas pradėjo veikti tik 2001 m. ir iki tol neturėjo jokių atsargų, o kitas Bendrijos gamintojas nuoseklios informacijos negalėjo pateikti dėl vidinės reorganizacijos.
(77)
2001 - 2002 m. atsargos sumažėjo 14 %. Per tyrimo procedūros laikotarpį jos išliko gana stabilios. Nuo 2001 m. iki tyrimo procedūros jos iš viso sumažėjo 12 %.
Atsargos
2000
2001
2002
2003 (TL)
Tonos
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
nėra duomenų
100
86
88
c) Pardavimų apimtis ir rinkos dalis
(78)
2001 - 2002 m. Bendrijos pramonės gamintojų pagaminto aptariamo produkto pardavimai sumažėjo 2 %, tačiau per tyrimo procedūros laikotarpį jie išaugo 5 %, o per aptariamą laikotarpį jie iš viso padidėjo 3 %. 2001 - 2002 m. rinkos dalis sumažėjo 3 %, bet per tyrimo procedūros laikotarpį ji išaugo 5 %, o per aptariamą laikotarpį ji iš viso padidėjo 2 %. Per aptariamą laikotarpį Bendrijos pramonės gamintojų užimama rinkos dalis sudarė 20 % - 30 %.
Pardavimai
2000
2001
2002
2003 (TL)
Bendrijos pramonės pardavimai (tonos)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
100
98
103
Bendrijos pramonės rinkos dalis
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
99
97
102
d) Pardavimo kaina
(79)
2000 - 2001 m. Bendrijos pramonės gamintojų visų panašaus produkto rūšių svertinės vidutinės pardavimo kainos iš pradžių išaugo 4 %. 2002 m. jos sumažėjo 12 %, o per tyrimo procedūros laikotarpį - dar 5 %, o per aptariamą laikotarpį jos iš viso sumažėjo 13 %.
Pardavimo kaina
2000
2001
2002
2003 (TL)
Pardavimo kaina (EUR už toną)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
104
92
87
(80)
Gamybos sąnaudos buvo apskaičiuotos pagal Bendrijos pramonės gamintojų visų panašaus produkto rūšių atitinkamų metų svertinį vidurkį.
(81)
2000 - 2001 m. gamybos sąnaudos išaugo, 2002 m. - sumažėjo, o per tyrimo procedūros laikotarpį išliko gana stabilios. 2002 m. ir per tyrimo procedūros laikotarpį pardavimo kainos nebuvo taip sumažėjusios.
Sąnaudos
2000
2001
2002
2003 (TL)
Gamybos sąnaudos (EUR už toną)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
108
101
102
e) Pelningumas
(82)
2000 m. Bendrijos pramonės gamintojų bendras pelningumas, susijęs su aptariamu produktu, buvo 10 % - 15 %. Po to jis sumažėjo ir per tyrimo procedūros laikotarpį buvo neigiamas. Toks pelningumas buvo būdingas visoms aptariamo produkto rūšims, kurios Bendrijos pramonės gamintojų buvo gaminamos ir parduodamos Bendrijoje. Į Brilén kompanijos pelningumą pirmaisiais jos veiklos metais (2001 m.) nebuvo atsižvelgta, kadangi jis nebūtų atspindėjęs tikrosios padėties, nes šios kompanijos pelningumas panašaus produkto gamybos pradžioje daugiausia buvo neigiamas.
Pelningumas
2000
2001
2002
2003 (TL)
Pelningumas (EB pardavimai)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
92
28
- 22
(83)
Reikėtų atkreipti dėmesį į vieną kompaniją, kuri tvirtino, kad jos pelningumas būtų žymiai blogesnis, jeigu būtų atsižvelgta į sąnaudas, patirtas dėl nepakankamo jos gamybos įrenginių išnaudojimo. Tačiau į šias papildomas sąnaudas nebuvo galima atsižvelgti, kadangi jos nebuvo pakankamai pagrįstos ir dėl to nebuvo įmanoma jų patikrinti.
f) Investicijos ir investicijų grąža
(84)
Investicijos į verslą, susijusį su aptariamu produktu, per aptariamą laikotarpį gerokai sumažėjo. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad 2000 m. investicijos buvo ypač didelės dėl naujos gamyklos, kurią statė vienas iš Bendrijos gamintojų, ir kuriai teko apie 50 % visų tų metų investicijų. Išsamūs duomenys pateikiami šioje lentelėje:
Investicijos
2000
2001
2002
2003 (TL)
Investicijos (EUR ’000)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
77
34
51
Investicijų grąža
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
94
20
- 18
(85)
Per aptariamą laikotarpį investicijų grąža nuolat mažėjo, o per tyrimo procedūros laikotarpį ji buvo neigiama. Šis sumažėjimas sutampa su bendro pelningumo kritimu per aptariamą laikotarpį.
g) Pinigų srautai ir gebėjimas pritraukti kapitalą
(86)
2000 - 2001 m. Bendrijos pramonės pinigų srautai buvo gana stabilūs, bet 2002 m. ir per tyrimo procedūros laikotarpį jų absoliutūs dydžiai ir procentinė apyvartos dalis sumažėjo. Šis pasikeitimas sutapo su bendrojo pelningumo pokyčiais per aptariamą laikotarpį.
Pinigų srautai
2000
2001
2002
2003 (TL)
Pinigų srautai (EUR ’000)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
101
48
- 3
Pinigų srautai, išreikšti apyvartos procentais
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
91
53
- 4
(87)
Abu Bendrijos gamintojai pritraukia kapitalą iš grupės kompanijų. Investicijos ir išlaidos moksliniams tyrimams bei plėtrai iki šiol nenukentėjo, nepaisant neigiamo prekybos operacijų pelningumo.
h) Užimtumas, produktyvumas ir darbo užmokestis
(88)
Per aptariamą laikotarpį užimtumas sumažėjo 10 %. Kadangi per aptariamą laikotarpį gamyba išaugo, užimtumo sumažėjimas reiškia, kad produktyvumas, skaičiuojamas kaip produkcijos kiekis vienam darbuotojui, per aptariamą laikotarpį išaugo 16 %. Darbo užmokesčio išlaidų vienam darbuotojui padidėjimas dėl kolektyvinių derybų su gamintojais buvo mažesnis už vidutinę infliaciją Bendrijoje, kuri per aptariamą laikotarpį siekė 6,4 %.
Užimtumas
2000
2001
2002
2003 (TL)
Darbuotojų skaičius
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
101
98
90
Darbo jėgos išlaidos vienam darbuotojui (EUR)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
100
105
104
Produkcija vienam darbuotojui (tonomis per metus)
Konfidencialūs duomenys (žr. pirmiau pateiktą 65 konstatuojamąją dalį)
Indeksas
100
98
102
116
i) Dempingo dydis
(89)
Faktinio dempingo skirtumo poveikio Bendrijos pramonei, atsižvelgiant į importo iš Taivano kainas, negalima laikyti nereikšmingu, nepaisant nedidelių importo apimčių.
j) Atsigavimas po praėjusio dempingo arba subsidijavimo
(90)
Kadangi nėra jokios informacijos apie dempingo egzistavimą arba subsidijavimą prieš susiklostant padėčiai, kuri analizuojama šios tyrimo procedūros metu, šis klausimas laikomas nereikšmingu.
6. Išvada dėl žalos
(91)
Per laikotarpį nuo 2000 m. iki tyrimo procedūros Taivano kilmės aptariamo produkto importas dempingo kaina labai išaugo, t. y. 112 %. Tačiau kadangi importą iš Taivano atspindintys absoliutūs skaičiai yra gana maži, jo dalis Bendrijos rinkoje išaugo mažiau nei 2 %. Importo iš Taivano dempingo kaina vidutinės kainos per aptariamą laikotarpį visą laiką buvo žemesnės už Bendrijos pramonės kainas. Be to, per tyrimo procedūros laikotarpį importo iš Taivano kainos numušė Bendrijos pramonės kainas. Vidutinis svertinis kainų sumažėjimas per tyrimo procedūros laikotarpį siekė beveik 30 %.
(92)
Kai kurie rodikliai pagerėjo: per aptariamą laikotarpį gamyba išaugo 4 %, gamybos pajėgumas - 8 %, o atsargos sumažėjo 12 %. Pardavimai Bendrijoje išaugo 3 %, padidindami rinkos dalį 2 %. Produkcijos kiekis vienam darbuotojui išaugo 16 %, o darbo jėgos išlaidos vienam darbuotojui padidėjo tik 4 % (mažiau už vidutinę 6,4 % ES infliaciją per aptariamą laikotarpį).
(93)
Kiti rodikliai atspindi per aptariamą laikotarpį pablogėjusią Bendrijos pramonės padėtį. Per aptariamą laikotarpį vieneto pardavimo kaina sumažėjo 13 %, o vieneto gamybos kaina išaugo 2 %, todėl pelningumas tapo neigiamas. Investicijų grąžos ir pinigų srautų iš operacijų rodikliai taip pat buvo neigiami. Užimtumas sumažėjo 10 %, o investicijos - 49 % (daugiausia dėl naujos gamyklos statybos 2000 m., kuriai teko apie 50 % visų tų metų investicijų).
(94)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta rimta žala pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 ir 5 dalis.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(95)
Pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija išnagrinėjo, ar importo iš Taivano dempingo kaina Bendrijos pramonei padarytą žalą galima laikyti rimta. Komisija taip pat išnagrinėjo žinomus veiksnius, kitus nei importas dempingo kaina, kad įsitikintų, jog šių kitų veiksnių sukelta galima žala nėra priskirtina importui dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(96)
Per aptariamą laikotarpį importo dempingo kaina apimtis išaugo 112 %, importo iš Taivano dempingo kaina sumažėjo 29 %. Bendrijos pramonės kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 13 %, o gamybos sąnaudos tuo pat metu padidėjo 2 %, sumažindamos pelningumą (apie 10-15 procentinių punktų per aptariamą laikotarpį). Per tyrimo procedūros laikotarpį Bendrijos pramonė faktiškai veikė nuostolingai. Be to, buvo nustatyta, kad per minėtą tyrimo procedūros laikotarpį Bendrijos pramonės kainos vidutiniškai sumažėjo 30 %. Esant tokioms aplinkybėms, buvo nuspręsta, kad importas dempingo kaina darė tam tikrą spaudimą Bendrijos pramonės kainoms ir iš dalies pablogino Bendrijos pramonės padėtį.
(97)
Tačiau, vertinant importo dempingo kaina poveikį, reikėtų atsižvelgti ir į tai, kad importo dempingo kaina apimtys niekada neviršijo 4 % ir kad jų rinkos dalis per aptariamą laikotarpį išaugo mažiau nei dviem procentiniais punktais ir visada išliko mažesnė nei keturi procentai. Atsižvelgiant į šiuos elementus, tikrąjį importo dempingo kaina poveikį pablogėjusiai Bendrijos pramonės padėčiai nustatyti sunku.
3. Kitų veiksnių poveikis
(98)
Importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo nuo 60 075 tonų 2000 m. iki 51 813 tonų per tyrimo procedūros laikotarpį, t. y. iš viso jis sumažėjo 14 %. Vidutinės kainos sumažėjo nuo 2,39 EUR 2000 m. iki 2,17 EUR per tyrimo procedūros laikotarpį, t. y. iš viso jos sumažėjo 9 %. Įvairių eksportuojančių šalių kainos labai skyrėsi. Importas iš kitų trečiųjų šalių daugiausia buvo Baltarusijos, Japonijos, Korėjos, Pietų Afrikos, Šveicarijos ir JAV kilmės ir iš viso sudarė 25 % Bendrijos vartojimo. Nors prekės importuojamos ir iš daugelio kitų trečiųjų šalių, per aptariamą laikotarpį jos iš viso sudarė mažiau nei 1 % Bendrijos vartojimo.
2000
2001
2002
2003 (TL)
Visos produkto rūšys
Tonos
Rinkos dalis
Kaina
EUR/kg
Tonos
Rinkos dalis
Kaina
EUR/kg
Tonos
Rinkos dalis
Kaina
EUR/kg
Tonos
Rinkos dalis
Kaina
EUR/kg
Baltarusija
3 459
1,7 %
2,24
3 920
1,9 %
2,34
3 842
1,8 %
2,05
4 683
2,3 %
1,83
Indeksas
100
100
100
113
113
104
111
110
92
135
134
82
Japonija
2 384
1,2 %
2,61
2 224
1,1 %
2,77
5 960
2,9 %
2,28
5 079
2,4 %
2,15
Indeksas
100
100
100
93
93
106
250
248
87
213
212
82
Korėja
19 962
9,7 %
2,07
24 381
11,8 %
2,05
23 021
11,1 %
1,61
17 264
8,3 %
1,66
Indeksas
100
100
100
122
122
99
115
114
78
86
86
80
Pietų Afrika
3 533
1,7 %
2,80
3 236
1,6 %
3,14
3 071
1,5 %
2,48
3 318
1,6 %
2,45
Indeksas
100
100
100
91
91
112
86
86
89
93
93
88
Šveicarija
10 751
5,2 %
3,13
9 804
4,7 %
3,40
11 472
5,5 %
2,65
7 728
3,7 %
3,16
Indeksas
100
100
100
91
91
108
107
106
84
72
71
101
JAV
6 496
3,2 %
2,50
3 915
1,9 %
3,28
2 515
1,2 %
2,90
3 156
1,5 %
2,20
Indeksas
100
100
100
60
60
131
39
38
116
49
48
88
Kitos
13 466
6,5 %
2,12
9 172
4,4 %
2,34
9 632
4,6 %
2,32
10 581
5,1 %
2,35
Indeksas
100
100
100
68
68
110
72
71
110
79
78
111
IŠ VISO
60 075
29,2 %
2,39
56 654
27,4 %
2,52
59 515
28,6 %
2,12
51 813
25,0 %
2,17
Indeksas
100
100
100
94
94
106
99
98
89
86
86
91
a) Importas, dėl kurio Bendrijos pramonės padėtis nepablogėjo
(99)
Pietų Afrikos kilmės importas per aptariamą laikotarpį sumažėjo 7 %. Per tyrimo procedūros laikotarpį šio importo rinkos dalis buvo tik de minimis, t. y. 1,6 %. Eurostato duomenimis, per tyrimo procedūros laikotarpį Bendrijos pramonės kainos dėl šio importo nesumažėjo.
(100)
Šveicarijos kilmės importas per aptariamą laikotarpį sumažėjo 28 %. Eurostato duomenimis, Bendrijos pramonės kainos dėl jo nesumažėjo. Be to, šio importo rinkos dalis per tyrimo procedūros laikotarpį buvo nedidelė, t. y. 3,7 %.
(101)
JAV kilmės importas per aptariamą laikotarpį sumažėjo 51 %. Eurostato duomenimis, per tyrimo procedūros laikotarpį Bendrijos pramonės kainos dėl jo sumažėjo tik mažiau kaip 5 %. Be to, šio importo rinkos dalis per tyrimo procedūros laikotarpį buvo tik de minimis, t. y. 1,5 %.
(102)
Pirmiau pateiktos išvados yra pagrįstos Eurostato pateikta patikima statistine informacija, kuri nepateikia išsamių duomenų apie atskiras produkto rūšis. Tačiau buvo nuspręsta, kad minėto importo iš Pietų Afrikos, Šveicarijos ir JAV užimamos rinkos dalys buvo de minimis arba nedidelės ir kad šis importas visai arba beveik nesumažino Bendrijos pramonės kainų ir nepablogino Bendrijos pramonės padėties.
b) Importas, dėl kurio Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo
(103)
Japonijos kilmės importas per aptariamą laikotarpį padidėjo 113 %, tačiau iš pradžių jo augimas buvo nedidelis. Šio importo užimama rinkos dalis per tyrimo procedūros laikotarpį buvo 2,4 %. Eurostato duomenimis per tyrimo procedūros laikotarpį dėl šio importo Bendrijos pramonės kainos sumažėjo mažiau nei 8 %.
(104)
Baltarusijos kilmės importas per aptariamą laikotarpį išaugo 35 %, tačiau iš pradžių jo augimas buvo nedidelis. Šio importo užimama rinkos dalis per tyrimo procedūros laikotarpį buvo 2,3 %, tačiau dėl jo Bendrijos pramonės kainos per tyrimo procedūros laikotarpį labai sumažėjo, t. y. beveik 30 %. Buvo atliktas Baltarusijos kilmės importo tyrimas, o pirmiau nurodytas kainų sumažėjimas buvo nustatytas atlikus išsamų produktų palyginimą.
(105)
Korėjos kilmės importas 2000 - 2001 m. iš pradžių išaugo 22 %, tačiau po to sumažėjo 36 %. Iš viso jis sumažėjo 14 %. Šio importo užimama rinkos dalis per tyrimo procedūros laikotarpį sudarė 8,3 %. Dėl šio importo Bendrijos pramonės kainos per tyrimo procedūros laikotarpį labai sumažėjo, t. y. apie 5 % - 15 %. Buvo atliktas Korėjos kilmės importo tyrimas, o pirmiau nurodytas kainų sumažėjimas buvo nustatytas atlikus išsamų produktų palyginimą.
(106)
Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad importas iš Taivano dempingo kaina užima tik mažiau nei 4 % EB rinkos, o importo iš Korėjos, Japonijos ir Baltarusijos bei importo ne dempingo kaina iš Taivano užimama bendra rinkos dalis sudarė apie 13 % - 14 %, t. y. buvo beveik keturis kartus didesnė už importą dempingo kaina iš Taivano. Importas iš keturių pirmiau nurodytų šaltinių gerokai sumažino Bendrijos pramonės kainas. Buvo atliktas importo iš Baltarusijos, Korėjos ir importo ne dempingo kaina iš Taivano pagal atskiras produkto rūšis ir Bendrijos pramonės pardavimų palyginimas. Jis parodė, kad su didesnės vertės Bendrijos produktais labiau tiesiogiai konkuruoja importas iš Baltarusijos bei Korėjos ir importas ne dempingo kaina iš Taivano, nei importas dempingo kaina iš Taivano. Tai reiškia, importas iš Baltarusijos ir Korėjos ir importas ne dempingo kaina iš Taivano neabejotinai padarė poveikį Bendrijos pramonei. Atsižvelgiant į tai, buvo nuspręsta, kad pagal importo iš Korėjos, Japonijos ir Baltarusijos bei importo ne dempingo kaina iš Taivano poveikį apimtims ir kainoms daugiau nebegalima nustatyti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš Taivano ir Bendrijos pramonei padarytos didelės žalos. Iš tikrųjų, tokiomis aplinkybėmis importo dempingo kaina iš Taivano poveikis galėjo būti tik šalutinis.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(107)
Pirmiau pateikta analizė tinkamai atskleidžia visų žinomų veiksnių, įtakojusių Bendrijos pramonės būklę, poveikį, kuris apibūdinamas atskirai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio. Bendrijos pramonė patyrė žalą visų pirma dėl kainų sumažinimo, kurį sąlygojo importo iš trečiųjų šalių kainos, dėl kurių sumažėjo Bendrijos pramonės kainos. Atsižvelgiant į i) nedidelę (mažiau nei 4 %) rinkos dalį, kurią užėmė importas dempingo kaina iš Taivano, ir į daug didesnę importo iš šalių, kitų nei Taivanas, bei importo ne dempingo kaina iš Taivano užimamą rinkos dalį (apie 13 % - 14 %) ir ii) į minėto importo numuštas kainas, galima padaryti išvadą, kad labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (gijų) verpalų importas Bendrijos pramonei pakenkė labiau už Taivano eksportuotojo importą dempingo kaina. Todėl nebuvo galima atskirai nustatyti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš Taivano ir Bendrijos pramonei padarytos rimtos žalos pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis.
F. IŠVADA
(108)
Šią tyrimo procedūrą reikėtų nutraukti, kadangi importo iš Baltarusijos ir Korėjos dempingo skirtumai yra de minimis ir kadangi priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina iš Taivano ir žalos nebuvo nustatytas,
PRIIMA ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Šiuo sprendimu nutraukiama Baltarusijos, Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (gijų) (kitų nei siuvimo siūlai) verpalų, neskirtų mažmeninei prekybai, įskaitant poliesterių vienasiūlius verpalus, kurių ilginis tankis mažesnis kaip 67 deciteksai (aptariamas produktas), paprastai klasifikuojamų pagal KN kodą 5402 20 00, importo antidempingo procedūra.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 5 d.