Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2287/2003
2003 m. gruodžio 19 d.
nustatantis 2004 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2003 m. Stojimo aktą [1], ypač jo 24 straipsnį, VI, VIII, IX ir XII priedus,
atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką [2], ypač jo 20 straipsnį,
atsižvelgdama į 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/98, nustatantį tam tikras žvejybos apsaugos ir kontrolės priemones Antarktidoje [3], ypač jo 21 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1) Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje nustatoma, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto sudarytą ataskaitą, imtųsi būtinų priemonių naudojimuisi vandenimis bei ištekliais ir tausojančiai žvejybai užtikrinti.
(2) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrus leistinus sugavimus (TAC). Bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms šalims turėtų būti suteikiamos pagal minėto reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus.
(3) Turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos, kad būtų veiksmingai valdomas bendras leistinas sugavimas ir kvotos.
(4) Bendrijos lygiu būtina nustatyti tam tikrus žvejybos valdymo principus ir procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą.
(5) Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas [4], 2 straipsnį būtina nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente numatytos įvairios priemonės.
(6) Pagal sutartyse arba protokoluose dėl žvejybos santykių numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių tarėsi su Norvegija [5], Farerų salomis [6], Grenlandija [7], Islandija [8], Latvija [9], Lietuva [10] ir Estija [11].
(7) Pagal 1994 m. Stojimo akto 124 straipsnį Švedijos ir Suomijos su trečiosiomis šalimis sudarytus žvejybos susitarimus valdo Bendrija. Pagal šiuos susitarimus Bendrija konsultavosi su Lenkija.
(8) Pagal 2003 m. Stojimo aktą Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Lenkijos žvejybos galimybių nuostatos turi atitikti Stojimo sutartį nuo stojimo dienos. Tačiau tas pats pagrindas skiriant žvejybos galimybes turėtų būti taikomas nuo 2004 m. sausio 1 d. iki stojimo dienos.
(9) Bendrija yra kelių regioninių žvejybos organizacijų narė. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo tam tikrų rūšių žuvų žvejybą riboti ir nustatyti kitas apsaugos taisykles. Dėl to Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas.
(10) Metiniame Tarptautinės komisijos dėl Atlanto tuno apsaugos (ICCAT) susirinkime ji priėmė lenteles, nurodančias ICCAT šalis, kurios neišnaudoja bendrųjų žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į šiuos dalykus, ICCAT priėmė sprendimą, nurodydama, kad 2002 m. Europos bendrija viršijo jai skirtą kelių išteklių kvotą.
(11) Kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų Bendrijos kvotų pakeitimų, neišnaudotas kvotas privaloma skirstyti atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės neišnaudotus kvotos kiekius ir nekeičiant skirstymo būdo, nustatyto šiame reglamente metiniam bendram leistinam sugavimui padalinti.
(12) Naudojantis bendrosiomis žvejybos galimybėmis turėtų būti laikomasi šiam tikslui skirtų Bendrijos teisės aktų, ypač 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87, nustatančio išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles [12], 1983 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių sugavimus registravimo taisykles [13], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą [14], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1626/94, nustatančio tam tikras technines priemones žuvų ištekliams išsaugoti Viduržemio jūroje [15], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų [16], Reglamento (EB) Nr. 66/98, 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 88/98, nustatančio tam tikras technines Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones [17], 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti [18] ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1434/98, nustatančio sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams [19].
(13) Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos 2004 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos žvejybai taikomos kontrolės priemonės ir techninės sąlygos.
(14) Būtina priimti Bendrijos nuostatas dėl žvejybos Rygos įlankoje pagal 2003 m. Stojimo akte nustatytas rekomendacijas. Tikslinga nustatyti įsipareigojimą turėti specialių žvejybos leidimą, jeigu pageidaujama naudotis tais vandenimis.
(15) Amerikos tropikų tuno komisija (IATTC) 2003 m. spalio mėn. vykusiame susitikime nusprendė specialiai nutraukti žvejybą gaubiamaisiais tinklais žvejojančiu laivynu ir priėmė technines priemones dėl visų sugavimų laikymo laive ir nuostatas dėl priegaudos bei jūros vėžlių. Nors Bendrija nėra šios organizacijos narė, būtina taikyti tuos žvejybos apribojimus, kad būtų užtikrinamas tausojantis tos žuvies išteklių valdymas.
(16) Išteklių, kurių atkūrimo planus galima įgyvendinti jau 2004 m., bendri leistini sugavimai turėtų atitikti tuose planuose nustatytas atkūrimo strategijas. Ištekliams, kurių atkūrimo planų negalima įgyvendinti 2004 m., turėtų būti taikomas labiau ribojamasis trumpalaikis valdymas.
(17) Kol bus priimti atkūrimo planai ir įgyvendintos tuose planuose numatytos pastangų valdymo programos, laikinąsias pastangų valdymo programas būtina taikyti bent sparčiausiai nykstantiems ištekliams, kuriems Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) rekomenduoja 2004 m. nulinį bendrą leistiną sugavimą.
(18) Atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, pramoninės tobinių žvejybos ICES IV parajonyje (Skagerako sąsiauris ir Šiaurės jūra) žvejybos pastangai valdyti būtina taikyti laikinąją sistemą.
(19) Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) 25 metiniame susirinkime, vykusiame 2003 m. rugsėjo 15-19 d. d., priėmė juodojo oto išteklių atkūrimo planą NAFO 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate. Plane numatoma sumažinti bendro leistino sugavimo lygį iki 2007 m. ir imtis papildomų priemonių to plano veiksmingumui užtikrinti. Dėl to tas priemones būtina įgyvendinti jau nuo 2004 m., kol bus priimtas Tarybos reglamentas, įgyvendinantis daugiametes priemones juodojo oto ištekliams atkurti.
(20) Kad būtų vykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, kuriuos Bendrija prisiėmė kaip Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) šalis, įskaitant įsipareigojimą taikyti CCAMLR komisijos priimtas priemones, turėtų būti laikomasi tos komisijos 2003-2004 m. sezonui nustatytų bendrų leistinų sugavimų ir atitinkamų sezono apribojimo datų.
(21) XXII metiniame susirinkime 2003 m. CCAMLR patvirtino su EB vėliava plaukiojančių laivų dalyvavimą bandomojoje Dissostichus spp. žvejyboje FAO 88.1 ir FAO 48.6 parajoniuose ir nustatė, kad atitinkama žvejybos veikla yra vykdoma atsižvelgiant į sugavimo ir priegaudos apribojimus bei tam tikras specialias technines priemones. Tie apribojimai ir techninės priemonės taip pat turėtų būti taikomi.
(22) Kad Bendrijos žvejams būtų užtikrinamas pragyvenimo šaltinis, svarbu, jog tais žvejybos rajonais būtų galima naudotis 2004 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į reikalo skubumą, prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių Europos Sąjungos parlamentų vaidmens 1 dalies 3 punkte minėtam šešių savaičių laikotarpiui privaloma taikyti išlygą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI
1 straipsnis
Dalykas
Šis reglamentas 2004 m. nustato tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir specialias tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygas.
Tačiau tam tikriems Antarktidos ištekliams šis reglamentas nustato žvejybos galimybes ir specialias sąlygas IF priede nurodytam laikotarpiui.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas:
a) Bendrijos žvejybos laivams (toliau - Bendrijos laivai) ir
b) valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse (toliau - EB vandenys) su trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems ir joje registruotiems žvejybos laivams (toliau - trečiosios šalies laivai).
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžimai
Šiame reglamente:
a) "žvejybos galimybės" - tai:
i) bendri leistini sugavimai (TAC) arba laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti, skaičius ir (arba) tų leidimų galiojimo trukmė;
ii) bendrų leistinų sugavimų dalis, kuria gali naudotis Bendrija;
iii) trečiosios šalies vandenyse Bendrijai skirtos kvotos;
iv) valstybėms narėms pagal ii ir iii punktus kaip kvotos skirtos Bendrijos žvejybos galimybės;
v) trečiosioms šalims Bendrijos vandenyse sužvejoti skirtos kvotos;
b) "tarptautiniai vandenys" - tai jokios valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys;
c) "NAFO reguliuojamas rajonas" - tai pakrantės valstybių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausanti NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) konvencijos rajono dalis;
d) "Skagerako sąsiauris" - tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio brėžiama linija, o pietuose - nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio brėžiama linija, ir iš šio taško - iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos;
e) "Kategato sąsiauris" - tai rajonas, šiaurėje apribotas linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose - nuo Hasenore iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen brėžiama linija;
f) "Šiaurės jūra" - tai ICES IV parajonis ir ta ICES IIIa kvadrato dalis, kurios neapima c punkte nurodytas Skagerako sąsiaurio apibrėžimas;
g) "trečiasis valdymo rajonas" - tai ICES 30 ir 31 pakvadračiai ir į šiaurę nuo 59°30′ šiaurės platumos esanti 29 pakvadračio dalis;
h) "Rygos įlanka" - tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Ovisi švyturio (57° 34.1234′ šiaurės platumos, 21° 42.9574′ rytų ilgumos) vakarinėje Latvijos pakrantėje iki Saremos salos Loode kyšulio Southern Rock (57° 57.4760′ šiaurės platumos, 21° 58.2789′ rytų ilgumos) brėžiama linija ir iš ten į pietus iki piečiausio Sorve pusiasalio taško bei tada šiaurės rytų kryptimi išilgai rytinės Saaremos pakrantės ir į šiaurę linija, kuri brėžiama nuo 58°30.0′ šiaurės platumos 23° 13.2′ rytų ilgumos iki 58° 30.0′ šiaurės platumos 23° 41′1 rytų ilgumos;
i) "naujosios valstybės narės" - tai Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika.
4 straipsnis
Žvejybos zonos
Šiame reglamente:
a) Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 apibrėžtos ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos;
b) Reglamente (EB) Nr. 2597/95 apibrėžtos CECAF (Rytų Vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) zonos;
c) Reglamente (EEB) Nr. 2018/93 apibrėžtos NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) zonos;
d) Reglamente (EB) Nr. 66/98 apibrėžtos CCAMLR (Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos) zonos.
II SKYRIUS
BENDRIJOS LAIVAMS TAIKOMOS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS IR SUSIJUSIOS SĄLYGOS
5 straipsnis
Žvejybos galimybės ir paskirstymas
1. Žvejybos galimybės Bendrijos laivams suteikiamos Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse, o žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos I ir II prieduose nustatyta tvarka.
2. Bendrijos laivams, laikantis 9, 16 ir 17 straipsniuose nustatytų sąlygų ir neviršijant I priede nurodytos kvotos, šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Estijos, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos, Latvijos, Lietuvos, Norvegijos, Lenkijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jan Mayeno salą ir Rusijos Federacijos žvejybos zonoje.
3. Komisija nustato, kad stintenės žvejybos galimybės, kuriomis gali naudotis Bendrija V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys), yra 70 % Grenlandijai suteiktos bendro leistino stintenės sugavimo dalies, kai tik bus nustatytas bendras leistinas sugavimas. 30000 tonų perkėlus Islandijai, 10000 tonų Farerų saloms ir 6700 tonų Norvegijai, likusiu kiekiu gali naudotis visos valstybės narės.
4. Žydrojo merlango išteklių I-XIV zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) ir silkių išteklių I bei II zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) žvejybos galimybes Komisija gali didinti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, jeigu trečiosios šalys neatsakingai valdo tuos išteklius.
6 straipsnis
Specialios nuostatos dėl paskirstymo
Valstybėms narėms I ir II prieduose numatytos žvejybos galimybės paskirstomos nepažeidžiant:
a) žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b) paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį;
c) papildomų iškrovimų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d) kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų.
7 straipsnis
Kvotos taikymo lankstumas
Ištekliai, kuriems taikomi atsargumo arba analitiniai bendri leistini sugavimai, ištekliai, kuriems turi būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniuose nustatytos kasmetinio lankstumo sąlygos, ir ištekliai, kuriems taikomi pirmiau minėto reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti nuobaudų koeficientai, 2004 m. nustatomi šio reglamento I priede.
8 straipsnis
Sugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos
1. Išteklių, kuriuos žvejoti yra nustatytos žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus jeigu:
a) žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota arba
b) žuvis sužvejota iš Bendrijos dalies segmento, kuris kvotomis nebuvo paskirstytas valstybėms narėms, ir ta dalis nebuvo išeikvota; arba
c) visų kitų rūšių žuvys, išskyrus silkes ir skumbres, jeigu jos maišomos su kitų rūšių žuvimis, buvo sužvejotos tinklais, kurių akių dydis pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį yra mažesnis nei 32 milimetrai, ir jeigu jos nerūšiuojamos laive arba iškraunant; arba
d) silkių sugavimai atitinka Reglamento (EB) Nr. 1434/98 2 straipsnį; arba
e) tai yra su stauridėmis arba sardinėmis sumaišytos skumbrės, kurių neturi būti daugiau nei 10 % bendro laive laikomų skumbrių, stauridžių ir sardinių svorio ir sugavimai neturi būti surūšiuoti; arba
f) sugavimai buvo sužvejoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 850/98 vykdant mokslinius tyrimus.
2. Visi iškrovimai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 1 dalies c, d, e ir f punktus sužvejotus sugavimus.
3. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, kai visos II priede nurodytos žvejybos galimybės yra išeikvotos, žvejybos rajonuose, kuriuose taikomi atitinkami sugavimų apribojimai, žvejojantiems laivams draudžiama iškrauti nesurūšiuotus ir turinčius silkių sugavimus.
4. Priegaudų procentas nustatomas ir priegauda į jūrą išleidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį.
9 straipsnis
Naudojimosi galimybės apribojimas
1. Jokiems Bendrijos žvejybos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje, per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazinės linijos. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti per 4 jūrmyles nuo Norvegijos bazinės linijos.
2. Islandijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse Bendrijos laivams leidžiama žvejoti rajone, kuris apibrėžiamas toliau nurodytas koordinates nuosekliai jungiančiomis tiesiomis linijomis:
Pietvakarių rajonas
1. 63°12′ šiaurės platumos ir 23°05′ vakarų ilgumos per 62°00′ šiaurės platumos ir 26°00′ vakarų ilgumos.
2. 62°58′ šiaurės platumos ir 22°25′ vakarų ilgumos.
3. 63°06′ šiaurės platumos ir 21°30′ vakarų ilgumos.
4. 63°03′ šiaurės platumos ir 21°00′ vakarų ilgumos ir čia 180°00′ pietų platumos.
Pietryčių rajonas
1. 63°14′ šiaurės platumos ir 10°40′ vakarų ilgumos.
2. 63°14′ šiaurės platumos ir 11°23′ vakarų ilgumos.
3. 63°35′ šiaurės platumos ir 12°21′ vakarų ilgumos.
4. 64°00′ šiaurės platumos ir 12°30′ vakarų ilgumos.
5. 63°53′ šiaurės platumos ir 13°30′ vakarų ilgumos.
6. 63°36′ šiaurės platumos ir 14°30′ vakarų ilgumos.
7. 63°10′ šiaurės platumos ir 17°00′ vakarų ilgumos iš čia 180°00′ pietų platumos.
10 straipsnis
Specialios sąlygos dėl Šiaurės jūros silkės
III priede nustatytos priemonės taikomos žvejojant, rūšiuojant ir iškraunant Šiaurės jūroje, Skagerako ir Kategato sąsiauriuose sužvejotas silkes.
11 straipsnis
Kitos techninės ir kontrolės priemonės
Be Reglamente (EB) Nr. 850/98, Reglamente (EB) Nr. 88/98, Reglamente (EB) Nr. 1626/94 ir Reglamente (EB) Nr. 973/2001 nustatytųjų, 2004 m. taikomos IV priede nustatytos techninės priemonės.
Išsamias IV priedo 11 ir 12 punktų įgyvendinimo taisykles galima nustatyti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
12 straipsnis
Žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos
1. 2004 m. sausio 1 d.-2004 m. sausio 31 d. valdant menkės išteklius Skagerako, Kategato sąsiauriuose, Šiaurės jūroje ir į vakarus nuo Škotijos, taikomi Reglamento (EB) Nr. 2341/2002 [20] XVII priede nustatyti žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos.
2. 2004 m. vasario 1 d.-2004 m. gruodžio 31 d. valdant menkės išteklius Skagerako, Kategato sąsiauriuose, Šiaurės jūroje ir rytinėje Lamanšo kanalo dalyje, Airijos jūroje ir į vakarus nuo Škotijos taikomi V priede nustatyti žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos.
3. Tobinių išteklius valdant ICES IV parajonyje (Skagerako sąsiauris ir Šiaurės jūra) taikomi VI priede nustatyti žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos.
4. Išsamias VI priedo 6 pastraipos įgyvendinimo taisykles galima nustatyti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
III SKYRIUS
TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS IR SUSIJUSIOS SĄLYGOS
13 straipsnis
Leidimas
Su Barbadoso, Estijos, Gvianos, Japonijos, Pietų Korėjos, Latvijos, Lietuvos, Norvegijos, Lenkijos, Rusijos Federacijos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliava plaukiojantiems laivams ir Farerų salose registruotiems laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse neviršijant I priede nustatytų kvotų ribų ir 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ir 24 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.
14 straipsnis
Geografiniai apribojimai
Žvejybos laivams, plaukiojantiems:
a) su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios į jūros pusę yra už 12 jūrmylių nuo valstybių narių bazinės linijos Šiaurės jūroje, Kategato sąsiauryje, Baltijos jūroje ir Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 43°00′ šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną; su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už 4 jūrmylių jūros link nuo Danijos ir Švedijos bazinės linijos;
b) su Estijos, Latvijos ir Lietuvos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra už 12 jūrmylių jūros link nuo valstybių narių bazinės linijos Baltijos jūroje, į pietus nuo 59°30′ šiaurės platumos;
c) su Lenkijos ir Rusijos Federacijos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose Švedijos 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra už 12 jūrmylių jūros link nuo Švedijos bazinės linijos Baltijos jūroje, pietus nuo 59°30′ šiaurės platumos;
d) su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra 12 jūrmylių nuo Prancūzijos Gvianos departamento bazinės linijos.
15 straipsnis
Sugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kurių yra nustatytos žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tos žuvys nebuvo sužvejotos neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios šalies laivais.
IV SKYRIUS
LICENCIJŲ IŠDAVIMO BENDRIJOS LAIVAMS TVARKA
16 straipsnis
Licencijos ir susijusios sąlygos
1. Nepaisant Reglamente (EB) Nr. 1627/94 nustatytų bendrų žvejybos licencijų ir specialių žvejybos leidimų taisyklių, žvejoti trečiųjų šalių vandenyse leidžiama tik turint trečiosios šalies institucijų išduotą leidimą.
Tačiau šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse žvejojantiems:
a) laivams, kurių tonažas yra 200 registrinių tonų arba mažesnis;
b) laivams, maistui žvejojantiems žuvis, išskyrus skumbres;
c) Švedijos laivams pagal nusistovėjusią praktiką.
2. Didžiausias licencijų skaičius ir kitos susijusios sąlygos šiuo reglamentu nustatomos tokios, kokios pateiktos VII priedo I dalyje. Prašymuose išduoti licencijas nurodomi žvejybos tipai ir laivų, kuriems turi būti išduodamos licencijos, pavadinimas bei techninės charakteristikos ir tuos prašymus valstybių narių institucijos įteikia Komisijai. Komisijas juos perduoda atitinkamos trečiosios šalies institucijoms.
3. Bendrijos laivai turi atitikti apsaugos ir kontrolės priemones bei visas kitas toje zonoje, kurioje laivai žvejoja, taikomas nuostatas.
17 straipsnis
Farerų salos
Licenciją, išduotą Farerų salų vandenyse žvejoti tik vienos rūšies žuvis, turintys Bendrijos laivai gali vykdyti specializuotą kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų institucijoms.
V SKYRIUS
LICENCIJŲ IŠDAVIMO TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS TVARKA
18 straipsnis
Įpareigojimas turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą
1. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 2847/93 28b straipsnio, mažesnio nei 200 registrinių tonų tonažo Norvegijos laivams dėl įpareigojimo turėti licenciją ir žvejybos leidimą taikoma išlyga.
2. Licencija ir specialus žvejybos leidimas laikomas laive. Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems laivams taikoma išlyga dėl pirmiau minėto įpareigojimo.
3. Trečiosios šalies laivai, kuriems leidimas žvejoti buvo išduotas 2003 m. gruodžio 31 d., tebegali žvejoti nuo 2004 m. pradžios, kol Komisijai bus įteiktas leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašas, kurį tvirtina Komisija.
19 straipsnis
Paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti
Su paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti trečiosios šalies institucija Komisijai pateikia šią informaciją:
a) laivo pavadinimą;
b) registravimo numerį;
c) išorinio identifikavimo raides ir skaičius;
d) registravimo uostą;
e) savininko arba frachtuotojo pavadinimą ir adresą;
f) registrinę laivo talpą ir bendrą ilgį;
g) variklio galią;
h) radijo šaukinį ir radijo dažnį;
i) numatomą žvejybos būdą;
j) numatomą žvejybos rajoną;
k) žuvų rūšis, kurias žvejoti yra skirtas laivas;
l) laikotarpį, kuriam prašoma išduoti licenciją.
20 straipsnis
Licencijų skaičius
Licencijų skaičius ir specialios susijusios sąlygos nustatomos tokios, kaip numatyta VII priedo II dalyje.
21 straipsnis
Anuliavimas ir panaikinimas
1. Licencijas ir specialius žvejybos leidimus galima anuliuoti, siekiant gauti naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Toks anuliavimas įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Naujos licencijos ir specialūs žvejybos leidimai įsigalioja nuo jų išdavimo dienos.
2. Licencijos arba specialūs žvejybos leidimai visiškai arba iš dalies panaikinami prieš jų galiojimo pabaigą, jeigu I priede nustatyta atitinkamo ištekliaus kvota išeikvojama.
3. Licencijos ir specialūs žvejybos leidimai panaikinami, jeigu nesilaikoma šiame reglamente nustatytų įpareigojimų.
22 straipsnis
Atitinkamų taisyklių nesilaikymas
1. Kiekvienam laivui, kuris nesilaikė šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, licencija ir specialus žvejybos leidimas neišduodamas ne ilgiau kaip 12 mėnesių.
2. Komisija atitinkamos trečiosios šalies institucijoms perduoda laivų, kuriems neišduodamas leidimas žvejoti Bendrijos žvejybos zonoje kitą mėnesį ar mėnesius dėl tam tikrų taisyklių pažeidimų, pavadinimus ir technines charakteristikas.
23 straipsnis
Licencijos turėtojo įsipareigojimai
1. Trečiosios šalies laivai atitinka apsaugos ir kontrolės priemones bei kitas nuostatas, reglamentuojančias Bendrijos laivų žvejybą toje zonoje, kurioje žvejoja trečiosios šalies laivai, ypač Reglamentų (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94, (EB) Nr. 88/98, (EB) Nr. 850/98 ir (EB) Nr. 1434/98 ir Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti laivai privalo vesti laivo žurnalą, į kurį įrašoma VIII priedo I dalyje nustatyta informacija.
3. Trečiosios šalies laivai, išskyrus ICES IIIa kvadrate žvejojančius Norvegijos laivus, IX priede nustatytą informaciją Komisijai siunčia tame priede nustatytomis taisyklėmis.
24 straipsnis
Specialios nuostatos dėl Prancūzijos Gvianos departamento
1. Licencijos žvejoti Prancūzijos Gvianos departamento vandenyse išduodamos atitinkamo laivo savininkui įsipareigojus leisti į laivą atvykti stebėtojui, jeigu tokio atvykimo paprašytų Komisija.
2. Kiekvieno laivo, turinčio licenciją Prancūzijos Gvianos departamento vandenyse žvejoti visas pelekines žuvis arba tunus, kapitonas po kiekvieno reiso iškraudamas sugavimą Prancūzijos institucijoms pateikia deklaraciją, kurioje nurodo sužvejotų ir nuo paskutinės deklaracijos pateikimo laive laikytų krevečių kiekį. Ji parengiama pagal VII priedo III dalyje pateiktą pavyzdį. Kapitonas atsakingas už deklaracijos tikslumą. Prancūzijos institucijos imasi visų atitinkamų priemonių deklaracijų tikslumas nustatyti, ypač jas patikrinant pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą laivo žurnalą. Patikrintą deklaraciją pasirašo kompetentingas pareigūnas. Iki kiekvieno mėnesio pabaigos Prancūzijos institucijos nusiunčia Komisijai visas ankstesnio mėnesio deklaracijas.
3. Prancūzijos Gvianos departamento vandenyse žvejojantys laivai veda VIII priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantį laivo žurnalą. To laivo žurnalo kopija per 30 dienų nuo paskutinės kiekvieno reiso dienos per Prancūzijos institucijas nusiunčiama Komisijai.
4. Jeigu Komisija mėnesį negauna pranešimo apie licenciją žvejoti Prancūzijos Gvianos departamento vandenyse turintį laivą, jo licencija skelbiama netekusia galios.
VI SKYRIUS
SPECIALIOS NUOSTATOS DĖL NAFO REGULIUOJAMAME RAJONE ŽVEJOJANČIŲ BENDRIJOS LAIVŲ
1 SKIRSNIS
Bendrijos dalyvavimas
25 straipsnis
Laivų sąrašas
1. Tik didesnės nei 50 registrinių tonų talpos EB laivams, kuriems jų registravimo valstybė narė yra išdavusi specialų žvejybos leidimą, jame nustatytomis sąlygomis NAFO reguliuojamame rajone leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti žuvininkystės išteklius.
2. Kiekviena valstybė narė Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitomos formos visų didesnės nei 50 registrinių tonų talpos su jos vėliava plaukiojančių ir Bendrijoje registruotų laivų, kuriems leidžiama žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašą.
3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas sąrašas Komisijai perduodamas per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo ir, jeigu sąrašas iš dalies keičiamas, bent 5 dienos prieš laivui įplaukiant į NAFO reguliuojamą rajoną. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.
4. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:
a) 1998 m. rugsėjo 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2090/98 dėl Bendrijos žvejybos laivų registro [21] I priede apibrėžtas identifikavimo numeris;
b) tarptautinis radijo šaukinys;
c) laivo frachtuotojas, jeigu būtina;
d) laivo tipas.
5. Apie su valstybės narės vėliava laikinai plaukiojančius laivus (laivo frachtavimo be įgulos sutartis) pateikiamoje informacijoje nurodoma:
a) diena, nuo kurios laivui leidžiama plaukioti su valstybės narės vėliava;
b) diena, nuo kurios valstybė narė laivui išduoda leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;
c) valstybės, kurioje laivas yra registruotas arba anksčiau buvo registruotas, pavadinimas ir diena, nuo kurios tas laivas nustojo plaukioti su tos valstybės narės vėliava;
d) laivo pavadinimas;
e) oficialus registravimo numeris, kurį laivui paskyrė kompetentingos nacionalinės institucijos;
f) laivo registravimo uostas po perkėlimo;
g) laivo savininko arba frachtuotojo pavadinimas;
h) pareiškimas, kad kapitonui buvo įteikta NAFO reguliuojamame rajone galiojančių reglamentų kopija;
i) pagrindinės žuvų rūšys, kurias laivas gali žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;
j) parajoniai, kuriuose laivas galėtų žvejoti.
2 SKIRSNIS
Techninės priemonės
26 straipsnis
Tinklo akių dydžiai
Specializuotai X priede nurodytų žuvų rūšių žvejybai draudžiama naudoti tralus, kurių bet kokios dalies akių dydis yra mažesnis nei 130 mm. Tą akių dydį, jeigu žvejojami trumpačiuopikliai kalmarai (Illex illecebrosus), galima mažinti iki 60 mm. Vykdant specializuotą rajų (Rajidae) žvejybą pirmiau minėti tralo maišo tinklo akių matmenys didinami bent iki 280 mm, o visose kitose tralo vietose - iki 220 mm.
Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai naudoja tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis nei 40 mm.
27 straipsnis
Prie tinklų tvirtinamos priemonės
1. Visas priemones arba įtaisus, išskyrus aprašytuosius šioje dalyje, kurie užstoja tinklo akis arba mažina jų dydį, naudoti draudžiama.
2. Prie apatinės tralo maišo dalies, kad tralas būtų mažiau apgadinamas arba apsaugomas nuo sugadinimo, galima tvirtinti brezentą arba bet kokią kitą medžiagą.
3. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti priemones, jeigu jos neužstoja tralo maišo akių. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti tik XI priede nurodytuosius užmovus.
4. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai turi naudoti rūšiuojamąjį tinklelį arba groteles, tarp kurių strypelių yra ne didesnis nei 22 mm atstumas. Laivai, krevetes žvejojantys 3L kvadrate, taip pat privalo turėti ne trumpesnes nei 72 cm jungiamąsias grandines.
28 straipsnis
Priegaudos
1. Laivų kapitonai negali vykdyti specializuotos tų rūšių žuvų, kurių priegaudai nustatyti apribojimai, žvejybos. Specializuota žuvų rūšių žvejyba vykdoma tada, jeigu tų rūšių žuvų svoris kiekvienos žvejybos operacijos metu sudaro didžiausią procentinę sugavimo dalį.
2. ID priede išvardytos kiekvienos žuvų rūšies, kurioms Bendrija NAFO reguliuojamame rajono dalyje nenustatė kvotų ir kurios toje dalyje buvo sužvejotos specializuotais žvejybos būdais, priegauda neturi būti didesnė nei 2500 kg arba 10 % viso laive laikomos žuvies svorio, priklausomai nuo to, kuris skaičius yra didesnis. Tačiau reguliuojamo rajono dalyje, kurioje specializuota tam tikrų žuvų rūšių žvejyba yra uždrausta, kiekvienos iš ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda negali būti didesnės nei 1250 kg arba atitinkamai 5 %.
3. Kiekvieną kartą, kai rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimas bet kokios žvejybos operacijos metu viršija šio straipsnio 2 dalyje nustatytus apribojimus, neatsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas, laivai nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles. Jeigu bendri rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimai bet kokios vėlesnės žvejybos operacijos metu viršija pirmiau minėtus apribojimus, laivai vėl nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles ir į ją negrįžti bent 48 valandas.
4. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai tuo atveju, jeigu bendra visų ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda bet kokios žvejybos operacijos 3M kvadrate metu viršija 5 %, o 3L kvadrate - 2,5 % sugavimų svorio, nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nedelsdami turi plaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles.
Skaičiuojant priedugnio žuvų priegaudos lygį, sužvejoti krevečių sugavimai neturi būti naudojami.
29 straipsnis
Verslinis žuvų dydis
NAFO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, kurios už XII priede nustatytąjį dydį yra mažesnės, negalima perdirbti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, saugoti, parduoti, pateikti arba siūlyti parduoti, tačiau jas nedelsiant būtina paleisti į jūrą. Jeigu sugautų žuvų, kurios yra mažesnės už nustatytąjį dydį, kiekis viršija 10 % bendro sugauto žuvų kiekio, laivas žvejybą gali tęsti nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos tik nuplaukęs bent penkias jūrmyles. Visos už XII priede nustatytąjį dydį mažesnės perdirbtos žuvys, kurioms taikomi verslinio dydžio reikalavimai, laikomos gautomis iš mažesnių nei nustatytas verslinis dydis žuvų.
3 SKIRSNIS
Kontrolės priemonės
30 straipsnis
Laivo žurnalas ir laikymo planas
1. Laivų kapitonai turi ne tik laikytis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių nuostatų, bet ir į laivo žurnalą įrašyti šio reglamento XIII priede nustatytą informaciją.
2. Visos valstybės narės iki kiekvieno mėnesio 15 d. kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai praneša per ankstesnį mėnesį iškrautus XIV priede nustatytų išteklių kiekius bei nurodo visą informaciją, kuri buvo gauta pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 11 ir 12 straipsnius.
3. Bendrijos laivo, jeigu jame yra sužvejotų ID priede išvardytų rūšių žuvų, kapitonas turi turėti:
a) laivo žurnalą, kuriame pagal rūšis ir perdirbtus produktus surašyta suvestinė produkcija; arba
b) perdirbtų produktų saugojimo laive planą, kuriame pagal rūšis nurodoma, kurioje triumo dalyje tie produktai laikomi.
4. Kapitonas turi suteikti būtiną pagalbą, kad laivo žurnale įrašytus kiekius ir laive saugomus perdirbtus produktus būtų galima patikrinti.
31 straipsnis
Tinklai
Laivai, vykdydami specializuotą X priede nustatytų vienos arba daugiau žuvų rūšių žvejybą, negali turėti laive tinklų, kurių akių dydis būtų mažesnis nei nurodytasis 26 straipsnyje. Tačiau jeigu laivai per tą patį reisą žvejoja kituose, o ne NAFO reguliuojamame rajone, jie gali laikyti pirmiau minėtus tinklus, jeigu tie tinklai stipriai surišti lynais ir sukrauti ir jeigu tų tinklų negalima nedelsiant panaudoti, t. y.:
a) tinklai atjungti nuo jų kėtoklių ir traukos lynų bei tralavimo trosų ir
b) denyje arba virš jo laikomi tinklai turi būti stipriai pritvirtinti prie antstato dalių.
32 straipsnis
Perkrovimas
Bendrijos laivai NAFO reguliuojamame rajone negali vykdyti perkrovimo operacijų, jeigu joms vykdyti iš anksto nėra gavę savo kompetentingų institucijų leidimo.
33 straipsnis
Žvejybos pastangos monitoringas
1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad 25 straipsnyje nurodytų jos laivų žvejybos pastanga atitiktų tos valstybės narės bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis NAFO reguliuojamame rajone.
2. Valstybės narės savo laivų, kurie žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, žvejybos planą Komisijai perduoda ne vėliau nei 2004 m. sausio 31 d. arba po to laiko - bent 30 dienų iki tos veiklos pradžios. Žvejybos plane, inter alia, nurodomas tuose žvejybos rajonuose žvejosiantis laivas ar laivai. Žvejybos planas - tai bendra žvejybos pastanga, taikoma žvejybos rajonuose atsižvelgiant į žvejybos galimybių, kuriomis gali naudotis pranešimą teikianti valstybė, apimtį.
Valstybės narės ne vėliau nei iki 2004 m. gruodžio 31 d. Komisijai praneša apie savo žvejybos planų įgyvendinimą, įskaitant laivų, kurie iš tikrųjų žvejoja šiame žvejybos rajone, ir bendrą žvejotų dienų skaičių.
4 SKIRSNIS
Specialios nuostatos dėl šiaurinių krevečių
34 straipsnis
Šiaurinių krevečių žvejybos rajonai
Kiekviena valstybė narė Komisijai kasdien praneša apie šiaurinių krevečių (Pandalus borealis) kiekius, kuriuos NAFO reguliuojamame rajono 3L kvadrate sužvejoja su jos vėliava plaukiojantys ir Bendrijoje registruoti laivai. Bet kokia žvejybos veikla turi būti vykdoma didesniame nei 200 metrų gylyje ir bet kada vienu metu valstybė narė leidžia žvejoti tik vienam laivui.
5 SKIRSNIS
Specialios nuostatos dėl juodųjų otų
35 straipsnis
Specialus žvejybos leidimas žvejoti juoduosius otus
1. Bendrijos laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 24 metrai ir kurie neįtraukti į šio straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą, juoduosius otus draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti.
2. Kiekviena valstybė narė Komisijai nusiunčia visų su jos vėliava plaukiojančių ir Bendrijoje registruotų laivų sąrašą, kurių bendras ilgis didesnis nei 24 metrai ir kuriems ji yra leidusi 3KLMNO kvadrate ir 2 parajonyje žvejoti juoduosius otus bei tai jų žvejybos veiklai yra išdavusi specialų žvejybos leidimą.
3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiamas Komisijos reglamento (EB) Nr. 2090/98 I priede apibrėžtas identifikavimo numeris.
4. Šis sąrašas Komisijai perduodamas kompiuteriu nuskaitomos formos per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo ir, jeigu sąrašas iš dalies keičiamas, bent 5 dienos prieš naujam laivui įplaukiant į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą. Komisija sąrašą nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.
5. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių savo juodojo oto kvotą paskirstyti šio straipsnio 2 dalyje nurodytiems laivams, kuriems buvo išduotas leidimas. Valstybės narės informaciją apie kvotų paskirstymą Komisijai perduoda per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo.
36 straipsnis
Ataskaitos
1. 35 straipsnio 2 dalyje nurodytų laivų kapitonai laivo registravimo valstybei įteikia šias ataskaitas:
a) apie laive laikomus juodojo oto kiekius Bendrijos laivui įplaukiant į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki kiekvieną kartą laivui įplaukiant į minėtą zoną;
b) apie savaitinius juodojo oto sugavimus. Ši ataskaita pirmą kartą perduodama ne vėliau nei iki septintos dienos pabaigos nuo laivo įplaukimo į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą arba, jeigu žvejybos reisai trunka ilgiau nei septynias dienas, vėliausiai pirmadienį - apie sugavimus, kurie 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate buvo sužvejoti per ankstesnę savaitę, pasibaigusią sekmadienio vidurnaktį;
c) apie juodojo oto kiekius, laikomus iš 2 parajonio ir 3KLMNO kvadrato išplaukiančiame Bendrijos laive. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki laivo kiekvieno išplaukimo iš pirmiau minėtos zonos ir joje pateikiamas žvejybos dienų toje zonoje skaičius ir bendri sugavimai;
d) apie per kiekvieną perkrovimą iškrautus ir pakrautus juodojo oto kiekius laivui esant 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate. Šios ataskaitos perduodamos ne vėliau nei po 24 valandų užbaigus perkrovimą.
2. Valstybės narės pagal šio straipsnio 1 dalies a, c ir d punktus gautas ataskaitas perduoda Komisijai.
3. Jeigu pagal šio straipsnio 2 dalį pranešti juodojo oto sugavimai sudaro 70 % valstybėms narėms skirtos kvotos, valstybės narės imasi būtinų priemonių sugavimų kontrolei gerinti ir apie jas praneša Komisijai.
37 straipsnis
Nurodytieji uostai
1. Bet kokius juodojo oto kiekius draudžiama iškrauti kokioje nors kitoje vietoje, o ne NAFO šalių nurodytuose uostuose. Juodąjį otą draudžiama iškrauti NAFO nepriklausančių šalių uostuose.
2. Valstybės narės nurodo uostus, kuriuose galima iškrauti juodąjį otą, ir nustato iškraunant vykdomas tikrinimo bei priežiūros procedūras, įskaitant per kiekvieną iškrovimą iškraunamų juodojo oto kiekių registravimo ir pranešimo apie juos nuostatas ir sąlygas.
3. Valstybės narės per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą ir per 15 dienų nuo jo perdavimo - šio straipsnio 2 dalyje nurodytas tikrinimo ir priežiūros procedūras. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.
4. Komisija šio straipsnio 2 dalyje minėtą nurodytųjų uostų ir kitų NAFO šalių nurodytų uostų sąrašą nedelsdama perduoda visoms valstybėms narėms.
38 straipsnis
Patikrinimas uoste
1. Valstybės narės užtikrina, kad visi į nurodytąjį uostą įplaukiantys juoduosius otus iškrauti ir (arba) perkrauti laivai uoste būtų patikrinami pagal NAFO nustatytą uosto tikrinimo tvarką.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų laivų sugavimus draudžiama iškrauti ir (arba) perkrauti tol, kol laive neapsilanko inspektoriai.
3. Visus iškraunamus kiekvienos rūšies žuvų kiekius, prieš juos gabenant į šaltąjį sandėlį arba kitą vietą, privaloma pasverti.
4. Valstybės narės, užbaigus tikrinimą, per 7 darbo dienas atitinkamą uosto tikrinimo ataskaitą perduoda NAFO sekretoriatui, o kopiją - Komisijai.
39 straipsnis
Draudimas iškrauti ir perkrauti iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų
Valstybės narės užtikrina, kad būtų draudžiama iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų, kurie žvejybos veiklą vykdė NAFO reguliuojamame rajone, iškrauti ir perkrauti juoduosius otus.
40 straipsnis
Tolesni su žvejybos veikla susiję veiksmai
Valstybės narės ne vėliau nei iki 2004 m. gruodžio 31 d. Komisijai pateikia ataskaitą apie 34-39 straipsniuose nustatytų priemonių įgyvendinimą, įskaitant bendrą žvejotų dienų skaičių.
6 SKIRSNIS
Specialios nuostatos dėl jūrų ešerių
41 straipsnis
Jūrų ešerių žvejyba
1. Bendrijos laivo, NAFO reguliuojamame rajono 2 parajonyje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose žvejojančio jūrų ešerius, kapitonas valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja arba kurioje jis registruotas, kompetentingoms institucijoms praneša pirmiau minėtuose rajonuose ir zonose per dviejų savaičių laikotarpį, pasibaigiantį ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, sužvejotus jūrų ešerių kiekius.
Jeigu suvestiniai sugavimai sudaro 50 % bendro leistino sugavimo, pranešama kiekvienos savaitės pirmadienį.
2. Valstybės narės Komisijai kiekvieną antrą antradienį iki vidurdienio praneša per dvi savaites, pasibaigiančias ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, NAFO reguliuojamo rajono 2 parajonyje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose su tų valstybių narių vėliavomis plaukiojančiais ir jų teritorijoje registruotais laivais sužvejotus jūros ešerių kiekius.
VII
SKYRIUS
SPECIALIOS NUOSTATOS CCAMLR AKVATORIJOJE ŽVEJOJANTIEMS BENDRIJOS LAIVAMS
1 SKIRSNIS
Apribojimai
42 straipsnis
Draudimai ir sugavimo ribojimai
1. XV priede nustatytų žuvų rūšių specializuota žvejyba draudžiama tame priede nurodytose zonose ir ten pat nustatytais laikotarpiais.
2. Naujai ir bandomajai žvejybai pirmiau minėtame priede nurodytose parajoniuose/kvadratuose taikomi XVI priede nustatyti sugavimo ir priegaudos apribojimai.
2 SKIRSNIS
Bandomoji žvejyba
43 straipsnis
Dalyvavimas bandomojoje žvejyboje
1. Plaukiojantys su Ispanijos vėliava ir Ispanijoje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos CCAMLR buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 66/98 16 straipsnio nuostatas, FAO 48.6 ir 88.1 parajoniuose gali dalyvauti bandomoji Dissostichus spp. žvejyboje, kuri vykdoma ilgosiomis ūdomis. 48.6 parajonyje bet kokiu metu tegali žvejoti ne daugiau kaip vienas laivas. Bendro sugavimo ir priegaudos apribojimai kiekviename parajonyje ir jų pasiskirstymas pagal mažus tiriamuosius plotus (SSRU) kiekviename iš abiejų parajonių nustatytas XVI priede.
2. Žvejojama kiek galima didesniame plote ir įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žūklės rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sugavimas bei žvejybos pastanga nebūtų pernelyg sutelkta vienoje vietoje. Dėl to žvejyba bet kokiame mažame tiriamajame plote nutraukiama, jeigu užregistruotas sugavimas yra lygus nustatytam sugavimo apribojimui, ir žvejyba tame mažame tiriamajame plote neatnaujinama per likusį sezono laiką.
44 straipsnis
Pranešimų teikimo tvarka
Žvejybos laivams, dalyvaujantiems 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatoma pranešimo teikimo apie sugavimą ir žvejybos pastangą tvarka:
a) Reglamento (EB) Nr. 66/98 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sugavimą ir žvejybos pastangą tvarka;
b) Reglamento (EB) Nr. 66/98 12 straipsnyje nustatyta mėnesinė tikslių duomenų apie sugavimą ir žvejybos pastangą pranešimo tvarka;
c) pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų Dissostichus eleginoides ir Dissostichus mawsoni skaičių ir jų svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas.
45 straipsnis
Specialūs reikalavimai
1. 43 straipsnyje nurodyta bandomoji žvejyba turi būti vykdoma pagal Reglamento (EB) Nr. 66/98 14 straipsnio 3 dalį dėl taikomų priemonių atsitiktiniam jūros paukščių mirtingumui sumažinti žvejojant ilgosiomis ūdomis. Be šių priemonių, bandomosios žvejybos vietose draudžiama išmesti žuvų atliekas.
2. FAO 88.1 parajonyje bandomojoje žvejyboje dalyvaujantiems žvejybos laivams taikomi šie papildomi reikalavimai:
a) laivams draudžiama išmesti:
i) naftos arba degalų produktus, ar naftos likučius į jūrą, išskyrus MARPOL 73/78 I priede numatytus atvejus;
ii) šiukšles;
iii) maisto atliekas, kurių nebuvo galima išmesti per ne didesnes nei 25 mm angas turintį tinklelį;
iv) paukštieną ar jos dalis (įskaitant kiaušinių lukštus) arba
v) nuotekų 12 jūrmylių atstumu nuo kranto arba šelfo ledyno, arba jeigu laivas plaukia mažesniu nei 4 mazgų greičiu;
b) į 88.1 parajonį draudžiama vežti gyvus naminius paukščius arba bet kokius kitus gyvus paukščius, o visus išdorotus naminius paukščius, kurie nebuvo suvartoti, privaloma išvežti iš 88.1 parajonio;
c) 88.1 parajonyje žvejoti Dissostichus spp. draudžiama 10 jūrmylių atstumu nuo Balleny salų.
46 straipsnis
Žvejybos operacijų apibrėžimai
1. Šiame skirsnyje žvejybos operacija - tai vienos arba daugiau ūdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sugavimą ir žvejybos pastangą tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką.
2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinio tiriamojo darbo reikmėms:
a) kiekviena mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdoma žvejybos operacija nuo ankstesnės operacijos vietos turi būti nutolusi ne mažesniu nei 5 jūrmylės atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio);
b) kiekvienai žvejybos operacijai naudojama bent 3500 kabliukų, tačiau ne daugiau kaip 10000 kabliukų; šį skaičių gali sudaryti toje pačioje vietoje pastatytų kelių ūdų kabliukai;
c) kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ilgoji ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama - ėmus traukti ją iš vandens).
47 straipsnis
Mokslinio tiriamojo darbo planai
Žvejybos laivai, dalyvaujantys 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais yra suskirstyti FAO 48.6 ir 88.1 parajoniai, įgyvendina mokslinio tiriamojo darbo planus. Mokslinio tiriamojo darbo planas įgyvendinamas taip:
a) pirmą kartą įplaukus į mažą tiriamąjį plotą, pirmos 10 žvejybos operacijų - "pirma grupė" - turi būti "žvejybos operacijos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms", atitinkančios 46 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus;
b) kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sugautos žuvies, naudojamas tas kritinis lygis, kuris pasiekiamas pirmiau, laikomos "antra grupe". Antros grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos bandomosios žvejybos. Tačiau, jeigu tos antros grupės operacijos atitinka 46 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis;
c) užbaigus pirmos ir antros grupės žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tebežvejoti mažame tiriamajame plote, laivas turi vykdyti "trečios grupės operacijas", kurias užbaigus, kartu su pirmos ir antros grupės operacijomis, iš viso turi būti įvykdyta 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečia žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į mažą tiriamąjį plotą, per kurį buvo įvykdytos pirmos ir antros grupės žvejybos operacijos;
d) laivas, užbaigęs 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, tebegali žvejoti mažame tiriamajame plote;
e) 88.1 parajonyje A, B, C, E ir G mažuose tiriamuose plotuose, jeigu žvejoti tinkamo jūros dugno rajonas yra mažesnis nei 15000 km2, netaikomos šio straipsnio b, c ir d punktų nuostatos ir, užbaigęs 10 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas tebegali žvejoti mažas tiriamajame plote.
48 straipsnis
Duomenų rinkimo planai
1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais suskirstyti FAO 48.6 ir 88.1 parajoniai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Šie planai apima šiuos duomenis:
a) kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos galo vieta ir gylis ties ūdos galu;
b) statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo trukmė;
c) paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys;
d) užmestų kabliukų skaičius;
e) masalo tipas;
f) užkibo žuvų (%);
g) kabliuko tipas ir
h) jūros ir debesuotumo sąlygos bei mėnulio fazė statant ūdą.
2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms; ypač visos žuvys, kurių per žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms buvo sugauta ne daugiau kaip 100, turi būti išmatuotos ir bent 30 žuvų paimta biologiniam tyrimui. Jeigu sugaunama daugiau nei 100 žuvų, turėtų būti taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas.
49 straipsnis
Ženklinimo įsagais programa
Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, įgyvendina šią ženklinimo įsagais programą:
a) Dissostichus spp. gyvūnai ženklinami įsagais ir paleidžiami taip: per visą sezoną iš kiekvienos sugautos gyvūnų žalio svorio tonos įsagu ženklinamas ir paleidžiamas vienas gyvūnas. Laivai nustoja įgyvendinti šią programą paženklinę įsagais 500 gyvūnų arba išplaukia iš žvejybos rajono įsagu paženklinę vieną gyvūną iš sugautos gyvūnų žalio svorio tonos;
b) programa turėtų būti skiriama mažiems gyvūnams, ne didesniems nei 100 cm, tačiau didesniems gyvūnams turėtų būti tvirtinami įsagai, jeigu būtina, kad būtų laikomasi reikalavimo pritvirtinti įsagą vienam gyvūnui iš sugautų gyvūnų žalio svorio tonos. Visiems paleidžiamiems gyvūnams turėtų būti pritvirtinami du įsagai ir jie turėtų būti paleidžiami kuo didesniame plote;
c) visuose įsaguose turi būti aiškiai įspaudžiamas unikalus serijos numeris ir grąžinimo adresas, kad būtų galima nustatyti įsagų kilmę, jeigu įsagais paženklinti gyvūnai būtų sugauti;
d) visi atitinkami įsagų duomenys ir visi žvejybos rajone sugauti įsagais paženklinti Dissostichus spp. gyvūnai kompiuteriu nuskaitoma forma pranešami CCAMLR per du mėnesius nuo laivo išplaukimo iš šių žvejybos rajonų.
50 straipsnis
Mokslinis stebėtojas
Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje ir žvejybos sezono metu vykdydamas bet kokią žvejybos veiklą, turi turėti du mokslinius stebėtojus, iš kurių vienas yra paskirtas pagal Tarptautinę CCAMLR mokslinių stebėjimų programą.
VIII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
51 straipsnis
Duomenų perdavimas
Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 duomenis apie iškrautus sužvejotų išteklių kiekius valstybės narės Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitoma forma ir naudodamos kiekvienoje išteklių lentelėje nustatytus išteklių kodus.
52 straipsnis
Kvotos naujoms valstybėms narėms
Sugavimai, kuriuos naujų valstybių narių laivai sužvejoja nuo 2004 m. sausio 1 d. iki stojimo dienos, įskaitomi į I priede nustatytas kvotas.
Per 15 dienų nuo stojimo dienos naujos valstybės narės praneša Komisijai nuo 2004 m. sausio 1 d. iki stojimo dienos savo sugavimų kiekius.
53 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. sausio 1 d.
Jeigu CCAMLR akvatorijos plote bendri leistini sugavimai yra nustatomi laikotarpiams iki 2004 m. sausio 1 d., 42 straipsnis taikomas nuo atitinkamų bendrų leistinų sugavimų laikotarpių taikymo pradžios.
IV priedo 12 punkto nuostatos įsigalioja 2004 m. vasario 1 d., išskyrus 12.3 ir 12.7 punktus, antrą punktą, kuris įsigalioja 2004 m. sausio 1 d.
13 ir 14 straipsniai Estijai, Latvijai, Lietuvai ir Lenkijai netaikomi nuo šių valstybių stojimo dienos.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 19 d.