EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1350/2008/EB
2008 m. gruodžio 16 d.
dėl Europos kūrybiškumo ir novatoriškumo metų (2009 m.)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 ir 150 straipsnius,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
kadangi:
(1)
Dėl socialinių ir ekonominių priežasčių Europa turi didinti kūrybiškumo ir novatoriškumo potencialą, kad galėtų tinkamai reaguoti į žinių visuomenės keliamus uždavinius: inovacinis pajėgumas yra glaudžiai susijęs su kūrybiškumu kaip asmens savybe, o norint visapusiškai išnaudoti jo potencialą jis turi būti plėtojamas visose gyventojų grupėse. Todėl būtinas visą gyvenimą trunkančiu mokymusi grindžiamas požiūris.
(2)
Švietimo ir mokymo sistemos turėtų tinkamai ir visais lygmenimis užtikrinti bendrųjų gebėjimų, padedančių plėtoti kūrybiškumą ir novatoriškumą, ugdymą, kad kiekvienas žmogus sugebėtų priimti novatoriškus ir savitus sprendimus, susijusius su privačia, profesine ir socialine veikla.
(3)
2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Europos metmenyse turėtų būti nustatyti nauji pagrindiniai įgūdžiai, kurie taptų pagrindine Europos atsako į globalizaciją ir perėjimą prie žiniomis grįstos ekonomikos priemone, bei pabrėžė, kad svarbiausias Europos turtas yra žmonės.
(4)
2001 m. lapkričio 21 d. Komisijos komunikate „Paversti Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi erdvę realybe“ ir 2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliucijoje dėl mokymosi visą gyvenimą (4) nuspręsta „naujus pagrindinius įgūdžius“ laikyti prioritetu, be to, buvo pabrėžta, kad „būtina mokytis visą gyvenimą - nuo ikimokyklinio iki pensijinio amžiaus“.
(5)
2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje 2006/962/EB dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (5) buvo nurodyti įvairūs svarbūs gebėjimai, visų pirma „matematiniai gebėjimai ir pagrindiniai gebėjimai mokslo ir technologijų srityse“, „mokymasis mokytis“, „skaitmeninis raštingumas“, „iniciatyva ir verslumas“, „kultūrinis sąmoningumas ir raiška“ bei „socialiniai ir pilietiniai gebėjimai“.
(6)
2007 m. kovo 8-9 d. susitikime Briuselio Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad švietimui ir mokymui, kurie yra būtinos sąlygos geram žinių trikampio (švietimas, moksliniai tyrimai, inovacijos) veikimui, tenka svarbus vaidmuo skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. Ji paragino ypač daug dėmesio skirti mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant veikiančias kultūros ir kūrybiniame sektoriuje) potencialo didinimui, atsižvelgiant į jų vaidmenį spartinant augimą, darbo vietų kūrimą ir novatoriškumo procesą.
(7)
Europos kūrybiškumo ir novatoriškumo metų paskelbimas yra veiksmingas būdas spręsti Europai kylančius uždavinius informuojant visuomenę, skleidžiant informaciją apie gerąją patirtį, skatinant mokslinius tyrimus ir politines diskusijas. Sudarydama sąlygas šiuos uždavinius spręsti vienu metu Europos, šalies, regiono ar vietos lygmenimis, Europa galėtų pasiekti didesnės sinergijos ir sukaupti didesnę kritinę masę nei dėdama pastangas skirtingais lygmenimis.
(8)
Kadangi kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo didinimas skatinant mokymąsi visą gyvenimą yra vienas iš šiuo metu vykdomų Bendrijos programų tikslų, šių Europos metų veikla galėtų būti vykdoma pasitelkiant tas programas jų išteklių maržos, skiriamos kasmet ar kas kelerius metus nustatomiems naujiems finansavimo prioritetams finansuoti, ribose; kitų susijusių sričių (kaip antai kultūros, komunikacijų, įmonių, sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės) programos ir politikos priemonės taip pat prisideda prie kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo didinimo, tad gali paremti šią iniciatyvą savo atitinkamuose teisiniuose rėmuose.
(9)
Kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. remti valstybių narių pastangas skatinti kūrybiškumą per mokymąsi visą gyvenimą, kad jis taptų novatoriškumo varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų plėtojimo ir visų visuomenės narių gerovės puoselėjimo veiksniu, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
2009 m. skelbiami „Europos kūrybiškumo ir novatoriškumo metais“ (toliau - Metai).
2 straipsnis
Tikslai
1. Bendras Metų tikslas - remti valstybių narių pastangas mokymosi visą gyvenimą pagalba skatinti kūrybiškumą, kuris taptų novatoriškumo varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų plėtojimo ir visų visuomenės narių gerovės puoselėjimo veiksniu.
2. Konkretūs Metų tikslai yra susiję, inter alia, su toliau nurodytais veiksmais, padedančiais stiprinti kūrybiškumą ir inovacinį pajėgumą:
a)
formuoti novatoriškumui ir gebėjimui prisitaikyti sparčiai kintančiame pasaulyje palankią aplinką; taip pat reikia atsižvelgti į visų formų novatoriškumą, įskaitant socialinį ir verslumo;
b)
pabrėžti atvirumą kultūrinės įvairovės atžvilgiu, kaip priemonę siekiant skatinti tarpkultūrinį bendravimą ir glaudesnius menų, o taip pat ir mokyklų bei universitetų, ryšius;
c)
nuo ankstyvos vaikystės, įskaitant ikimokyklinį ugdymą, žadinti kiekvieno vaiko estetinį jautrumą, emocinį vystymąsi, kūrybišką mąstymą ir intuiciją;
d)
skleisti informaciją apie kūrybiškumo, novatoriškumo ir verslumo reikšmę asmens vystymuisi, ekonomikos augimui bei užimtumui, ir, bendradarbiaujant su verslo pasauliu, skatinti verslumu pagrįstą žmonių, visų pirma jaunimo, mąstymą;
e)
remti švietimą, ugdantį pagrindinius, o taip pat pažangiuosius matematikos, sisteminius ir technologinius įgūdžius, kurie užtikrintų technologinio novatoriškumo vystymąsi;
f)
skatinti atvirą požiūrį į pokyčius, kūrybiškumą ir gebėjimą spręsti problemas, prisidedančius prie novatoriškumo, kurį galima pritaikyti tiek profesinėje, tiek socialinėje veikloje vystymosi;
g)
pasitelkiant formalųjį švietimą ir neformaliąją bei formaliąją jaunimo veiklą teikti kuo daugiau saviraiškos galimybių;
h)
didinti žmonių, nepriklausomai nuo to, ar jie dalyvauja darbo rinkoje, ar ne, informuotumą apie kūrybiškumą, žinias ir lankstumą kaip svarbius veiklos aspektus, užtikrinančius sėkmę ir pasitenkinimą gyvenimu šioje sparčių technologinių pokyčių ir visuotinės integracijos eroje, o taip pat suteikti žmonėms daugiau karjeros galimybių tose srityse, kuriose svarbus kūrybiškumas ir inovacinis potencialas;
i)
remti dizainą kaip novatoriškumą skatinančią kūrybinę veiklą, ugdyti novatoriškumo ir dizaino vadybos įgūdžius, drauge užtikrinant intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi;
j)
plėtoti privačių ir valstybinių organizacijų kūrybiškumą ir inovacinį pajėgumą pasitelkiant mokymą ir jas skatinant geriau išnaudoti darbuotojų ir klientų kūrybinius pajėgumus.
3 straipsnis
Priemonių turinys
Priemonės, kurių bus imamasi siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų, apima toliau nurodytą Europos, nacionalinio, regiono ar vietos lygmenų veiklą, susijusią su Metų tikslais:
a)
konferencijos, renginiai ir iniciatyvos, skirtos diskusijoms apie kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo svarbą skatinti ir informacijai apie tai skleisti;
b)
informavimo ir rėmimo kampanijos svarbiausioms idėjoms skleisti;
c)
gerosios patirties pavyzdžių nustatymas ir informacijos apie kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo skatinimą sklaida;
d)
Bendrijos ir nacionalinio lygmenų apklausos ir tyrimai.
Be Bendrijos pagal 6 straipsnį bendrai finansuojamos veiklos, Komisija arba valstybės narės gali imtis kitų veiksmų, padedančių siekti Metų tikslų, ir suteikti teisę naudoti Metų pavadinimą vykdant šiuos veiksmus, jei jie iš tiesų padeda siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų.
4 straipsnis
Koordinavimas nacionaliniu lygmeniu
Kiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimo Metų veikloje organizavimą. Koordinatorius užtikrina su Metais susijusių veiksmų koordinavimą nacionaliniu lygmeniu.
5 straipsnis
Koordinavimas Europos lygmeniu
Siekdama koordinuoti Metų veiklos įgyvendinimą Europos lygmeniu ir keistis informacija apie šios veiklos įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius.
6 straipsnis
Finansavimas
Bendras Europos lygmens su Metais susijusios veiklos finansavimas skiriamas atsižvelgiant į šiuo metu įgyvendinamų metinių ar daugiamečių programų, ypač švietimo ir mokymo srityje, prioritetus ir taisykles. Kai tinkama, Metų veiklą galima paremti kitų sričių, pvz., kultūros, komunikacijų, įmonių, sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės, programomis ir politikos priemonėmis.
7 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
8 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre, 2008 m. gruodžio 16 d.