KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1242/2009
2009 m. gruodžio 16 d.
kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės krovinių skenavimo sistemoms
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių) (1) (toliau - pagrindinis reglamentas, ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2009 m. kovo 18 d. pranešimu (2) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Europos Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės krovinių skenavimo sistemų inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Antidempingo tyrimas inicijuotas 2009 m. vasario 2 d. gavus Bendrijos gamintojo „Smiths Detection Group Limited“, kuris pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) visų tam tikrų krovinių skenavimo sistemų Bendrijoje (toliau - skundo pateikėjas), pateiktą skundą. Skunde pateikta dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, vieninteliam žinomam eksportuojančiam KLR gamintojui, susijusios eksportuojančios šalies atstovams ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau - JAV), kurias ketinta pasirinkti panašia šalimi, gamintojams. Be to, Komisija susisiekė su visais žinomais Bendrijos nagrinėjamojo produkto ir (arba) panašaus produkto naudotojais. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(4)
Kad vienintelis žinomas eksportuojantis KLR gamintojas panorėjęs galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), Komisija išsiuntė prašymų formas žinomam susijusiam eksportuojančiam gamintojui ir KLR valdžios institucijoms. Vienintelis žinomas eksportuojantis KLR gamintojas nepateikė prašymo taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, bet paprašė taikyti IR.
(5)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios jų paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(6)
Klausimyno atsakymai buvo gauti iš vienintelio žinomo eksportuojančio Kinijos gamintojo, dviejų Bendrijos gamintojų, vieno gamintojo JAV, kurias ketinta pasirinkti panašia šalimi, ir devynių Bendrijos naudotojų.
(7)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nuspręsti dėl RER ir (arba) IR ir padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
a)
Bendrijos gamintojų
Smiths Heimann SAS, Vitri (Prancūzija) ir Smiths Heimann GmbH, Vysbadenas (Vokietija); jos abi yra Smiths Detection Group Limited susijusios bendrovės;
b)
eksportuojančio KLR gamintojo
Nuctech Company Limited, Pekinas, Kinijos Liaudies Respublika.
(8)
Kadangi eksportuojančiam KLR gamintojui, kuris neprašė taikyti RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, tikrinamasis vizitas siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis panašios šalies, šiuo atveju JAV, duomenimis, įvyko šių bendrovių patalpose:
Rapiscan Systems Inc., Torensas, Kalifornija, JAV.
1.3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(9)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2007 m. liepos 1 d.-2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2004 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis). Pažymėtina, kad 18 mėnesių trukmės tiriamasis laikotarpis buvo pasirinktas dėl specifinių nagrinėjamojo produkto ir (arba) panašaus produkto rinkos ypatumų, tokių kaip rengiami viešieji pirkimai ir (arba) konkursai, dėl kurių sandoriui įgyvendinti reikia daug daugiau laiko, ir santykinai nedidelis sudaromų sandorių skaičius.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(10)
Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sistemos, skirtos kroviniams skenuoti, kurių veikimas pagrįstas neutronų technologijos arba rentgeno, kai spindulių šaltinis 250 KeV arba daugiau, arba alfa, beta arba gama spinduliuotės naudojimu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ir ex 9030 10 00, ir autotransporto priemonės su tokiomis sistemomis, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8705 90 90 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(11)
Šie skeneriai - tai pažangiųjų technologijų skenavimo sistemos kroviniams tikrinti. Jų pagalba nustatomi, inter alia, sprogmenų, ginklų, radioaktyviųjų medžiagų, narkotikų, kontrabandos ir suklastotų prekių kroviniai, taip užtikrinant geresnę apsaugą ir saugumą. Tai svarbi muitinės įstaigų ir uosto administracijų, taip pat kai kurių krovinių oro vežėjų ir kitų privačių saugumą ir apsaugą užtikrinančių dalyvių, darbo priemonė įtartinoms prekėms uždarytuose kroviniuose, vežamuose tranzitu jūra, keliu, oru ar geležinkeliu, nustatyti.
(12)
Nagrinėjamasis produktas būna įvairių konfigūracijų, priklausomai nuo to, kam skenuoti jis skirtas, ir nuo to, ar yra mobilus ar stacionarus. Pagrindinės konfigūracijos yra šios: stacionarios sistemos (kurios įrengiamos visam laikui tam skirtoje vietoje), perkeliamosios sistemos (lengvos skenavimo sistemos ant bėgių, kurias galima perkelti), bėginės sistemos, mobilios sistemos (autotransporto priemonėse įrengti skeneriai), praėjimo metu skenuojančios sistemos ir portalinės sistemos. Prie tos pačios konfigūracijos priskiriamos krovinių skenavimo sistemos turi tas pačias pagrindines fizines, technines ir funkcines savybes, naudojimo atžvilgiu visiškai tą pačią paskirtį, yra parduodamos tik galutiniams naudotojams ir gaminamos naudojant tos pačios rūšies įrangą.
(13)
Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas teigia, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtoji sritis turėtų būti gerokai sumažinta ir apimti tik tam tikrą rentgeninio krovinių skenavimo sistemų dalį, t. y. stacionarias rentgeninio krovinių skenavimo sistemas (kurių rentgeno spindulių šaltinis yra didesnis nei 450 KeV), išskyrus krovinių skenavimo sistemas su dvigubos energijos sąraizgos, binokuliarinėmis stereoskopinėmis (BS) ir sparčiojo skenavimo technologijomis. Jis nurodė, kad tam tikros technologijos moksliškai ar techniškai netinkamos krovinių skenavimui. Jis paprieštaravo, kad tam tikrais atvejais technologijos, galutinė paskirtis ir naudotojų suvokimas skiriasi. Bendrovė teigė, kad alfa arba beta spinduliuočių technologijos moksliškai ar technologiškai negali būti naudojamos kroviniams skenuoti. Taip pat ji pareiškė, kad krovinių skeneriai su neutronų ir gama technologijomis Bendrijoje negaminami. Be to, ji nurodė, kad tam tikri skeneriai skiriasi (t. y. mobilūs krovinių skeneriai, krovinių skeneriai su sparčiojo skenavimo technologija, krovinių skeneriai su dvigubos energijos sąraizgos technologija ir krovinių skeneriai su BS technologija, tam tikro energijos lygio krovinių skeneriai), todėl jų negalima priskirti prie nagrinėjamojo produkto. Galiausiai buvo teigiama, kad tam tikrų rūšių produktai skiriasi ir kad kai kurių rūšių produktai KLR arba Bendrijoje negaminami.
(14)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad visos į produkto apibrėžtąją sritį įtrauktos technologijos gali būti naudojamos krovinių skeneriams ir kad visų rūšių produktai turi tą pačią paskirtį - skenuoti krovinius naudojant tuos pačius pagrindinius metodus, t. y. nukreipti spinduliuotę į skenuojamą krovinį. Kitoks šaltinis ar energijos lygis, kaip ir didesnis tam tikrų technologijų tinkamumas tam tikrai skenuotinų objektų rūšiai (pvz., organiniams objektams) nėra pakankama priežastis neįtraukti tam tikros rūšies produktų. Tuo pačiu, visų rūšių produktai, nepriklausomai nuo technologijų, naudojami tuo pačiu produkto naudotojo siekiamu vieninteliu tikslu, t. y. skenuoti krovinį. Be to, paprastai Europos Sąjungoje rengiamuose viešuosiuose konkursuose neišskiriama jokia technologijų rūšis, nepriklausomai nuo to, kur gaminamas atitinkamas produktas. Taip pat paaiškėjo, kad alfa ir beta spinduliuočių technologijos gali būti naudojamos tam tikrų rūšių krovinių skenavimui. Pastaba apie tai, kad Europos Sąjungoje negaminami tam tikrų rūšių produktai, yra nepriimtina. Iš įprastinės institucijų praktikos matyti, kad produkto apibrėžtoji sritis nustatoma remiantis tuo, ar įvairių rūšių produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir iš esmės yra naudojami tai pačiai galutinei paskirčiai. Jeigu produkto apibrėžtoji sritis būtų susiaurinta tik iki visiškai tokios pačios rūšies produktų, kurie gaminami Bendrijos pramonės, būtų neįmanoma nustatyti produkto apibrėžtosios srities ir bet kokių antidempingo priemonių. Dėl prašymo neįtraukti tam tikrų rentgeninių krovinių skenerių vien dėl to, kad jie derinami su tam tikrų rūšių technologijomis, reikėtų pastebėti, kad bet koks papildomas rentgeninių krovinių skenerių bruožas ar funkcija nepakeičia to, kad šis produktas yra naudojamas tuo pačiu kaip ir visos kitos nagrinėjamojo produkto rūšys būdu ir turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes. Kalbant apie mobilių ir stacionarių krovinių skenavimo sistemų atskyrimą, reikėtų pažymėti, kad jos abi naudojamos tai pačiai paskirčiai, jose naudojama ta pati bazinė technologija ir jose abiejose skenavimo technologija įmontuota į didesnę struktūrą, nesvarbu, ar tai sunkvežimis, ar stacionarus įrenginys. Galiausiai, kalbant apie energijos lygius, reikėtų pažymėti, kad tiek mažas, tiek didelis energijos lygiai naudojami krovinių skenavimui, todėl visų rūšių produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes, su sąlyga, kad energijos lygis atitinka pranešime apie inicijavimą nustatytas ribas. Todėl būtų nelogiška neįtraukti tam tikro energijos lygio krovinių skenerių, ypač jei atsižvelgtumėme į tai, kad kvietimuose teikti paraiškas paprastai nenurodomas energijos lygis ir tik krovinių skenerių tiekėjas savo pasiūlyme turi nustatyti atitinkamą energijos lygį. Todėl šiame tyrime visų rūšių produktai laikomi vienu produktu.
(15)
Taip pat buvo teigiama, kad skundo pateikėjas negamina pagrindinės nagrinėjamojo produkto sudėtinės dalies (t. y. greitintuvo), todėl jis neturėtų būti laikomas gamintoju. Šiuo klausimu pažymėtina, kad krovinių skeneriai ir greitintuvai yra skirtingi produktai. Greitintuvų gamyba yra kitos rūšies verslas, nes greitintuvai naudojami įvairiausiuose sektoriuose ir įrengimuose. Krovinių skeneriai yra tik viena iš greitintuvo paskirčių. Visame pasaulyje krovinių skenerių gamintojai paprastai negamina greitintuvų. Komisijos žiniomis, tik Nuctech yra vertikalios integracijos bendrovė, taip pat gaminanti žaliavinį produktą.
2.2. Panašus produktas
(16)
Nagrinėjamasis produktas KLR, JAV, kuri pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir Bendrijos pramonės Bendrijoje gaminamas ir parduodamas produktas pripažinti identiškais atsižvelgiant į jų pagrindines fizines ir technines savybes. Be to, šių produktų paskirtis nesiskiria. Tai patvirtina tai, kad paprastai dėl šių produktų skelbiami viešieji konkursai, kuriuose jie turi atitikti tuos pačius norminius reikalavimus. Šiuos konkursus skelbia vyriausybinės institucijos (paprastai muitinės, kaip perkančioji organizacija ir (arba) produkto naudotoja). Viešuosiuose konkursuose nurodomos išsamios perkamo produkto specifikacijos, kartais papildytos konkrečiais įrengimo, aptarnavimo paslaugų ir priežiūros reikalavimais. Iš esmės, bet koks gamintojo viešajam konkursui pateiktas pasiūlymas reiškia, kad konkuruojantys produktai turi tas pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir paskirtis. Be to, turint omenyje rinkos dėl jos dydžio skaidrumą (maža sandorių apimtis) ir dalyvių skaičių (mažas dalyvių skaičius), taip pat griežtus kvietimuose teikti paraiškas nustatomus reikalavimus, galimybė gaminti įvairesnius produktus yra itin ribota.
(17)
Todėl daroma preliminari išvada, kad visos krovinių skenavimo sistemos yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Bendrieji metodai
(18)
Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui taikyti toliau aprašyti bendrieji metodai.
3.2. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(19)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal minėto straipsnio 1-6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus.
(20)
Tačiau, kaip nurodyta 4 konstatuojamoje dalyje, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas paprašė taikyti tik individualų režimą (IR). Todėl atitiktis šiems kriterijams netirta.
3.3. Individualus režimas (IR)
(21)
Paprastai, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, šalies mastu taikomas muitas, jeigu jis yra, nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
-
jei įmonės yra visiškai ar dalinai užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;
-
eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;
-
akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;
-
valiutų keitimo kurso perskaičiavimai yra atliekami pagal rinkoje nusistovėjusį valiutos kursą; ir
-
valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.
(22)
Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas paprašė taikyti IR ir per nustatytą laikotarpį pateikė visą jo prašymui įvertinti reikalingą informaciją.
(23)
Remiantis turima ir tikrinamųjų vizitų metu patikrinta informacija, nustatyta, kad labai tikėtina, jog valstybė kišasi į šios bendrovės nagrinėjamojo produkto prekybinę veiklą. Iš tiesų, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas negalėjo įrodyti, kad jis yra pakankamai nepriklausomas nuo valstybės kišimosi, nes kontroliuojantis bendrovės akcininkas yra valstybinio Kinijos universiteto patronuojamoji bendrovė. Be to, bet kokie bendrovės akcijų santykio pakeitimai turi būti iš anksto patvirtinti valstybės institucijų, nes bendrovės įstatiniam kapitalui buvo naudojamas valstybės turtas. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad bendrovė sudarė sutartį pagal vyriausybinį KLR ir kitos trečiosios šalies susitarimą. Tai dar vienas tam tikros formos valstybės kišimosi į bendrovės prekybinę veiklą, o tiksliau į jos gebėjimą laisvai nustatyti eksporto kainas ir kiekį, pardavimo sąlygas ir terminus, požymis.
(24)
Taip pat primenama, kad ši Kinijos bendrovė yra vienintelė nagrinėjamąjį produktą eksportuojanti KLR gamintoja. Todėl nustatytas individualus muitas taip pat bus visai šaliai nustatytas muitas, nes antidempingo muitas turi būti nustatomas nediskriminaciniu pagrindu nagrinėjamam produktui, importuojamam, kaip nustatyta, dempingo kaina iš vienintelio KLR gamintojo šaltinio ir darančiam žalos.
(25)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad neįmanoma gauti tikslių nagrinėjamojo produkto importo ir (arba) eksporto statistinių duomenų iš Suderintos sistemos ir Kombinuotosios nomenklatūros, preliminariai nustatoma, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui negali būti taikomas IR, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.
3.4. Normalioji vertė
3.4.1. Panaši šalis
(26)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą tada, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių ir tokiu mastu, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims negalima suteikti RER, normalioji vertė turi būti nustatyta pagal kainą arba apskaičiuotąją vertę panašioje šalyje.
(27)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tinkama panašia šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti ketina pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau - JAV) ir suinteresuotąsias šalis paragino pateikti pastabas.
(28)
Pastabas pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas, kuriose jis skeptiškai atsiliepė apie JAV kaip tinkamos panašios šalies pasirinkimą. Pagrindinis argumentas prieš šios panašios šalies pasirinkimą buvo tai, kad JAV valstybinių viešųjų pirkimų rinka yra ypač saugoma ir labai raginama pirkti amerikietišką produktą, dėl ko kainos JAV rinkoje yra dirbtinės.
(29)
Komisija siekė bendradarbiauti su JAV gamintojais. Raštai ir atitinkami klausimynai buvo išsiųsti penkioms skunde nurodytoms žinomoms bendrovėms. Iš visų šių bendrovių tik vienas gamintojas laiku pateikė visą normaliosios vertės nustatymui reikalingą informaciją ir galiausiai sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą.
(30)
JAV bendrovėms, su kuriomis susisiekta iš pradžių, Komisija išsiuntė priminimus. Taip pat ji paprašė skundo pateikėjo ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio KLR gamintojo pateikti pastabas dėl trečiosios rinkos ekonomikos šalies pasirinkimo.
(31)
Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas pareiškė, kad viena JAV įsteigta ir su skundo pateikėju susijusi bendrovė nebendradarbiauja atliekant tyrimą ketinamoje pasirinkti panašioje šalyje. Buvo teigiama, kad dėl nepakankamo patronuojamosios bendrovės bendradarbiavimo panašioje šalyje, skundo pateikėjas turėtų būti laikomas nebendradarbiaujančiu ir tyrimas turėtų būti nutrauktas. Skundo pateikėjas pareiškė, kad susijusi bendrovė JAV nelaikoma gamintoja pagal Europos Sąjungos antidempingo taisykles, todėl skunde jis jos nenurodė.
(32)
Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikti argumentai nėra įtikinantys. Paprastas akcinių ryšių tarp Bendrijos gamintojų ir gamintojų galimoje panašioje šalyje buvimas negali būti lemiamas veiksnys pasirenkant panašią šalį. Renkantis svarbu tai, ar gamyba ir pardavimas šalyje, kurią ketinama pasirinkti panašia šalimi, gali būti laikomi tipiškais eksporto iš nagrinėjamosios šalies atžvilgiu, siekiant nustatyti normaliąją vertę. Nė vienas panašios šalies gamintojas neprivalo bendradarbiauti su Komisija atliekant antidempingo tyrimą. Be to, nebuvo pateikta jokios konkrečios informacijos, kad nebendradarbiavimas su skundo pateikėju susijusia bendrove, esančia JAV, būtų turėjęs netinkamos įtakos šio tyrimo rezultatams. Tai taip pat patvirtinama tuo, kad vienas nesusijęs JAV gamintojas bendradarbiauja atliekant tyrimą.
(33)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV yra vienintelė, išskyrus KLR ir Bendriją, rinka, kurioje gaminamas nagrinėjamasis produktas ir (arba) panašus produktas. Taip pat įrodyta, kad JAV panašaus produkto rinka yra konkurencinė. Panašus produktas parduodamas tiek privatiems pirkėjams, tiek valstybinėms įstaigoms.
(34)
Kiekvieną pardavimą JAV vyriausybei reglamentuoja „Federalinis pirkimo reglamentas“, kuriame minimas „Amerikietiško produkto pirkimo aktas“, kai kalbama apie iš užsienio tiekiamų produktų įsigijimą. Pagal šį aktą JAV vyriausybė viešuosiuose pirkimuose teikia pirmenybę vidaus produktams, nebent eksportuojančioji šalis pasirašė daugiašalę PPO viešųjų pirkimų sutartį. Amerikietiško produkto pirkimo akte numatytos bendros taisyklės pirkti vidaus produktus išimtys, kai toks yra viešasis interesas arba nėra tokių vidaus produktų. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas pareiškė, kad „Federalinis pirkimo reglamentu“ ir „Amerikietiško produkto pirkimo aktu“ iškreipiamas žaliavų įsigijimas, didinamos įsigijimo sąnaudos, ypač užsienio bendrovėms, ir kenkiama veiksmingai konkurencijai JAV rinkoje.
(35)
Remiantis turima informacija, nustatyta, kad vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas praeityje dalyvavo viename JAV viešajame konkurse. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių priežasčių daryti išvadą, kad užsienio gamintojai, PPO viešųjų pirkimų sutarties signatarai, negali dalyvauti JAV viešuosiuose konkursuose tokiomis pačiomis sąlygomis. Todėl, argumentas, kad JAV negali būti pasirinktos panašia šalimi dėl „Federalinio pirkimo reglamento“ negali būti priimtas.
(36)
Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad bendradarbiaujančio JAV gamintojo gamybos apimtis yra gerokai didesnė nei 5 proc. į Bendriją eksportuojamo Kinijos nagrinėjamojo produkto apimties. Kalbant apie panašaus produkto JAV kokybę, technines specifikacijas ir standartus, juos lyginant su Kinijos produktais nebuvo nustatyta didesnių skirtumų. Todėl JAV rinka laikoma pakankamai tipiška normaliajai vertei KLR nustatyti.
(37)
Atsižvelgiant į tai, padaryta preliminari išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.
3.4.2. Normaliosios vertės nustatymas
(38)
Panašia šalimi pasirinkus JAV, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis vienintelio bendradarbiaujančio JAV gamintojo patalpose patikrintais duomenimis.
(39)
Nustatyta, kad panašaus produkto JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio KLR gamintojo į Bendriją eksportuojamu nagrinėjamuoju produktu.
(40)
Taip pat buvo nagrinėta, ar galima laikyti, kad produktas vidaus rinkoje parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. JAV gamintojo patalpose atliktas patikrinimas parodė, kad grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi ar didesnė už vieneto gamybos sąnaudas, parduodamo produkto kiekis sudaro daugiau kaip 80 % bendro pardavimo kiekio. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kiekvienos produkto rūšies vidaus rinkoje kaina, apskaičiuota kaip svertinis visų tos rūšies vidaus rinkoje parduotų, nesvarbu, ar pelningai, ar ne, produktų kainos vidurkis.
(41)
Reikia pažymėti, kad tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis JAV gamintojas pagamino ir JAV rinkoje pardavė tik vienos rūšies panašų produktą.
(42)
Tų nagrinėjamojo produktų rūšių, kurių normalioji vertė negalėjo būti apskaičiuota remiantis turimais panašios šalies duomenimis, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis iš Bendrijos pramonės gauta ir patikrinta informacija apie tos pačios rūšies produktus. Tai padaryta laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatų, kuriomis nustatyta, kad importuojant produktus iš ne rinkos ekonomikos šalių, normalioji vertė gali būti apskaičiuojama remiantis Bendrijos pramonės sąnaudomis ir kainomis kaip kitu pagrįstu pagrindu.
3.5. Eksporto kaina
(43)
Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas produktą eksportui į Bendriją pardavė tik valstybinėms institucijoms laimėjęs viešuosius konkursus.
(44)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad bendrovės apskaita turėjo trūkumų, todėl negalėjo būti aiškiai nustatyti tam tikrų sandorių tikslūs duomenys apie pardavimą eksportui ir kainas. Į laimėjus viešuosius konkursus sudarytas sutartis buvo įtraukti statybos darbai vietoje, įrengimo ir aptarnavimo Bendrijoje sąnaudos, kuriuos ne visuomet buvo galima atrasti bendrovės apskaitoje, nors jie ten ir turėtų būti. Be to, kai kurios eksporto sąnaudos nebuvo tiksliai nurodytos bendrovės apskaitoje, dėl to kilo abejonių dėl apskaitos išsamumo. Taigi, tam tikri būtini eksporto kainų koregavimai, siekiant sąžiningo palyginimo su normaliąja verte, negalėjo būti nustatyti taip tiksliai, kaip norėta.
(45)
Bendrovė buvo informuota apie nurodytus trūkumus ir galimybę taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, kad būtų nustatyta nagrinėjamojo produkto eksporto kaina. Bendrovės buvo paprašyta apie tai pasisakyti, bet gautos pastabos buvo bendro pobūdžio ir nepaaiškino nustatytų problemų.
(46)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nagrinėjamojo produkto eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, remiantis už nagrinėjamąjį produktą sumokėtomis kainomis.
3.6. Palyginimas
(47)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(48)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Tiriamojo eksportuojančio KLR gamintojo atžvilgiu, buvo prireikus pagrįstai atliekami koregavimai atsižvelgiant į gabenimo ir draudimo, pakavimo, kreditų, laidavimų bei garantijų išlaidų, komisinių, inžinerinių darbų ir įrengimo vietoje bei aptarnavimo sąnaudų skirtumus. Šiuo atžvilgiu, kaip nurodyta 44 konstatuojamoje dalyje, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį aptarnavimo sąnaudoms nustatyti buvo naudojami turimi faktai.
3.7. Dempingo skirtumas
(49)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu.
(50)
Remiantis skundo pateikėjo ir bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikta informacija, KLR nėra kito žinomo nagrinėjamojo produkto gamintojo. Todėl KLR nustatytinas dempingo skirtumas turėtų būti lygus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam KLR gamintojui nustatytam dempingo skirtumui.
(51)
Procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis KLR dempingo skirtumas yra 36,6 %.
4. ŽALA
4.1. Bendrijos gamyba
(52)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijoje panašų produktą gamina du Bendrijos gamintojai, kurių gamyklos yra Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje.
(53)
Šios bendrovės pagamina visą Bendrijoje pagaminamo produkto kiekį.
(54)
Primenama, kad šiuo atveju yra tik du Bendrijos gamintojai ir vienas eksportuojantis gamintojas, kuriems tenka didžioji Bendrijos rinkos dalis. Todėl siekiant apsaugoti privačią verslo informaciją, negalima pateikti tikslių skaičių. Tokiomis aplinkybėmis rodikliai pateikiami indeksuota forma arba pagal skalę.
4.2. Bendrijos pramonės apibrėžtis
(55)
Skundą pateikė vienas Bendrijos gamintojas, kuris, kiek žinoma, pagamina daugiau nei 80 % panašaus produkto Bendrijoje.
(56)
Kitas Bendrijos gamintojas iš pradžių bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus, bet vėliau nustojo aktyviai dalyvauti tyrime.
4.3. Suvartojimas Bendrijoje
(57)
Primenama, kad nėra tikslių Eurostato statistinių duomenų apie nagrinėjamojo produkto importą. Visų suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją apie suvartojimą Bendrijoje. Kai įmanoma, informacija buvo sutikrinama su bet kokia nagrinėjamojo produkto gamintojų Kinijoje ir JAV turima informacija, su Europos Sąjungos naudotojais ir su informacija apie Bendrijos pramonės nelaimėtus viešuosius prikimus ir konkursus Bendrijos rinkoje. Todėl Bendrijoje suvartojamas kiekis apskaičiuotas remiantis Bendrijoje parduotu Bendrijos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekiu, Bendrijoje parduotu kito žinomo Bendrijos gamintojo pagamintu panašaus produkto kiekiu ir iš trečiųjų šalių importuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu. Siekiant nustatyti, ar sandoris įvyko konkrečiu laikotarpiu, buvo remiamasi pasibaigus viešajam konkursui sudarytos pardavimo sutarties pasirašymo data.
Tuo remiantis pateikiama suvartojimo Bendrijoje raida:
2004
2005
2006
2007
TL
Indeksas: 2004=100
100
59
112
118
200
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.
(58)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijoje suvartojamas kiekis padvigubėjo dėl padidėjusio susirūpinimo saugumu ir kova su sukčiavimu bei nusikalstamumu. Keleto vienetų įsigijimą finansavo ES, vykdydama keletą kovos su sukčiavimu arba sienos apsaugos iniciatyvų.
4.4. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.4.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis
(59)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo importuojamas nagrinėjamojo produkto kiekis. Importuojamas kiekis per TL nuo 2004 m. itin padidėjo.
2004
2005
2006
2007
TL
Importuojamas kiekis
100
100
500
600
1 500
Indeksas: 2004=100.
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.
(60)
Vidutinė importo kaina kiekvieną kartą importuojant gerokai skiriasi, nes sistemų konfigūracija turi didelės įtakos vidutinei vieneto kainai. Todėl vidutinių vieneto kainų raida nėra tokia svarbi.
2004
2005
2006
2007
TL
Vidutinė importo kaina
100
100
800
530
670
Indeksas: 2004=100.
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.
(61)
Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo daugiau kaip keturis kartus. Dėl to reikėtų taip pat pažymėti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš nagrinėjamosios šalies sudarė pačią didžiausią importo į ES dalį.
2004
2005
2006
2007
TL
KLR rinkos dalis
0-10 %
0-10 %
20-30 %
30-40 %
40-50 %
Indeksas: 2004=100
100
100
260
300
440
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.
4.4.2. Priverstinis kainų mažinimas
(62)
Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, remiantis palyginamomis produkto konfigūracijomis, bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo importo kainos palygintos su Bendrijos pramonės viešųjų konkursų kainomis per TL. Buvo palyginti visi sandoriai, kai tiek Bendrijos pramonė, tiek eksportuojantis gamintojas pateikė pasiūlymus ir kai šie pasiūlymai buvo pateikti tokiomis pačiomis sąlygomis ir priimti perkančiosios organizacijos. Bendrijos pramonės kainos pakoreguotos atsižvelgiant į gamintojų neto kainų EXW sąlygomis lygį ir palygintos su CIF importo kainomis Europos Sąjungos pasienyje pridėjus taikomus muitus.
(63)
Remiantis bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainomis nustatytas ir Bendrijos pramonės kainų procentu išreikštas svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 20-25 %.
4.5. Bendrijos pramonės padėtis
4.5.1. Pirminės pastabos
(64)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, darančius poveikį Bendrijos pramonės būklei.
(65)
Reikėtų pažymėti, kad ši verslo rūšis reikalauja žinių arba praktinės patirties, o ne mechaninio atlikimo, ir yra grindžiama užsakomąja gamyba. Į tai turėtų būti atsižvelgta, kai siekiant ištirti žalą nagrinėjamas žalos rodiklių skaičius ir nustatoma jų svarba. Minėti rodikliai apima informaciją apie vidutines kainas, turto grąžą, atsargas, gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą. Informacija apie vidutines kainas nelaikoma reikšminga dėl mažo kiekio ir įvairių iš metų į metus kintančių skenavimo sistemų rūšių. Apie turto grąžą ir atsargų rodiklius pateikta informacija nepadeda susidaryti tikslaus vaizdo, nes turto grąža apskaičiuota remiantis turtu, kuris jau nuvertėjo, o atsargų rodikliai patvirtina, kad tai užsakomojo pardavimo rinka. Gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo rodikliai taip pat nėra labai reikšmingi, nes produktai paprastai gaminami, kai sutartys sudaromos laimėjus viešąjį konkursą.
4.5.2. Žalos rodikliai
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2004
2005
2006
2007
TL
Gamyba
100
75
89
163
166
Pajėgumai
100
82
83
168
222
Pajėgumų naudojimas
100
92
107
97
75
Indeksas: 2004=100
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(66)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos apimtis padidėjo 66 %. Gamybos apimtis iš esmės padidėjo dėl to, kad eksportui parduotas didelis panašaus produkto kiekis. Dėl tos pačios priežasties nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė savo gamybos pajėgumus padidino daugiau nei du kartus. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas smuko 25 %.
Atsargos
2004
2005
2006
2007
TL
Atsargos
100
164
127
118
118
Indeksas: 2004=100
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(67)
Bendrijos pramonės atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir didėjo, ir mažėjo. Tačiau panašaus produkto gamyba rinkai atliekama pagal užsakymą, todėl visada stengiamasi turėti kuo mažiau atsargų.
Parduotas kiekis, pardavimo kaina ir rinkos dalis
2004
2005
2006
2007
TL
Bendrijoje parduotas kiekis
100
67
93
80
53
Rinkos dalis
80-90 %
90-100 %
70-80 %
60-70 %
20-30 %
Rinkos dalies indeksas
100
113
84
68
27
Pardavimo kaina
100
87
107
87
116
Indeksas: 2004=100
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir kiti pranešimai.
(68)
Bendrijos pramonės parduotas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo, o per TL parduota beveik pusė pradinio parduoto kiekio. Nuo 2004 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonė prarado 73 % rinkos dalies.
(69)
Bendrijos pramonei priklausančios produkcijos vidutinė pardavimo kaina labai priklauso nuo parduotų skenerių konfigūracijos ir nuo kiekvienu laikotarpiu sudarius sutartį parduotų vienetų skaičiaus. Todėl neverta lyginti viso nagrinėjamojo laikotarpio skaičių.
Pelningumas
2004
2005
2006
2007
TL
Ikimokestinio pelno dydis
100
85
90
7
-50
Indeksas: 2004=100
Šaltinis: klausimyno atsakymai
(70)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė veikė nuostolingai. TL padėtis buvo ypatingai bloga. Akivaizdu, kad stebint 2007 m. ir TL nustatytus pelningumo lygius suabejota Bendrijos pramonės išlikimu.
Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
2004
2005
2006
2007
TL
Investicijos
100
164
100
354
105
Investicijų grąža
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Grynųjų pinigų srautas
100
124
257
196
- 106
Indeksas: 2004=100
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(71)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos išliko mažos. Didžioji investicijų dalis buvo skirta Bendrijos pramonės gamybos patalpų išlaikymui. 2007 m. pastebėtas didesnis investicijų lygis siejamas su nauju patentu, skirtu nagrinėjamojo produkto rezultatams pagerinti. Primenama, kad šis verslas grindžiamas praktine patirtimi.
(72)
Investicijų grąža, išreikšta Bendrijos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, tačiau tai netinkamas žalos rodiklis, nes juo iš esmės parodomas turtas, kuris jau buvo nuvertėjęs.
(73)
Bendrijos pramonės grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo.
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2004
2005
2006
2007
TL
Užimtumas
100
110
113
131
137
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos
100
98
99
101
156
Vieno darbuotojo našumas
100
68
79
124
121
Indeksas: 2004=100
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(74)
Bendrijos pramonės darbuotojų, susijusių su panašiu produktu, skaičius per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo dėl gerų skundo pateikėjo eksporto rezultatų. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo ir atitiko aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų atlyginimo lygį.
(75)
Našumas, išreikštas vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos kiekiu, per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 21 %. Tai rodo, kad veikla padidėjo ne ES rinkose.
4.5.3. Dempingo dydis
(76)
Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos rinkai negalima laikyti nereikšmingu.
4.6. Išvada dėl žalos
(77)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš KLR apimtis akivaizdžiai padidėjo. Iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos iš nagrinėjamosios šalies importuotas kiekis buvo labai didelis. Per tą patį laikotarpį nagrinėjamojo produkto Bendrijoje rinkos dalis padidėjo 440 %.
(78)
Išanalizavus Bendrijos pramonės ekonominius rodiklius nustatyta, kad žala buvo padaryta, nes sumažėjo parduotas kiekis (- 47 %), pardavimo kaina ir rinkos dalis (- 73 %). Tai toliau turėjo tiesioginio neigiamo poveikio finansinei Bendrijos pramonės padėčiai. Iš tiesų, finansiniais rodikliais patvirtinama, kad Bendrijos pramonės ateičiai kyla grėsmė ir kad dėl importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies Bendrijos pramonė negali padidinti parduodamo kiekio ir (arba) kainų tiek, kad pagerintų finansinę padėtį.
(79)
Buvo įvertinta žala visai Bendrijos pramonei (makroekonominiai rodikliai). Šiuo pagrindu nenustatyta jokio esminio skirtumo tarp skundo pateikėjo ir likusios Bendrijos pramonės.
(80)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai nustatoma, kad nukentėjo didžioji Bendrijos pramonės dalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
5. PRIEŽASTINIS RYŠYS
5.1. Įžanga
(81)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar importas dempingo kainomis iš KLR padarė Bendrijos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
5.2. Importo dempingo kainomis poveikis
(82)
Pirmiausia, primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad iš nagrinėjamosios šalies importuojamos krovinių skenavimo sistemos tiesiogiai konkuruoja su Bendrijos pramonės gaminamais ir parduodamais produktais, ypač todėl, kad jie konkuruoja viešuosiuose konkursuose.
(83)
Dėl labai padidėjusios importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimties labai pablogėjo Bendrijos pramonės ekonominė padėtis. Šio pablogėjimo požymiai buvo, inter alia, sumažėjęs per tą patį laikotarpį Bendrijoje parduotas Bendrijos produkcijos kiekis ir kainos.
(84)
Importo dempingo kainomis rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 440 %, tuo tarpu Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo daugiau nei dviem trečdaliais. Šie Bendrijos pramonei neigiami pokyčiai įvyko tada, kai Bendrijoje suvartojamas kiekis nuo 2004 m. iki TL pabaigos beveik padvigubėjo.
(85)
Dėl importo dempingo kainomis buvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos, todėl galima daryti pagrįstą išvadą, kad dėl šio importo mažėjo kainos, o tai dar labiau pablogino finansinę Bendrijos pramonės padėtį.
(86)
Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai padidėjo importo tokiomis dempingo kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos, apimtis ir sumažėjo Bendrijos pramonės parduodamas ir pagaminamas kiekis, rinkos dalis ir kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis turėjo lemiamo poveikio Bendrijos pramonės žalingai padėčiai.
5.3. Kitų veiksnių poveikis
5.3.1. Bendrijos pramonės eksportas
2004
2005
2006
2007
TL
Bendrijos pramonės pardavimas eksportui
100
83
42
96
108
Pardavimo eksportui kaina
100
76
56
35
65
Indeksas: 2004=100
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(87)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės eksporto apimtis padidėjo. Eksportas sudarė pačią didžiausią visos Bendrijos gamybos TL dalį (90-95 %). Bendrijos pramonė nagrinėjamąjį produktą per TL pardavė ir nesusijusiems, ir susijusiems pirkėjams. Bendrijos pramonė ne ES šalyse pardavė tokių pačių kaip ir ES parduotų rūšių produktus. Bendrijos pramonės eksportas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį dažniausiai buvo pelningas, nors Bendrijos pramonės pelningumas mažėjo. Eksporto kainos sumažėjo, bet išliko didesnės nei pardavimo Bendrijoje kainos. Aktyvus eksportas turėtų reikšti, kad ši pramonės rūšis yra gyvybinga ir konkurencinga.
(88)
Todėl Bendrijos pramonės eksporto veikla padėjo išsaugoti verslą ir nebuvo susijusi su patirta materialine žala.
5.3.2. Bendrijos gamintojų konkurencija
(89)
Antrasis gamintojas Bendrijoje yra susijęs su seniai JAV įsisteigusiu nagrinėjamojo produkto gamintoju. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje šis gamintojas nagrinėjamojo produkto negamino. Rinkos dalyviu jis tapo 2007 m. ir TL laimėjo dvi sutartis. Reiktų pažymėti, kad sutartys sudarytos laimėjus viešąjį konkursą, kuriame dalyvavo tik šis gamintojas, o sutartis buvo sudaryta tik ėmusis teisinių veiksmų. Be to, antro Bendrijos gamintojo žalos rodikliai keitėsi panašiai kaip ir skundo pateikėjo. Todėl skundo pateikėjui padaryta žala, kuri aiškiai matyti iš nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjusių žalos rodiklių, negali būti priskirta šiam naujam Bendrijos rinkos dalyviui.
5.3.3. Importas iš trečiųjų šalių
(90)
Iš trečiųjų šalių per TL tariamai nebuvo importuojama, kaip ir per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tokia išvada padaryta išnagrinėjus suinteresuotųjų šalių pareiškimus, turint omenyje, kad atitinkami Eurostato statistiniai duomenys yra nepakankamai išsamūs, kad būtų gauti duomenys tik apie nagrinėjamąjį produktą arba būtų galima juos pagrįstai nustatyti. Iš tiesų, iš atitinkamos informacijos matyti, kad iš JAV buvo importuojama retai, todėl šis importas Bendrijos pramonei dėl jo nedidelio kiekio negalėjo būti žalingas.
2004
2005
2006
2007
TL
Importuojamas kiekis
100
0
0
0
100
Indeksas: 2004=100
Šaltinis: suinteresuotųjų šalių pranešimai.
5.3.4. Bendrijos pramonė nepateikė pasiūlymų visiems viešiesiems konkursams, vykusiems per tiriamąjį laikotarpį
(91)
Primenama, kad Bendrijos rinkai nagrinėjamasis produktas dažniausiai teikiamas viešųjų konkursų keliu. Atsižvelgiant į rinkos skaidrumą, nustatyta, kad kai kurie konkursų dokumentai parengti prieš paskelbiant konkursą perkančiajai organizacijai ir gamintojams pasikeitus nuomonėmis. Todėl tokiais atvejais gali atrodyti, kad viešųjų konkursų sąlygos sudarytos taip, kad atgrasytų kitus rinkos dalyvius pateikti paraiškas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nei Bendrijos pramonė, nei vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas nedalyvavo visuose konkursuose. Bendrijos pramonė teikė paraiškas tik tuomet, kai galėjo pateikti racionalų komercinį pasiūlymą. Nenustatyta jokio lemiamo rodiklio, iš kurio būtų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu aiškiai matoma žala padaryta dėl to, kad Bendrijos pramonė nedalyvavo viešuosiuose konkursuose, kurie, jos nuomone, nebuvo komerciškai naudingi.
5.3.5. Nagrinėjamojo produkto su kaina nesusijusių veiksnių poveikis
(92)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad gali būti rengiami ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitų susijusių elementų, tokių kaip priežiūra, paslaugos ir statybos darbai, viešieji konkursai. Be to, kaina ne visada yra vienintelis sutarties sudarymo kriterijus. Perkančiosios organizacijos be kainos gali įtraukti papildomų kriterijų, tokių kaip papildomos techninės produkto savybės arba papildomi ne su produktu susiję elementai. Tačiau net jei šie elementai įtraukti į sutarties sudarymo kriterijus, atlikus tyrimą, nustatyta, kad su kaina susiję taškai sudaro svarbią visų galimų skirti taškų dalį. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad jokia perkančioji organizacija neatmetė pasiūlymo dėl to, kad į jį nebuvo įtraukta kelių papildomų savybių. Kitaip tariant, esminiai reikalavimai visuomet buvo įgyvendinti. Paprastai papildomos savybės kainuoja daugiau. Tai, kad tam tikrais atvejais nagrinėjamasis eksportuotojas prie to kas reikalaujama pridėdavo papildomų savybių, tiesiog parodo, kad importo žema dempingo kaina lygis buvo žalingas.
(93)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Bendrijos pramonei materialinė žala galėjo būti padaryta tik dėl importo iš nagrinėjamosios šalies.
5.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(94)
Taigi preliminariai patvirtinama, kad materialinė žala (ES parduoto kiekio bei rinkos dalies Bendrijos rinkoje sumažėjimas ir neigiami finansiniai rezultatai) Bendrijos pramonei padaryta dėl nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis. Iš tikrųjų, Bendrijos pramonės eksportas, importas iš trečiųjų šalių, Bendrijos gamintojų konkurencija ir su pirmiau minėtais pasiūlymais susijusios problemos didelio poveikio Bendrijos pramonės neigiamiems pokyčiams neturėjo.
(95)
Atsižvelgiant į pateiktą analizę, kurią atliekant aiškiai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai ir atskirtas nuo žalingo importo dempingo kainomis poveikio, patvirtinama, kad atsižvelgiant į kitus minėtus veiksnius negalima paneigti, kad įvertinta žala buvo padaryta dėl importo dempingo kainomis.
6. BENDRIJOS INTERESAI
6.1. Bendrosios pastabos
(96)
Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, nagrinėtas galimų priemonių poveikis visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmės, jei priemonių nebūtų taikoma.
6.2. Bendrijos pramonės interesai
(97)
Iš žalos analizės aiškiai matyti, kad Bendrijos pramonei žala padaryta dėl importo dempingo kainomis. Dėl padidėjusios importo dempingo kainomis apimties pastaraisiais metais sumažėjo Bendrijos pramonės pardavimo kainos ir apimtis Bendrijos rinkoje, be to, prarasta rinkos dalis. Dėl to Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti jos konkurencinius pranašumus atitinkančio pelningumo lygio.
(98)
Jei priemonės nebūtų nustatytos, ir taip bloga Bendrijos pramonės finansinė padėtis toliau akivaizdžiai blogėtų ir galiausiai Bendrijos pramonė turėtų nutraukti veiklą. Priemonės apsaugotų nuo toliau didėjančios importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimties, o tai leistų Bendrijos pramonei bent išlaikyti užimamą padėtį rinkoje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis didėja tiesiogiai Bendrijos pramonės sąskaita. Be to, taip pat reikėtų pažymėti, kad vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto rinkos dalis turėtų toliau didėti dėl didėjančios saugumo politikos svarbos ir dėl ne ES šalių (t. y. JAV) planuojamo įgyvendinti privalomo eksportuojamų produktų skenavimo prieš juos išsiunčiant iš jų išsiuntimo vietos Europos Sąjungoje. Todėl Bendrijos pramonei labai svarbu, kad jos padėtis toliau neblogėtų ir kad ji galėtų gauti naudos iš būsimų minėtų teigiamų rinkos pokyčių.
(99)
Nustačius priemones importo kaina vėl taps nežalingo dydžio, o Bendrijos pramonė, remdamasi tinkamu palyginamuoju pranašumu, galės konkuruoti sąžiningos prekybos sąlygomis.
(100)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones tikrai nebūtų prieštaraujama Bendrijos pramonės interesams.
6.3. Importuotojų ir (arba) platintojų interesai
(101)
Galimas priemonių poveikis importuotojams ir (arba) platintojams nesvarstytas, nes nežinoma, kad Bendrijoje veiktų nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų ir (arba) platintojų.
6.4. Gamintojų tiekėjų interesai
(102)
Gamintojų tiekėjai apie save nepranešė arba nepateikė informacijos, kaip numatyta pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalyje.
6.5. Naudotojų ir vartotojų interesai
(103)
Paskelbus pranešimą apie šio tyrimo inicijavimą iš vartotojų organizacijų nebuvo gauta jokių pastabų. Todėl, ir atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamasis produktas nenaudojamas vartojimo prekių gamybai, analizuotas tik priemonių poveikis naudotojams.
(104)
Klausimynai buvo išsiųsti visoms Bendrijos muitinėms. Kiti naudotojai po pranešimo apie tyrimą apie save nepranešė. Atliekant tyrimą skirtingu mastu bendradarbiavo Maltos, Belgijos, Nyderlandų, Jungtinės Karalystės, Ispanijos, Portugalijos, Čekijos, Latvijos ir Slovakijos muitinės įstaigos ir (arba) uosto administracijos. Šie naudotojai sudaro beveik 6 milijonus nagrinėjamojo produkto apyvartos ir 15 % Bendrijoje suvartojamo kiekio per tiriamąjį laikotarpį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad TL minėti naudotojai nupirko 5 nagrinėjamojo produkto vienetus iš vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo, 1 vienetą iš JAV gamintojo ir nė vieno vieneto iš Bendrijos pramonės gamintojo.
(105)
Pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kai kurie naudotojai turėjo keletą tiekimo šaltinių. Vienas iš naudotojų išreiškė susirūpinimą dėl galimybės greitai įsigyti jo poreikius atitinkantį nagrinėjamąjį produktą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Bendrijos pramonė akivaizdžiai pajėgtų tiekti produktą, kaip darė anksčiau, bet kokio naudotojo veiklai Europoje, atsižvelgiant į tai, kad dėl ilgo laiko nuo viešojo konkurso paskelbimo iki sutarties sudarymo Bendrijos pramonė be ypatingų sunkumų galėtų patenkinti bet kokį prašymą.
(106)
Du bendradarbiaujantys naudotojai buvo susirūpinę galimu neigiamu priemonių poveikiu tiek konkurencijai, tiek skatinamoms kurti naujovėms, tačiau nepateikė jokių konkrečių šį teiginį pagrindžiančių įrodymų. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų pažymėti, kad nustatant antidempingo priemones siekiama ištaisyti nesąžiningos prekybos praktiką, o ne iškraipyti konkurenciją. Be to, šioje rinkoje veikiančių dalyvių skaičius ir nagrinėjamojo produkto rūšis (grindžiama praktine patirtimi), užtikrina, kad naujovių kūrimas bus vienas svarbiausių rinkos dalyvių prioritetų.
(107)
Pagrindinis Bendrijos naudotojams rūpestį keliantis dalykas yra tas, kad dėl priemonių jų biudžetui gali būti daromas neigiamas poveikis ir muitinės administracijoms gali padidėti investicijų sąnaudos. Tačiau kai kurie naudotojai praneša, kad bet kokias muitinės procedūras vykdyti, todėl ir antidempingo muitus mokėti, turėtų nagrinėjamojo produkto pardavėjas. Tai galėtų būti absorbcija, pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį. Bet kuriuo atveju, bendra nagrinėjamojo produkto dalis naudotojų biudžete būtų per maža.
(108)
Be to, nagrinėjamasis produktas laikomas investicija į ilgalaikį turtą dėl jo ilgo tarnavimo laiko (paprastai daugiau nei 10 metų). Taigi, sumokėtas antidempingo muitas turėtų būti paskirstytas per visą krovinių skenerio tarnavimo laiką.
(109)
Atlikus tyrimą nerasta jokių įrodymų, kad priemonės gali turėti poveikio naudotojų veiklai arba šias sistemas valdančių darbuotojų skaičiui, muitinės darbuotojų skaičiui arba pagalbines paslaugas teikiančių darbuotojų skaičiui.
(110)
Taip pat buvo teigiama, kad ES valstybių institucijos laikosi griežtų viešųjų pirkimų taisyklių, kuriomis užtikrinama skaidri atrankos procedūra. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad viešųjų pirkimų procedūros nėra skirtos dempingo praktikai atsverti. Priešingai, tai, kad rinka yra iš tiesų skaidri, padeda greitai nustatyti bet kokį bandymą užsiimti nesąžininga prekyba ir užtikrina poreikį rinkoje sudaryti vienodas sąlygas.
(111)
Bendrijos pramonė tikrai galėtų pasinaudoti priemonėmis padidindama masto ekonomiją dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties.
(112)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad dabartinėmis aplinkybėmis KLR nustačius priemones Bendrijos naudotojams nebūtų padarytas didelis poveikis.
6.6. Išvada dėl Bendrijos interesų
(113)
Išnagrinėjus įvairius susijusius interesus daroma preliminari išvada, kad apskritai atsižvelgiant į Bendrijos interesus nėra tokių interesų, kurie būtų svarbesni už Bendrijos pramonės interesus laikinai nustatyti priemones, kad būtų pašalintas prekybą iškraipantis importo dempingo kainomis poveikis.
7. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(114)
Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kainomis.
7.1. Žalos pašalinimo lygis
(115)
Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas.
(116)
Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. Skaičiuojant naudotas 12-16 % nuo apyvartos ikimokestinio pelno dydis (siekiant konfidencialumo tikslus skaičius negali būti nurodytas). Įrodyta, kad tai toks pelno dydis, kurio būtų galima pagrįstai tikėtis, jei nebūtų žalingo dempingo, nes pelno dydis atitinka tai, ką Bendrijos pramonė galėjo pasiekti prieš pradedant iš Kinijos importuoti į Bendriją. Tuo remiantis Bendrijos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.
(117)
Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, palyginimu su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto produkto vidutine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės importo CIF vertės procentu. Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nustatytas skirtumas buvo didesnis už nustatytą dempingo skirtumą.
7.2. Laikinosios priemonės
(118)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti nustatytos antidempingo skirtumui lygios laikinosios antidempingo priemonės.
(119)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito norma KLR yra 36,6 %.
(120)
Primenama, kad Europos Sąjungos rinką iš esmės reguliuoja vykdomi viešieji konkursai, kurių rinka labai maža ir turi nedaug dalyvių. Todėl siekiant didesnio skaidrumo ir atidžiau stebėti priemonių veiksmingumą, atrodo tinkama paprašyti atitinkamų valstybių narių institucijų periodiškai Komisijai teikti konfidencialią informaciją apie viešųjų pirkimo sutarčių sudarymą.
8. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(121)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente padarytos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sistemoms, skirtoms kroviniams skenuoti, kurių veikimas pagrįstas neutronų technologijos arba rentgeno, kai spindulių šaltinis 250 KeV arba daugiau, arba alfa, beta arba gama spinduliuotės naudojimu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 e ex 9030 10 00 (TARIC kodai 9022190010, 9022290010, 9027801710 and 9030100091), ir autotransporto priemonėms su tokiomis sistemomis, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8705 90 90 (TARIC kodas 8705909010) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžtų produktų neto kainai Europos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 36,6 %.
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Europos Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali teikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 16 d.