TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 168/2007
2007 m. vasario 15 d.
įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę,
kadangi:
(1)
Europos Sąjunga grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais, t. y. valstybėms narėms bendromis vertybėmis.
(2)
Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija (2), atsižvelgiant į jos statusą ir taikymo sritį, ir pridėti paaiškinimai atspindi teises, kylančias pirmiausia iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų ir tarptautinių įsipareigojimų, Europos Sąjungos sutarties, Bendrijų sutarčių, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos, Bendrijos ir Europos Tarybos priimtų socialinių chartijų ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo bei Europos žmogaus teisių teismo praktikos.
(3)
Įgyvendindamos Bendrijos teisę Bendrija ir jos valstybės narės privalo gerbti pagrindines teises.
(4)
Daugiau žinių ir platesnio masto informuotumas pagrindinių teisių klausimais Sąjungoje padeda užtikrinti visapusišką pagarbą pagrindinėms teisėms. Šio tikslo būtų lengviau siekti įsteigus Bendrijos agentūrą, kurios užduotys būtų teikti informaciją ir duomenis pagrindinių teisių klausimais. Be to, veiksmingų institucijų, veikiančių žmogaus teisių apsaugos ir propagavimo srityje, plėtojimas yra bendra tarptautinės bendruomenės ir Europos šalių visuomenės vertybė, kaip pažymėta 1997 m. rugsėjo 30 d. Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendacijoje Nr. R (97) 14.
(5)
2003 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime valstybių narių atstovai susitarė Reglamentu (EB) Nr. 1035/97 (3) įsteigto Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro pagrindu ir išplėtus jo įgaliojimus įsteigti Žmogaus teisių agentūrą. Susitikime jie taip pat nuspendė, kad Agentūros buveinė turėtų likti Vienoje.
(6)
Komisija pritarė ir pranešė apie savo ketinimą tuo klausimu pateikti pasiūlymą dėl Reglamento (EB) Nr. 1035/97 pakeitimo. 2004 m. spalio 25 d. Komisija paskelbė komunikatą dėl Pagrindinių teisių agentūros, kurio pagrindu buvo surengtos plataus masto konsultacijos su visuomene.
(7)
Todėl dabartinio Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro pagrindu turėtų būti įsteigta Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, kuri, atitinkamoms Bendrijos ir jos valstybių narių institucijoms bei įstaigoms įgyvendinant Bendrijos teisę, teiktų joms informaciją, pagalbą ir patirtį pagrindinių teisių srityje, kad padėtų joms visapusiškai gerbti pagrindines teises, kai jos savo pagal savo atitinkamą kompetenciją imasi priemonių ar nustato veiklos kryptis.
(8)
Pripažįstama, kad Agentūra turėtų veikti tik Bendrijos teisės taikymo srityje.
(9)
Vykdydama savo užduotis Agentūra remiasi pagrindinėmis teisėmis, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje, taip pat Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir kaip atspindėta pirmiausia Pagrindinių teisių chartijoje, atsižvelgiant į jos statusą, ir pridėtuose paaiškinimuose. Glaudus ryšys su Chartija turėtų atsispindėti Agentūros pavadinime.
(10)
Kadangi Agentūra steigiama esamo Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėsenos centro pagrindu, jos veikla kaip svarbius pagrindinių teisių apsaugos elementus turėtų apimti rasizmo, ksenofobijos ir antisemitizmo reiškinius, mažumoms priklausančių asmenų teisių apsaugą, taip pat lyčių lygybę.
(11)
Agentūros veiklos teminės sritys turėtų būti nustatytos daugiametėje programoje, tokiu būdu apibrėžiant Agentūros veiklos ribas. Kadangi daugiametė programa yra politinės svarbos, svarbu kad Taryba priimtų ją pati, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.
(12)
Agentūra turėtų rinkti objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie besikeičiančią padėtį pagrindinių teisių srityje, analizuoti šią informaciją, kad būtų nustatyti šių teisių pažeidimo priežastys, padariniai ir poveikis, bei nagrinėti geros praktikos pavyzdžius šioje srityje.
(13)
Nekliudydama Sutartyje nustatytoms teisėkūros ir teisminėms procedūroms, Agentūra turėtų turėti teisę savo iniciatyva ar Europos Parlamento, Tarybos arba Komisijos prašymu teikti nuomones Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms, pastarosioms įgyvendinant Bendrijos teisę. Nepaisant to, institucijos turėtų turėti galimybę paprašyti nuomonės dėl jų pasiūlymų dėl teisės aktų ar pozicijų, kurių jos laikosi teisėkūros procedūrų metu, kiek tai susiję su jų atitikimu pagrindinėms teisėms.
(14)
Agentūra turėtų pateikti metinę ataskaitą, kurioje būtų aptariami Agentūros veiklos sritims priklausantys pagrindinių teisių klausimai, taip pat akcentuojami geros praktikos pavyzdžiai. Be to, Agentūra turėtų rengti temines ataskaitas Sąjungos politikos kryptims ypač aktualiomis temomis.
(15)
Agentūra turėtų imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama didinti visuomenės informuotumą apie jos pagrindines teises, galimybes jomis naudotis ir įvairius jų įgyvendinimo užtikrinimo mechanizmus, tačiau ji neturėtų pati nagrinėti individualių skundų.
(16)
Agentūra turėtų kuo glaudžiau bendradarbiauti su visomis atitinkamomis Sąjungos institucijomis, taip pat su Bendrijos ir Sąjungos organais, įstaigomis ir agentūromis, kad būtų išvengta veiklos dubliavimosi, visų pirma dėl būsimo Europos lyčių lygybės instituto.
(17)
Kadangi bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis yra esminis sėkmingo Agentūros užduočių vykdymo elementas, ji turėtų, tarpininkaujant įvairiems jos organams, glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis; šiuo tikslu valstybės narės turėtų paskirti nacionalinius ryšių palaikymo pareigūnus, kurie būtų pagrindiniai Agentūros kontaktiniai asmenys valstybėse narėse. Pirmiausia Agentūra turėtų palaikyti ryšius su nacionaliniais ryšių palaikymo pareigūnais dėl Agentūros rengiamų ataskaitų ir kitų dokumentų.
(18)
Agentūra turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos Taryba. Toks bendradarbiavimas turėtų garantuoti, kad bus išvengta Agentūros ir Europos Tarybos veiklos dubliavimosi, pirmiausia tobulinant mechanizmus, kuriais siekiama užtikrinti papildomumą ir pridėtinę vertę, pavyzdžiui, dvišalio bendradarbiavimo susitarimo sudarymas ir Europos Tarybos paskirto nepriklausomo asmens dalyvavimas Agentūros valdymo struktūrose, tinkamai apibrėžus jo balsavimo teises.
(19)
Pripažindama svarbų pilietinės visuomenės vaidmenį pagrindinių teisių apsaugos srityje, Agentūra turėtų skatinti dialogą su pilietine visuomene ir glaudžiai bendradarbiauti su pagrindinių teisių srityje veikiančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis bei pilietinės visuomenės institucijomis. Ji turėtų sukurti bendradarbiavimo tinklą, vadinamą Pagrindinių teisių platforma, kad būtų užmegztas aiškią struktūrą turintis ir vaisingas dialogas bei pradėta glaudžiai bendradarbiauti su visais suinteresuotais subjektais.
(20)
Atsižvelgiant į savitas Agentūros funkcijas, kiekviena valstybė narė į Valdančiąją tarybą turėtų paskirti po vieną nepriklausomą ekspertą. Atsižvelgiant į principus, susijusius su nacionalinių žmogaus teisių apsaugos ir propagavimo institucijų statusu ir veikimu (Paryžiaus principus), Tarybos sudėtis turėtų užtikrinti Agentūros nepriklausomumą nuo Bendrijos institucijų ir nuo valstybių narių vyriausybių bei sutelkti kuo platesnę profesinę patirtį pagrindinių teisių srityje.
(21)
Kad būtų užtikrinta aukšta Agentūros darbo mokslinė kokybė, Agentūra turėtų remtis Moksliniu komitetu, kuris orientuotų jos darbą vadovaudamasis moksliniu objektyvumu.
(22)
Valdančiosios tarybos, Vykdomosios valdybos ir Mokslinio komiteto narius skiriančios institucijos turėtų siekti užtikrinti, kad šiuose organuose būtų išlaikyta moterų ir vyrų dalyvavimo pusiausvyra. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam, kad Agentūros personalo sudėtis taip pat atspindėtų moterų ir vyrų dalyvavimo pusiausvyrą.
(23)
Atsižvelgiant į svarbų Europos Parlamento vaidmenį ginant, integruojant ir propaguojant pagrindines teises, jis turėtų dalyvauti Agentūros veikloje, taip pat priimant Agentūros daugiametę programą ir, atsižvelgiant į ypatingą Agentūros pobūdį bei užduotį, atrenkant kandidatus, siūlomus Agentūros direktoriaus postui užimti, tačiau tai neturėtų būti precedentas kitų Agentūrų atveju.
(24)
Agentūra turėtų taikyti atitinkamus Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius galimybę visuomenei susipažinti su dokumentais, kaip nustatyta 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4), asmenų apsaugą, susijusią su asmens duomenų tvarkymu, kaip nustatyta 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5), ir kalbų vartojimą, kaip nustatyta 1958 m. balandžio 15 d. Reglamente Nr. 1, nustatančiame kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (6) bei 1994 m. lapkričio 28 d. Reglamente (EB) Nr. 2965/94, įsteigiančiame Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrą (7).
(25)
Agentūrai turėtų būti taikomas 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) 185 straipsnyje, ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (9).
(26)
Agentūros personalui ir jos direktoriui turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos Bendrijų institucijų bendrai priimtos taisyklės dėl šių tarnybos nuostatų ir įdarbinimo sąlygų taikymo, įskaitant taisykles, reglamentuojančias direktoriaus atleidimą.
(27)
Agentūra turėtų būti juridinis asmuo ir perimti visas Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro teisines pareigas, finansinius įsipareigojimus ar atsakomybę arba Centro sudarytus susitarimus, taip pat darbo sutartis su Centro personalu.
(28)
Agentūros veikloje turėtų galėti dalyvauti šalys kandidatės. Be to, Agentūros veikloje turėtų būti leista dalyvauti šalims, su kuriomis yra pasirašytas stabilizacijos ir asociacijos susitarimas, kadangi tai sudarys Sąjungai galimybę paremti šių šalių pastangas siekti Europos integracijos palengvinant laipsnišką jų teisės suderinimą su Bendrijos teise, taip pat pažangiosios patirties ir geros praktikos perdavimą tose acquis srityse, kurios bus pagrindinis reformų proceso Vakarų Balkanuose atskaitos taškas.
(29)
Agentūra turėtų reikiamu laiku inicijuoti būtinus jos veiklos įvertinimus, kuriais butų grindžiama Agentūros veiklos masto, užduočių ir darbo metodų peržiūra.
(30)
Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. palyginamos ir patikimos informacijos bei duomenų teikimas Europos lygiu, kad Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms būtų padedama gerbti pagrindines teises, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl pasiūlyto veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina šiems tikslams pasiekti.
(31)
Prisidėdama prie to, kad Bendrijos teisėje būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės teisės, Agentūra gali padėti pasiekti Bendrijos tikslus. Sutartis nenumato kitų įgaliojimų šiam reglamentui priimti, išskyrus nurodytus 308 straipsnyje.
(32)
Nė viena šio reglamento nuostata neturėtų būti aiškinama kaip turinti įtakos klausimui, ar Agentūros veiklos sritis gali būti išplėsta įtraukiant policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose sritis.
(33)
Kadangi steigiant Agentūrą turėtų būti iš esmės pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1035/97, siekiant aiškumo jį reikėtų panaikinti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 SKYRIUS
DALYKAS, TIKSLAS, TAIKYMO SRITIS, UŽDUOTYS IR VEIKLOS SRITYS
1 straipsnis
Dalykas
Įsteigiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (toliau - Agentūra).
2 straipsnis
Tikslas
Agentūros tikslas yra teikti pagalbą atitinkamoms Bendrijos ir jos valstybių narių institucijoms, organams, biurams ir agentūroms, joms įgyvendinant Bendrijos teisę, ir dalintis patirtimi pagrindinių teisių srityje, siekiant joms padėti visapusiškai gerbti pagrindines teises, kai jos pagal savo atitinkamą kompetenciją imasi priemonių ar nustato veiksmų kryptis.
3 straipsnis
Taikymo sritis
1. Siekdama 2 straipsnyje nustatytų tikslų, Agentūra savo užduotis vykdo neperžengdama Bendrijos kompetencijos ribų, kaip nustatyta Europos bendrijos steigimo sutartyje.
2. Vykdydama savo užduotis Agentūra remiasi pagrindinėmis teisėmis, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje.
3. Agentūra sprendžia pagrindinių teisių klausimus įgyvendinant Bendrijos teisę Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse.
4 straipsnis
Užduotys
1. Kad pasiektų 2 straipsnyje nustatytą tikslą ir neviršydama 3 straipsnyje nustatytos kompetencijos Agentūra:
a)
renka, registruoja, nagrinėja ir platina svarbią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją bei duomenis, įskaitant valstybių narių, Sąjungos institucijų, taip pat Bendrijos ir Sąjungos organų, biurų ir agentūrų, mokslinių tyrimų centrų, nacionalinių organų, nevyriausybinių organizacijų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų, pirmiausia Europos Tarybos kompetentingų organų, jai perduotų tyrimų ir stebėsenos rezultatus;
b)
bendradarbiaudama su Komisija ir valstybėmis narėmis kuria duomenų palyginamumo, objektyvumo ir patikimumo gerinimo Europos lygiu metodus ir standartus;
c)
Europos Parlamento, Tarybos arba Komisijos prašymu, kai tikslinga ir suderinama su jos prioritetais bei metine darbo programa, vykdo, bendradarbiauja vykdant arba skatina mokslinius bei nuomonių tyrimus, parengiamuosius tyrimus ir galimybių studijas;
d)
savo iniciatyva arba Europos Parlamento, Tarybos arba Komisijos prašymu parengia ir paskelbia išvadas bei nuomones tam tikrų sričių teminiais klausimais, skirtas Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms, joms įgyvendinant Bendrijos teisę;
e)
skelbia metinę ataskaitą, kurioje aptariami Agentūros veiklos sritims priklausantys pagrindinių teisių klausimai, taip pat akcentuojami geros praktikos pavyzdžiai;
f)
skelbia temines ataskaitas, pagrįstas analize, moksliniais bei nuomonių tyrimais;
g)
skelbia savo veiklos metinę ataskaitą; ir
h)
rengia ryšių strategiją ir skatina dialogą su pilietine visuomene, kad padidintų visuomenės informuotumą apie pagrindines teises ir aktyviai skleistų informaciją apie savo veiklą.
2. 1 dalyje nurodytos išvados, nuomonės ir ataskaitos gali būti susijusios su Komisijos pasiūlymais pagal Sutarties 250 straipsnį arba su pozicijomis, kurių teisėkūros procedūrų metu laikosi institucijos, tik jei atitinkama institucija yra pateikusi prašymą pagal 1 dalies d punktą. Jose nenagrinėjamas teisės aktų teisėtumo klausimas, kaip apibrėžta Sutarties 230 straipsnyje, arba klausimas, ar valstybė narė neįvykdė savo įsipareigojimo pagal Sutartį, kaip apibrėžta Sutarties 226 straipsnyje.
5 straipsnis
Veiklos sritys
1. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, priima Agentūros daugiametę programą. Rengdama pasiūlymą Komisija konsultuojasi su Valdančiąja taryba.
2. Programa:
a)
apima penkerius metus;
b)
nustato Agentūros veiklos temines sritis, kurios turi apimti kovą su rasizmu, ksenofobija ir susijusiu nepakantumu;
c)
turi atitikti Sąjungos prioritetus, deramai atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijose ir Tarybos išvadose pateikiamas gaires pagrindinių teisių srityje;
d)
deramai atsižvelgia į Agentūros finansinius ir žmogiškuosius išteklius; ir
e)
apima nuostatas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad jos veikla papildytų kitų Bendrijos ir Sąjungos organų, biurų ir agentūrų vykdomą veiklą, taip pat Europos Tarybos ir kitų tarptautinių organizacijų pagrindinių teisių srityje vykdomą veiklą.
3. Agentūra savo užduotis vykdo neperžengdama daugiametėje programoje nustatytų teminių sričių ribų. Tai nepariboja galimybės Agentūrai atsakyti į Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymus pagal 4 straipsnio 1 dalies c ir d punktus, peržengiant šių teminių sričių ribas, jei tai leidžia jos finansiniai ir žmogiškieji ištekliai.
4. Agentūra vykdo savo užduotis remdamasi savo metine darbo programa ir deramai atsižvelgdama į turimus finansinius ir žmogiškuosius išteklius.
2 SKYRIUS
DARBO METODAI IR BENDRADARBIAVIMAS
6 straipsnis
Darbo metodai
1. Kad užtikrintų objektyvios, patikimos ir palyginamos informacijos teikimą, Agentūra, remdamasi įvairių kiekvienos valstybės narės organizacijų ir organų kompetencija ir atsižvelgdama į būtinybę, kad renkant duomenis dalyvautų ir nacionalinės valdžios institucijos:
a)
kuria ir koordinuoja informacijos tinklus bei naudojasi esamais tinklais;
b)
organizuoja išorės ekspertų susitikimus; ir
c)
kai būtina, sudaro ad hoc darbo grupes.
2. Kad pasiektų papildomumą ir garantuotų kuo geriausią išteklių panaudojimą, vykdydama savo veiklą Agentūra prireikus atsižvelgia į surinktą informaciją ir veiklą, kurią vykdo visų pirma:
a)
Sąjungos institucijos ir Bendrijos bei Sąjungos organai, biurai ir agentūros, taip pat valstybių narių organai, biurai ir agentūros;
b)
Europos Taryba, remdamasi Europos Tarybos stebėsenos ir kontrolės mechanizmų nustatytais faktais ir veikla, bei Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro veikla; ir
c)
Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), Jungtinės Tautos ir kitos tarptautinės organizacijos.
3. Agentūra gali sudaryti sutartis, pirmiausia subrangos susitarimus, su kitomis organizacijomis, kad būtų atliktos užduotys, kurias ji joms gali pavesti. Agentūra taip pat gali teikti dotacijas, skirtas atitinkamam bendradarbiavimui bei bendriems veiksmas skatinti, ypač 8 ir 9 straipsniuose nurodytoms nacionalinėms ir tarptautinėms organizacijoms.
7 straipsnis
Santykiai su atitinkamais Bendrijos organais, biurais ir agentūromis
Agentūra užtikrina tinkamą veiklos koordinavimą su atitinkamais Bendrijos organais, biurais ir agentūromis. Bendradarbiavimo sąlygos prireikus nustatomos susitarimo memorandumuose.
8 straipsnis
Bendradarbiavimas su organizacijomis valstybių narių ir tarptautiniu lygiu
1. Kad užtikrintų glaudų bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, kiekviena valstybė narė paskiria vyriausybės pareigūną nacionaliniu ryšių palaikymo pareigūnu, kuris yra svarbiausias Agentūros kontaktinis asmuo valstybėje narėje. Nacionaliniai ryšių palaikymo pareigūnai gali, inter alia, teikti direktoriui nuomones dėl daugiametės programos projekto prieš jį pateikiant Valdančiajai tarybai. Agentūra nacionaliniams ryšių palaikymo pareigūnams praneša apie visus dokumentus, parengtus pagal 4 straipsnio 1 dalies a, b, c, d, e, f, g ir h punktus.
2. Vykdydama savo užduotis Agentūra bendradarbiauja su:
a)
vyriausybinėmis organizacijomis ir viešosiomis įstaigomis, veikiančiomis valstybėse narėse pagrindinių teisių srityje, įskaitant nacionalines žmogaus teisių institucijas; ir
b)
Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), ypač su Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuru (ODIHR), Jungtinėmis Tautomis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis.
3. 2 dalyje numatyta administracinė bendradarbiavimo tvarka turi atitikti Bendrijos teisę; ją nustato Valdančioji taryba, remdamasi projektu, kurį pateikia direktorius, po to, kai Komisija pateikia savo nuomonę. Tuo atveju, kai Komisija nepritaria tokiai tvarkai, Valdančioji taryba ją peržiūri ir priima, prireikus su pakeitimais, dviejų trečdalių visų narių balsų dauguma.
9 straipsnis
Bendradarbiavimas su Europos Taryba
Kad išvengtų veiklos dubliavimosi ir užtikrintų papildomumą bei pridėtinę vertę, Agentūra derina savo veiklą su Europos Tarybos veikla, visų pirma dėl savo metinės darbo programos pagal 12 straipsnio 6 dalies a punktą ir dėl bendradarbiavimo su pilietine visuomene pagal 10 straipsnį. Todėl, laikydamasi Sutarties 300 straipsnyje numatytos tvarkos, Bendrija sudaro susitarimą su Europos Taryba, kad būtų užmegztas glaudus Europos Tarybos ir Agentūros bendradarbiavimas. Šiame susitarime numatoma, kad Europos Taryba paskirs nepriklausomą asmenį Agentūros Valdančiosios tarybos nariu ir Vykdomosios valdybos nariu pagal 12 ir 13 straipsnius.
10 straipsnis
Bendradarbiavimas su pilietine visuomene; Pagrindinių teisių platforma
1. Agentūra glaudžiai bendradarbiauja su nevyriausybinėmis organizacijomis ir su pilietinės visuomenės institucijomis, veikiančiomis pagrindinių teisių srityje, įskaitant kovą su rasizmu ir ksenofobija nacionaliniu, Europos ar tarptautiniu lygiu. Tuo tikslu Agentūra sukuria bendradarbiavimo tinklą („Pagrindinių teisių platformą“), kurį sudaro nevyriausybinės organizacijos, veikiančios pagrindinių teisių srityje, profesinės sąjungos ir darbdavių organizacijos, atitinkamos socialinės ir profesinės organizacijos, bažnyčios, religinės, filosofinės ir nereliginės organizacijos, universitetai ir kiti Europos ir tarptautinių organų bei organizacijų kvalifikuoti ekspertai.
2. Pagrindinių teisių platforma sudaro mechanizmą, skirtą keistis informacija ir kaupti žinias. Ja užtikrinamas glaudus Agentūros ir susijusių suinteresuotų subjektų bendradarbiavimas.
3. Pagrindinių teisių platforma yra atvira visiems suinteresuotiems ir kvalifikuotiems subjektams pagal 1 dalį. Agentūra gali kreiptis į Pagrindinių teisių platformos narius atsižvelgdama į konkrečius poreikius, susijusius su sritimis, laikomomis Agentūros darbo prioritetu.
4. Agentūra kreipiasi į Pagrindinių teisių platformą visų pirma, kad ji:
a)
pateiktų pasiūlymus Valdančiajai tarybai dėl metinės darbo programos, kuri turi būti patvirtinta pagal 12 straipsnio 6 dalies a punktą;
b)
pateiktų atsiliepimus ir siūlytų tolesnius veiksmus Valdančiajai tarybai dėl metinės ataskaitos, numatytos 4 straipsnio 1 dalies e punkte; ir
c)
perduotų direktoriui ir Moksliniam komitetui su Agentūros veikla susijusių konferencijų, seminarų ir posėdžių rezultatus bei rekomendacijas.
5. Pagrindinių teisių platforma koordinuojama prižiūrint direktoriui.
3 SKYRIUS
VEIKLOS ORGANIZAVIMAS
11 straipsnis
Agentūros organai
Agentūrą sudaro:
a)
Valdančioji taryba;
b)
Vykdomoji valdyba;
c)
Mokslinis komitetas ir
d)
direktorius.
12 straipsnis
Valdančioji taryba
1. Valdančiąją tarybą sudaro atitinkamą patirtį valstybinio ar privačiojo sektoriaus organizacijų valdymo srityje bei žinių pagrindinių teisių srityje turintys asmenys:
a)
po vieną kiekvienos valstybės narės paskirtą nepriklausomą asmenį, einantį aukšto lygio pareigas nepriklausomoje nacionalinėje žmogaus teisių institucijoje ar kitoje valstybinio ar privačiojo sektoriaus organizacijoje;
b)
vienas nepriklausomas asmuo, kurį paskiria Europos Taryba; ir
c)
du Komisijos atstovai.
2. Kiekvienam Valdančiosios tarybos nariui gali atstovauti pirmiau nurodytus reikalavimus atitinkantis ir pagal tą pačią procedūrą paskirtas pakaitinis narys. Tarybos narių ir pakaitinių narių sąrašą Agentūra skelbia ir atnaujina savo interneto svetainėje.
3. Valdančiosios tarybos narių ir pakaitinių narių kadencija yra penkeri metai. Ji nepratęsiama.
4. Išskyrus įprasto pakeitimo ar mirties atvejus, nario arba pakaitinio nario kadencija baigiasi tik jam atsistatydinus. Tačiau, kai narys ar pakaitinis narys nebeatitinka nepriklausomumo kriterijų, jis nedelsdamas apie tai informuoja Komisiją ir Agentūros direktorių. Suinteresuota šalis likusiam kadencijos laikui paskiria naują narį ar pakaitinį narį. Suinteresuota šalis taip pat likusiam kadencijos laikui paskiria naują narį ar naują pakaitinį narį, jei Valdančioji taryba, remdamasi trečdalio savo narių pasiūlymu arba Komisijos pasiūlymu, nustato, kad atitinkamas narys ar pakaitinis narys nebeatitinka nepriklausomumo kriterijų. Jei likęs kadencijos laikas yra trumpesnis nei dveji metai, naujojo nario ar pakaitinio nario įgaliojimai gali būti pratęsti iki viso penkerių metų trukmės kadencijos laiko.
5. Valdančioji taryba savo pirmininką, pirmininko pavaduotoją ir kitus du 13 straipsnio 1 dalyje nurodytus Vykdomosios valdybos narius renka iš pagal 1 dalies a punktą paskirtų savo narių dviejų su puse metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą.
6. Valdančioji taryba užtikrina, kad Agentūra atliktų jai pavestas užduotis. Ji planuoja ir prižiūri Agentūros veiklą. Visų pirma ji:
a)
patvirtina Agentūros metinę darbo programą, atsižvelgdama į daugiametę programą ir remdamasi projektu, kurį pateikia Agentūros direktorius, po to, kai Komisija ir Mokslinis komitetas pateikia nuomones. Metinė darbo programa atitinka turimus finansinius ir žmogiškuosius išteklius ir joje atsižvelgiama į Bendrijos tiriamąjį ir statistinį darbą. Metinė darbo programa perduodama Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai;
b)
patvirtina 4 straipsnio 1 dalies e ir g punktuose nurodytas metines ataskaitas, pastarojoje visų pirma palygindama rezultatus su metinės darbo programos tikslais; nepažeidžiant 14 straipsnio 5 dalies, prieš patvirtinant 4 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytą ataskaitą, konsultuojamasi su Moksliniu komitetu; ataskaitos ne vėliau kaip iki birželio 15 d. perduodamos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui;
c)
skiria ir prireikus atleidžia Agentūros direktorių;
d)
patvirtina Agentūros metinio biudžeto projektą ir galutinį metinį biudžetą;
e)
direktoriaus atžvilgiu naudojasi 24 straipsnio 2 dalyje nustatytais įgaliojimais ir vykdo įgaliojimus, susijusius su direktoriaus drausme;
f)
parengia metinę Agentūros išlaidų ir pajamų sąmatą ir siunčia ją Komisijai pagal 20 straipsnio 5 dalį;
g)
tvirtina Agentūros darbo tvarkos taisykles remdamasi projektu, kurį pateikia direktorius, po to, kai Komisija, Mokslinis komitetas ir 1 dalies b punkte paminėtas asmuo pateikia savo nuomonę;
h)
priima Agentūrai taikomas finansines taisykles remdamasi projektu, kurį pateikia direktorius, po to, kai Komisija pateikia nuomonę, pagal 21 straipsnio 11 dalį;
i)
patvirtina reikiamas priemones, kad būtų įgyvendinti Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, pagal 24 straipsnio 3 dalį;
j)
patvirtina priemones, susijusias su skaidrumu ir galimybe susipažinti su dokumentais pagal 17 straipsnio 2 dalį;
k)
skiria ir atšaukia Mokslinio komiteto narius pagal 14 straipsnio 1 ir 3 dalis; ir
l)
nustato, kad Valdančiosios tarybos narys ar pakaitinis narys nebeatitinka nepriklausomumo kriterijų pagal 4 dalį.
7. Valdančioji taryba gali perduoti savo pareigas Vykdomajai valdybai, išskyrus pareigas, susijusias su 6 dalies a, b, c, d, e, g, h, k ir l punktuose nurodytais klausimais.
8. Valdančioji taryba sprendimus priima atiduotų balsų dauguma, išskyrus 5 dalyje ir 6 dalies a, b, c, d, e, g, k ir l punktuose nurodytus sprendimus, kuriems priimti būtina dviejų trečdalių visų narių balsų dauguma, ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodytus sprendimus, kuriuos Valdančioji taryba priima vieningai. Kiekvienas Valdančiosios tarybos narys arba, kai jo nėra, jo pakaitinis narys turi vieną balsą. Lemiamą balsą turi Tarybos pirmininkas. Europos Tarybos paskirtas asmuo gali balsuoti priimant 6 dalies a, b ir k punktuose nurodytus sprendimus.
9. Pirmininkas du kartus per metus sušaukia Tarybos posėdį, neapribodamas galimybės sušaukti neeilinius posėdžius. Pirmininkas neeilinius posėdžius sušaukia savo iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio Valdančiosios tarybos narių prašymu.
10. Mokslinio komiteto pirmininkas ar pirmininko pavaduotojas ir Europos lyčių lygybės instituto direktorius Valdančiosios tarybos posėdžiuose gali dalyvauti stebėtojų teisėmis. Kitų atitinkamų Bendrijos agentūrų ir Sąjungos organų bei kitų 8 ir 9 straipsniuose nurodytų tarptautinių organų direktoriai taip pat gali dalyvauti stebėtojų teisėmis, kai yra pakviesti Vykdomosios valdybos.
13 straipsnis
Vykdomoji valdyba
1. Valdančiajai tarybai padeda Vykdomoji valdyba. Vykdomąją valdybą sudaro Valdančiosios tarybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas, du kiti Valdančiosios tarybos nariai, išrinkti Valdančiosios tarybos pagal 12 straipsnio 5 dalį, ir vienas iš Komisijos atstovų Valdančiojoje taryboje. Europos Tarybos į Valdančiąją tarybą paskirtas asmuo gali dalyvauti Vykdomosios valdybos posėdžiuose.
2. Vykdomosios valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas, kai būtina parengti Valdančiosios tarybos sprendimus ir padėti bei patarti direktoriui. Valdyba sprendimus priima paprasta balsų dauguma.
3. Direktorius dalyvauja Vykdomosios valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.
14 straipsnis
Mokslinis komitetas
1. Mokslinį komitetą sudaro vienuolika nepriklausomų asmenų, turinčių aukštą kvalifikaciją pagrindinių teisių srityje. Valdančioji taryba skiria narius taikydama skaidrią konkurso ir kandidatų atrankos tvarką, pasikonsultavusi su Europos Parlamento kompetentingu komitetu. Valdančioji taryba užtikrina tolygų geografinį atstovavimą. Valdančiosios tarybos nariai negali būti Mokslinio komiteto nariais. 12 straipsnio 6 dalies g punkte nurodytose Darbo tvarkos taisyklėse nustatomos išsamios Mokslinio komiteto narių paskyrimo sąlygos.
2. Mokslinio komiteto narių kadencija yra penkeri metai. Ji nepratęsiama.
3. Mokslinio komiteto nariai yra nepriklausomi. Jie gali būti pakeisti tik jų prašymu arba kai jie nuolat negali atlikti savo pareigų. Tačiau kai narys nebeatitinka nepriklausomumo kriterijų, jis nedelsdamas apie tai informuoja Komisiją ir Agentūros direktorių. Kitu atveju Valdančioji taryba trečdalio savo narių pasiūlymu gali paskelbti nepriklausomumo stoką ir atitinkamą asmenį atšaukti. Valdančioji taryba paprastiems nariams taikoma tvarka likusiam kadencijos laikui paskiria naują narį. Jei likęs kadencijos laikas yra trumpesnis nei dveji metai, naujojo nario įgaliojimai gali būti pratęsti iki viso penkerių metų trukmės kadencijos laiko. Mokslinio komiteto narių sąrašą Agentūra skelbia ir atnaujina savo interneto svetainėje.
4. Mokslinis komitetas išsirenka pirmininką ir jo pavaduotoją vienerių metų kadencijai.
5. Mokslinis komitetas garantuoja Agentūros darbo mokslinę kokybę, atitinkamai orientuodamas jos darbą. Tuo tikslu direktorius kuo anksčiau pakviečia Mokslinį komitetą dalyvauti ruošiant visus dokumentus, kurie rengiami pagal 4 straipsnio 1 dalies a, b, c, d, e, f ir h punktus.
6. Mokslinis komitetas pasisako dviejų trečdalių balsų dauguma. Pirmininkas jį sušaukia keturis kartus per metus. Prireikus pirmininkas savo iniciatyva arba ne mažiau kaip keturių Mokslinio komiteto narių prašymu pradeda rašytinę procedūrą arba sušaukia neeilinius posėdžius.
15 straipsnis
Direktorius
1. Agentūrai vadovauja direktorius, kurį Valdančioji taryba skiria 2 dalyje numatyta bendradarbiavimo („derinimo“) tvarka.
Direktorius skiriamas atsižvelgiant į jo nuopelnus, patirtį pagrindinių teisių srityje ir administravimo bei vadovavimo įgūdžius.
2. Ši bendradarbiavimo tvarka yra tokia:
a)
Remiantis po konkurso paskelbimo ir skaidrios atrankos procedūros Komisijos parengtu sąrašu, prieš paskyrimą paraiškas pateikusių asmenų bus paprašyta kreiptis į Tarybą ir kompetentingą Europos Parlamento komitetą bei atsakyti į klausimus;
b)
Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba pateiks savo nuomones ir kandidatų sąrašus pirmenybės tvarka;
c)
Valdančioji taryba direktorių skirs atsižvelgusi į šias nuomones.
3. Direktorius skiriamas 5 metų kadencijai.
Per devynis mėnesius, likusius iki šio laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka įvertinimą. Konkrečiai Komisija įvertina:
a)
direktoriaus veiklą ir
b)
ateinančių metų Agentūros uždavinius ir poreikius.
Valdančioji Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į įvertinimo ataskaitą, tik tais atvejais, kai tai gali būti pateisinta Agentūros uždaviniais ir poreikiais, gali vieną kartą ne ilgiau kaip trejiems metams pratęsti direktoriaus kadenciją.
Valdančioji taryba apie savo ketinimą pratęsti direktoriaus įgaliojimų laikotarpį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. Likus mėnesiui iki to laiko, kai Valdančioji taryba oficialiai priima sprendimą pratęsti šių įgaliojimų laikotarpį, direktoriaus gali būti paprašyta padaryti pareiškimą Europos Parlamento kompetentingame komitete ir atsakyti į jo narių klausimus.
Jei kadencija nepratęsiama, direktorius savo pareigas eina tol, kol nepaskiriamas jį pakeičiantis asmuo.
4. Direktorius yra atsakingas už:
a)
4 straipsnyje nurodytų užduočių vykdymą; visų pirma pagal 4 straipsnio 1 dalies a, b, c, d, e, f, g ir h punktus sudarytų dokumentų rengimą ir skelbimą bendradarbiaujant su Moksliniu komitetu;
b)
Agentūros metinės darbo programos rengimą ir įgyvendinimą;
c)
visus personalo klausimus, visų pirma naudojimąsi personalo atžvilgiu 24 straipsnio 2 dalyje nustatytomis galiomis;
d)
einamųjų reikalų administravimo klausimus;
e)
agentūros biudžeto įgyvendinimą pagal 21 straipsnį;
f)
su Agentūros tikslų vykdymu susijusių veiksmingų stebėsenos ir įvertinimo procedūrų įgyvendinimą taikant pripažintus profesinius standartus. Direktorius kasmet informuoja Valdančiąją tarybą apie stebėsenos sistemos rezultatus;
g)
bendradarbiavimą su nacionaliniais ryšių palaikymo pareigūnais; ir
h)
bendradarbiavimą su pilietine visuomene, įskaitant Pagrindinių teisių platformos koordinavimą pagal 10 straipsnį.
5. Direktorius vykdo savo užduotis nepriklausomai. Už savo veiklos valdymą jis atsiskaito Valdančiajai tarybai ir dalyvauja jos posėdžiuose be balsavimo teisės.
6. Europos Parlamentas arba Taryba bet kada gali pakviesti direktorių dalyvauti posėdyje bet kuriuo su Agentūros veikla susijusiu klausimu.
7. Valdančioji taryba, remdamasi trečdalio savo narių arba Komisijos pasiūlymu, gali atleisti direktorių nepasibaigus jo kadencijai.
4 SKYRIUS
VEIKLA
16 straipsnis
Nepriklausomumas ir visuomenės interesai
1. Agentūra savo užduotis vykdo visiškai nepriklausomai.
2. Valdančiosios tarybos nariai ir pakaitiniai nariai, Mokslinio komiteto nariai ir direktorius įsipareigoja veikti visuomenės labui. Šiuo tikslu jie pateikia interesų deklaraciją, patvirtindami, kad neturi jokių interesų, kurie galėtų būti laikomi kenkiančiais jų nepriklausomumui, arba jokių tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi kenkiančiais jų nepriklausomumui. Ši deklaracija pateikiama raštu pradedant eiti pareigas ir patikslinama, jei atsiranda su interesais susijusių pokyčių. Agentūra ją skelbia savo interneto svetainėje.
17 straipsnis
Skaidrumas ir galimybė susipažinti su dokumentais
1. Agentūra plėtoja gerą administracinę praktiką, kad užtikrintų aukščiausią įmanomą jos veiklos skaidrumo lygį.
Agentūros turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.
2. Valdančioji taryba per šešis mėnesius nuo Agentūros veiklos pradžios priima specialias 1 dalies praktinio įgyvendinimo taisykles. Jos, inter alia, apima taisykles, reglamentuojančias:
a)
posėdžių atvirumą;
b)
Agentūros darbų, įskaitant Mokslinio komiteto darbus, skelbimą ir
c)
priemones Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinti.
3. Tais atvejais, kai Agentūra priima sprendimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateikiamas skundas ombudsmenui arba ieškinys Europos Bendrijų Teisingumo Teismui, kaip nustatyta atitinkamai Sutarties 195 ir 230 straipsniuose.
18 straipsnis
Duomenų apsauga
Agentūrai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.
19 straipsnis
Ombudsmeno atliekama peržiūra
Agentūros veiklą pagal Sutarties 195 straipsnį prižiūri ombudsmenas.
5 SKYRIUS
FINANSINĖS NUOSTATOS
20 straipsnis
Biudžeto sudarymas
1. Kiekvieniems finansiniams metams, atitinkantiems kalendorinius metus, parengiama Agentūros visų pajamų ir išlaidų sąmata, nurodoma Agentūros biudžete.
2. Agentūros biudžete nurodytos pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.
3. Neapribojant kitų išteklių, Agentūros pajamas sudaro Bendrijos subsidija, įtraukta į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (skirsnis - Komisija).
Šias pajamas gali papildyti:
a)
mokėjimai už paslaugas, suteiktas įgyvendinant 4 straipsnyje išvardytas užduotis, ir
b)
finansinės įmokos, gautos iš 8, 9 ir 28 straipsniuose nurodytų organizacijų arba šalių.
4. Agentūros išlaidas sudaro personalo darbo užmokestis, administracinės ir infrastruktūros sąnaudos bei veiklos išlaidos.
5. Kiekvienais metais Valdančioji taryba, remdamasi direktoriaus parengtu projektu, sudaro kitų finansinių metų Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatą. Šią sąmatą, kuri apima etatų plano projektą, ne vėliau kaip iki kovo 31 d. Valdančioji taryba perduoda Komisijai.
6. Komisija sąmatą kartu su preliminariu Europos Sąjungos biudžeto projektu perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau - biudžeto valdymo institucija).
7. Remdamasi sąmata, Komisija į Europos Sąjungos preliminarų bendrojo biudžeto projektą įtraukia sumas, kurios, jos manymu, yra reikalingos etatų planui vykdyti, ir subsidijos sumą, kuri bus skiriama iš bendrojo biudžeto, bei pagal Sutarties 272 straipsnį šį projektą pateikia biudžeto valdymo institucijai.
8. Biudžeto valdymo institucija tvirtina asignavimus Agentūrai skirtai subsidijai. Biudžeto valdymo institucija tvirtina Agentūros etatų planą.
9. Agentūros biudžetą tvirtina Valdančioji taryba. Jis tampa galutiniu patvirtinus Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Tam tikrais atvejais jis atitinkamai pakoreguojamas.
10. Valdančioji taryba kuo greičiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti bet kurį projektą, kuris gali turėti reikšmingų finansinių padarinių Agentūros biudžeto finansavimui, ypač apie bet kokius su nuosavybe susijusius projektus, pavyzdžiui, pastatų nuomą ar pirkimą. Apie tai ji praneša Komisijai.
Jei viena iš biudžeto valdymo institucijos dalių praneša apie savo ketinimą pateikti nuomonę, ji pateikia savo nuomonę Valdančiajai tarybai per šešias savaites nuo pranešimo apie projektą dienos.
21 straipsnis
Biudžeto vykdymas
1. Agentūros biudžetą vykdo direktorius.
2. Ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 1 d. Agentūros apskaitos pareigūnas Komisijos apskaitos pareigūnui pateikia preliminarią finansinę ataskaitą kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų organų preliminarias finansines ataskaitas pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (10) (toliau - Finansinis reglamentas) 128 straipsnį.
3. Ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas Agentūros preliminarią finansinę ataskaitą perduoda Audito Rūmams kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Minėtų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita taip pat perduodama Europos Parlamentui ir Tarybai.
4. Gavęs Audito Rūmų pastabas apie Agentūros preliminarią finansinę ataskaitą pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį, direktorius savo atsakomybe sudaro Agentūros galutinę finansinę ataskaitą ir perduoda ją Valdančiajai tarybai, kad ši pareikštų savo nuomonę.
5. Valdančioji taryba pateikia nuomonę apie Agentūros galutinę finansinę ataskaitą.
6. Pasibaigus finansiniams metams, ne vėliau kaip iki liepos 1 d. direktorius galutines Agentūros finansines ataskaitas kartu su Valdančiosios tarybos nuomone perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.
7. Galutinės finansinės ataskaitos paskelbiamos.
8. Ne vėliau kaip iki rugsėjo 30 d. direktorius išsiunčia Audito Rūmams atsakymą dėl pateiktų pastabų. Šį atsakymą jis taip pat išsiunčia Valdančiajai tarybai.
9. Direktorius Europos Parlamento prašymu pateikia jam visą informaciją, kurios reikia, kad sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūra būtų sklandi, kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje.
10. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, priimta kvalifikuota balsų dauguma, iki N + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina, kad direktorius N metų biudžetą įvykdė.
11. Agentūrai taikomas finansines taisykles tvirtina Valdančioji taryba, pasikonsultavusi su Komisija. Šios taisyklės negali nukrypti nuo Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002, išskyrus atvejus, kai tai reikalinga tam tikrai Agentūros veiklai ir gavus išankstinį Komisijos sutikimą.
22 straipsnis
Kova su sukčiavimu
1. Kad būtų kovojama su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Agentūrai be apribojimų taikomos Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.
2. Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (11) ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas, taikomas visam Agentūros personalui.
3. Sprendimuose dėl finansavimo ir įgyvendinimo susitarimuose bei juose numatytose priemonėse aiškiai nustatoma, kad prireikus Audito Rūmai ir OLAF gali atlikti Agentūros lėšų gavėjų ir už jų skirstymą atsakingų pareigūnų patikrinimus vietoje.
6 SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
23 straipsnis
Juridinis statusas ir buveinė
1. Agentūra turi juridinio asmens statusą.
2. Kiekvienoje valstybėje narėje Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal jų įstatymus. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti teismo proceso šalimi.
3. Agentūrai atstovauja jos direktorius.
4. Agentūra teisiškai pakeičia Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centrą. Ji teisiškai perima visas Centro teises ir pareigas, finansinius įsipareigojimus ar atsakomybę. Laikomasi visų darbo sutarčių, kurias Centras sudarė iki šio reglamento priėmimo.
5. Agentūros buveinė yra Vienoje.
24 straipsnis
Personalas
1. Agentūros personalui ir jos direktoriui taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos Bendrijų institucijų bendrai priimtos taisyklės dėl šių tarnybos nuostatų ir įdarbinimo sąlygų taikymo.
2. Savo personalo atžvilgiu Agentūra naudojasi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatais paskyrimų tarnybai suteiktais įgaliojimais ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis sutartis sudaryti įgaliotai institucijai suteiktais įgaliojimais.
3. Valdančioji taryba, suderinusi su Komisija ir vadovaudamasi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 110 straipsnio nuostatomis, patvirtina būtinas įgyvendinimo priemones.
4. Valdančioji taryba gali priimti nuostatas, leidžiančias Agentūroje įdarbinti komandiruotus valstybių narių nacionalinius ekspertus.
25 straipsnis
Kalbų vartojimo reglamentavimas
1. Agentūrai taikomos 1958 m. balandžio 15 d. Reglamento Nr. 1 nuostatos.
2. Valdančioji taryba priima sprendimus dėl Agentūros vidaus tvarkos, susijusios su kalbų vartojimu.
3. Agentūros funkcionavimui užtikrinti reikalingas vertimo paslaugas jai teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.
26 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
Agentūrai taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.
27 straipsnis
Teisingumo Teismo jurisdikcija
1. Agentūros sutartinė atsakomybė reguliuojama teisės aktais, taikomais konkrečiai sutarčiai.
Europos Bendrijų Teisingumo Teismui suteikiama jurisdikcija pagal Agentūros sudarytos sutarties nuostatą dėl arbitražo.
2. Deliktinės atsakomybės atveju Agentūra pagal bendrus valstybių narių įstatymams bendrus principus atlygina žalą, kurią padaro Agentūra arba kurią eidami savo pareigas padaro jos tarnautojai.
Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spręsti ginčus dėl bet kurios tokios žalos atlyginimo.
3. Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso nagrinėti ieškinius Agentūrai pagal Sutarties 230 ir 232 straipsnyje numatytas sąlygas.
28 straipsnis
Šalių kandidačių ir šalių, su kuriomis sudarytas stabilizacijos ir asociacijos susitarimas dalyvavimas ir jo mastas
1. Agentūros veikloje stebėtojų teisėmis gali dalyvauti šalys kandidatės.
2. Dalyvavimas ir atitinkamos sąlygos nustatomi atitinkamos Asociacijos tarybos sprendimu, atsižvelgiant į kiekvienos šalies konkretų statusą. Sprendime nurodoma visų pirma šių šalių dalyvavimo Agentūros darbe, atsižvelgiant į 4 ir 5 straipsnio nuostatas, pobūdis, mastas ir būdas, įskaitant nuostatas dėl dalyvavimo Agentūros iniciatyvose, finansinių įmokų ir personalo. Sprendimas atitinka šį reglamentą ir Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas. Sprendime numatoma, kad dalyvaujanti šalis gali paskirti nepriklausomą asmenį, kuris atitinka 12 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus kvalifikacinius reikalavimus, stebėtoju į Valdančiąją tarybą be teisės balsuoti. Asociacijos tarybos sprendimu Agentūra atitinkamoje šalyje gali spręsti pagrindinių teisių klausimus pagal 3 straipsnio 1 dalį, tokiu mastu, kiek tai būtina laipsniškam atitinkamos šalies teisės suderinimui su Bendrijos teise.
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali vieningai nuspręsti pakviesti šalį, su kuria Europos bendrija yra sudariusi stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, stebėtojos teisėmis dalyvauti Agentūros veikloje. Tokiu atveju atitinkamai taikoma 2 dalis.
7 SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
29 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio priemonės
1. 2007 m. vasario 28 d. baigiasi Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro (toliau - Centras) Valdančiosios tarybos narių kadencija.
2. Skiriant Valdančiąją tarybą:
a)
Komisija nedelsiant po šio reglamento įsigaliojimo imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog pagal 12 straipsnį įsteigtina Valdančioji taryba pradėtų savo veiklą tinkamu laiku;
b)
per keturis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos valstybės narės praneša Komisijai asmenų, kuriuos jos paskyrė Valdančiosios tarybos nariais ir pakaitiniais nariais pagal šio reglamento 12 straipsnio 1 ir 2 dalis, vardus ir pavardes. Pasibaigus šiam laikotarpiui Komisijai sušaukia Valdančiąją tarybą, jei buvo paskirta bent 17 narių. Šiuo atveju ir nukrypstant nuo 12 straipsnio 8 dalies, Valdančiosios tarybos sprendimai priimami paskirtųjų narių dviejų trečdalių balsų dauguma. Paskyrus 23 Valdančiosios tarybos narius, pradedama taikyti 12 straipsnio 8 dalis;
c)
pirmajame Valdančiosios tarybos posėdyje, paskyrus visus narius, Komisija burtų keliu išrenka 15 Valdančiosios tarybos narių, kurie, nukrypstant nuo 12 straipsnio 4 dalies, baigia eiti pareigas pirmųjų trejų kadencijos metų pabaigoje.
3. Įsigaliojus šiam reglamentui atitinkamos šalys nedelsdamos pradės Agentūros direktoriaus skyrimo procedūrą, kaip numatyta 15 straipsnio 1 dalyje.
4. Kol pagal šio straipsnio 2 dalies b punktą ir 12 straipsnio 1 bei 2 dalis bus sudaryta Valdančioji taryba, Komisija sušaukia laikiną Valdančiąją tarybą, kurią sudaro asmenys, valstybių narių, Europos Tarybos ir Komisijos tuo metu jau paskirti į Centro valdančiąją tarybą pagal Reglamento (EB) Nr. 1035/97 8 straipsnį.
Laikina Valdančioji taryba turi įgaliojimus:
a)
pateikti nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo dėl viešo konkurso užimti direktoriaus pareigas pagal 15 straipsnio 1 dalį skelbimo teksto, siekiant pradėti atrankos procesą;
b)
remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali paskirti laikinai pareigas einantį direktorių arba pratęsti einamąją centro direktoriaus kadenciją kuo trumpesniam laikotarpiui, kol vyks 3 dalyje nurodyta paskyrimo procedūra;
c)
priimti Agentūros 2007 m. biudžetą pagal 20 straipsnio 9 dalį, o 2008 m. biudžeto projektą - pagal 20 straipsnio 5 dalį; ir
d)
priimti metinę 2006 m. Centro veiklos ataskaitą pagal 12 straipsnio 6 dalies b punktą.
5. Iki Agentūros pirmos daugiametės programos priėmimo pagal 5 straipsnio 1 dalį, Agentūra vykdo savo uždavinius kovos su rasizmu, ksenofobija ir susijusiu nepakantumu teminėse srityse, numatytose 5 straipsnio 2 dalies b punkte, nepažeidžiant 5 straipsnio 3 dalies antro sakinio.
30 straipsnis
Vertinimai
1. Agentūra reguliariai atlieka savo veiklos ex-ante ir ex-post įvertinimus, kai tokiai veiklai būtinos didelės išlaidos. Direktorius šių įvertinimų rezultatus pateikia Valdančiajai tarybai.
2. Kasmet Agentūra biudžeto valdymo institucijai perduoda visą informaciją, susijusią su įvertinimo procedūrų rezultatais.
3. Ne vėliau kaip iki 2011 m. gruodžio 31 d. Agentūra paveda atlikti jos rezultatų per pirmuosius penkerius veiklos metus nepriklausomą išorinį įvertinimą remiantis Valdančiosios tarybos, suderinus su Komisija, suteiktais įgaliojimais. Šiame įvertinime:
a)
atsižvelgiama į Agentūros užduotis, darbo praktiką ir Agentūros įtaką saugant ir propaguojant pagrindines teises;
b)
įvertinamas galimas poreikis pakeisti Agentūros užduotis, veiklos mastą, veiklos sritis arba struktūrą;
c)
pateikiama bet kokio užduočių pakeitimo sinerginio poveikio analizė bei finansinis poveikis; ir
d)
atsižvelgiama į suinteresuotų subjektų nuomones Bendrijos ir nacionaliniu lygiais.
4. Valdančioji taryba, suderinusi su Komisija, nustato paskesnių reguliariai atliekamų išorinių įvertinimų grafiką ir apimtį.
31 straipsnis
Peržiūra
1. Valdančioji taryba išnagrinėja 30 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytas įvertinimo išvadas ir prireikus pateikia Komisijai rekomendacijas dėl Agentūros, jos darbo praktikos bei misijos apimties pokyčių. Komisija perduoda įvertinimo ataskaitas ir rekomendacijas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ir jas paskelbia.
2. Išnagrinėjusi įvertinimo ataskaitą ir rekomendacijas, Komisija gali pateikti pasiūlymus dėl, jos manymu, būtinų šio reglamento pakeitimų.
32 straipsnis
Agentūros veiklos pradžia
Agentūra pradeda veiklą nuo 2007 m. kovo 1 d.
33 straipsnis
Panaikinimas
1. Reglamentas (EB) Nr. 1035/97 panaikinamas nuo 2007 m. kovo 1 d.
2. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
34 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2007 m. kovo 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 15 d.