EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1364/2006/EB
2006 m. rugsėjo 6 d.
nustatantis gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantis Sprendimą 96/391/EB ir Sprendimą Nr. 1229/2003/EB
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 156 straipsnį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonominių ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
kadangi:
(1)
Nuo to laiko, kai buvo priimtas 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1229/2003/EB, nustatantis tam tikras gaires transeuropiniams energetikos tinklams (3), atsirado poreikis šias gaires toliau atitinkamai pakeisti atsižvelgiant į naują Europos Sąjungos artumo politiką bei į šias gaires visiškai integruoti naujas valstybes nares ir stojančias į ES šalis ir šalis kandidates.
(2)
Su transeuropiniais energetikos tinklais susiję prioritetai atsirado sukūrus atviresnę ir konkurencingesnę energetikos vidaus rinką, įgyvendinus 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (4), bei įgyvendinus 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (5). Šie prioritetai parengti atsižvelgiant į 2001 m. kovo mėn. 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Stokholme išvadas dėl energetikos rinkos funkcionavimui reikalingos infrastruktūros plėtros. Ypač reikėtų siekti, kad būtų daugiau naudojama atsinaujinančių energijos šaltinių ir taip prisidedama prie tvaraus vystymosi politikos. Tačiau šio tikslo turėtų būti siekiama nesutrikdant įprastos rinkos pusiausvyros. Taip pat reikėtų nuodugniai atsižvelgti į Bendrijos transporto politikos tikslus, ypač į galimybę naudojant vamzdynus sumažinti eismą keliuose.
(3)
Šis sprendimas turėtų padėti priartėti prie tokio valstybių narių elektros tinklų sujungimo lygio, kokio buvo susitarta siekti 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime Barselonoje, ir taip pagerinti tinklo patikimumą bei vientisumą ir užtikrinti tiekimo saugumą bei tinkamą vidaus rinkos funkcionavimą.
(4)
Paprastai energetikos infrastruktūros kūrimui ir palaikymui turėtų būti taikomi rinkos principai. Tai taip pat atitinka energetikos vidaus rinkos sukūrimo bendrąsias taisykles ir konkurencijos teisės bendrąsias taisykles, kurių paskirtis - sukurti atviresnę ir konkurencingą energijos vidaus rinką. Todėl Bendrijos finansinė pagalba infrastruktūrų kūrimui ir palaikymui ir toliau turėtų būti skiriama tik išimtiniais atvejais. Tokios išimtys turi būti tinkamai pagrįstos.
(5)
Energetikos infrastruktūra turėtų būti kuriama ir palaikoma taip, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingam energijos vidaus rinkos funkcionavimui, deramai atsižvelgiant į galiojančias konsultavimosi su žmonėmis, kuriems tai daro poveikį, procedūras, nenukrypstant nuo strateginių ir prireikus universaliųjų paslaugų kriterijų bei viešųjų paslaugų įsipareigojimų.
(6)
Atsižvelgiant į galimą gamtinių dujų ir alkenų dujų tinklų sinergetiką, pakankamai dėmesio turėtų būti skiriama alkenų tinklų plėtrai ir integravimui, siekiant patenkinti Bendrijos pramonės šakų alkenų dujų vartojimo poreikius.
(7)
Su transeuropiniais energetikos tinklais susiję prioritetai atsirado ir dėl šių tinklų didėjančios svarbos užtikrinant ir diversifikuojant energijos tiekimą Bendrijoje, prijungiant naujųjų valstybių narių, stojančių šalių ir šalių kandidačių energetikos tinklus bei pasikonsultavus su atitinkamomis valstybėmis narėmis užtikrinant suderintą Bendrijos bei kaimyninių šalių energetikos tinklų darbą. Iš tiesų, Bendrijos kaimyninės šalys yra gyvybiškai svarbios Bendrijos energetikos politikai. Jos tiekia didžiąją Bendrijos suvartojamų gamtinių dujų dalį ir yra pagrindinės partnerės tranzitu tiekiant pirminę energiją į Bendriją bei ilgainiui taps svarbesnėmis Bendrijos dujų ir elektros energijos vidaus rinkos dalyvėmis.
(8)
Būtina nustatyti, kurie su transeuropiniais energetikos tinklais susiję projektai yra prioritetiniai, t. y. itin svarbūs energijos vidaus rinkos funkcionavimui ar energijos tiekimo saugumui. Be to, įgyvendinant projektus, kuriems teikiamas didžiausias prioritetas, reikėtų deklaracijos dėl europinės svarbos ir, tam tikrais atvejais, tvirtesnio koordinavimo.
(9)
Kaupdamos informaciją, kuri reikalinga pagal šį sprendimą, Komisija ir valstybės narės turėtų kuo labiau naudotis jau turima informacija apie projektus, paskelbtus europinės svarbos projektais, siekdamos išvengti pastangų dubliavimosi. Pavyzdžiui, tokia informacija jau gali būti sukaupta įgyvendinant 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje (6), kitus Bendrijos teisės aktus, kuriuose gali būti numatytas bendras transeuropinių tinklų projektų finansavimas, ir sprendimus, kuriais pagal minėtus teisės aktus patvirtinti atskiri projektai, arba Direktyvas 2003/54/EB ir 2003/55/EB.
(10)
Su transeuropiniais energetikos tinklais susijusių bendro intereso projektų identifikavimo tvarka turėtų užtikrinti Reglamento (EB) Nr. 2236/95 sklandų taikymą. Pagal šią tvarką turėtų būti skiriami du etapai: pirmojo etapo metu nustatomas nedidelis skaičius tokių projektų identifikavimo kriterijų, o antrojo etapo metu pateikiamas detalus projektų aprašymas, vadinamas „specifikacijomis“.
(11)
Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 reikiama pirmenybė turėtų būti teikiama projektų, paskelbtų europinės svarbos projektais, finansavimui. Valstybės narės, teikdamos projektus pagal kitas Bendrijos finansines priemones, ypatingą dėmesį turėtų skirti projektams, paskelbtiems europinės svarbos projektais.
(12)
Įgyvendinant daugumą projektų, paskelbtų europinės svarbos projektais, dideliu esamu ar būsimu vėlavimu galėtų būti laikomas vėlavimas, kurio numatoma trukmė - nuo vienų iki dvejų metų.
(13)
Kadangi projektų specifikacijos gali keistis, jos gali būti tik orientacinės. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai jas atnaujinti. Kadangi projektas gali turėti nemažą politinį, aplinkosaugos ir ekonominį poveikį, svarbu rasti tinkamą pusiausvyrą tarp teisinės priežiūros ir lankstumo nustatant, kuriems projektams verta skirti Bendrijos paramą.
(14)
Jei įgyvendinant projektus, paskelbtus europinės svarbos projektais, tokių projektų dalis ar jų grupes kyla sunkumų, juos galėtų padėti pašalinti Europos koordinatorius, skatindamas visų suinteresuotų šalių bendradarbiavimą ir užtikrindamas tinkamą stebėseną tam, kad Bendrija būtų informuojama apie pažangą. Atitinkamų valstybių narių prašymu, galimybė pasinaudoti Europos koordinatoriaus paslaugomis taip pat turėtų būti suteikta įgyvendinant kitus projektus.
(15)
Valstybės narės turėtų būti raginamos koordinuoti tam tikrų projektų, ypač tarpvalstybinių, ar tarpvalstybinių projektų dalių, įgyvendinimą.
(16)
Reikėtų sukurti palankesnes transeuropinių energetikos tinklų plėtros ir kūrimo sąlygas, pirmiausia skatinant už tinklus atsakingų subjektų techninį bendradarbiavimą, palengvinant leidimų tinklų projektams išdavimo procedūrų taikymą valstybėse narėse, kad būtų sumažintas vėlavimas, ir tinkamai sutelkiant tinklų projektams įgyvendinti skirtus Bendrijos fondus, priemones ir finansines programas. Bendrija turėtų remti priemones, kurių imasi valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šį tikslą.
(17)
Kadangi transeuropiniams energetikos tinklams skiriamo biudžeto paskirtis dažniausiai yra galimybių studijų finansavimas, lėšos tokiam, ypač tarpregioniniam tinklų sujungimui, gali būti skiriamos iš Bendrijos struktūrinių fondų, finansinių programų ir priemonių.
(18)
Bendro intereso projektų, jų specifikacijų ir prioritetinių, visų pirma europinės svarbos, projektų identifikavimas neturėtų daryti įtakos projektų, planų ar programų poveikio aplinkai įvertinimo rezultatams.
(19)
Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7).
(20)
Komisija periodiškai turėtų rengti šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą.
(21)
Tikėtina, kad daug informacijos, kuria turi būti keičiamasi su Komisija ar kuri jai turi būti pateikta pagal šį sprendimą, yra sukaupusios bendrovės. Taigi valstybėms narėms gali reikėti bendradarbiauti su šiomis bendrovėmis siekiant gauti šią informaciją.
(22)
Kadangi šio sprendimo dalykas ir taikymo sritis yra tokie patys kaip 1996 m. kovo 28 d. Tarybos sprendimo 96/391/EB, nustatančio priemones, skirtas sudaryti palankesnes sąlygas energetikos sektoriaus transeuropiniams tinklams plėtoti (8), ir Sprendimo Nr. 1229/2003/EB, šie du sprendimai turėtų būti panaikinti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiame sprendime apibrėžiamas Bendrijos veiklos, skirtos nustatyti gaires transeuropiniams energetikos tinklams, pobūdis ir apimtis. Sprendime nustatomos su transeuropiniais energetikos tinklais susijusių Bendrijos tikslų, prioritetų ir bendrų veiklos krypčių gairės. Šiose gairėse nurodoma, kurie transeuropiniai elektros energijos ir dujų tinklų projektai yra bendro intereso ir kurie prioritetiniai, įskaitant europinės svarbos projektus.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis sprendimas taikomas:
1)
elektros energijos tinklų srityje:
a)
visoms aukštos įtampos linijoms, išskyrus skirstomuosius tinklus, ir povandeninėms jungiamosioms linijoms, su sąlyga, kad ši infrastruktūra naudojama tarpregioniniam ar tarptautiniam perdavimui ar sujungimui;
b)
įrangai ar įrenginiams, kurie yra būtini, kad atitinkama sistema veiktų sklandžiai, įskaitant apsaugos, stebėsenos ir kontrolės sistemas;
2)
dujų tinklų (kuriais transportuojamos gamtinės ar alkenų dujos) srityje:
a)
aukšto slėgio dujotiekiams, išskyrus skirstomųjų tinklų, užtikrinantiems tiekimą Bendrijos regionams iš vidaus ar išorės šaltinių;
b)
požeminėms saugykloms, sujungtoms su pirmiau minėtais aukšto slėgio dujotiekiais;
c)
suskystintų gamtinių dujų (SGD) priėmimo, saugojimo ir pakartotinio dujinimo įrenginiams, taip pat SGD tanklaiviams pagal numatytą tiekti tūrį;
d)
įrangai ar įrenginiams, kurie yra būtini, kad atitinkama sistema veiktų sklandžiai, įskaitant apsaugos, stebėsenos ir kontrolės sistemas.
3 straipsnis
Tikslai
Bendrija skatina transeuropinių energetikos tinklų sujungimą, tarpusavio sąveiką ir plėtrą bei galimybę tokiais tinklais naudotis laikantis šiuo metu galiojančių Bendrijos teisės aktų, siekiant:
a)
skatinti vidaus rinkos apskritai, o visų pirma - energijos vidaus rinkos, veiksmingą funkcionavimą bei plėtrą, drauge skatinant racionalią energijos išteklių gamybą, transportavimą, paskirstymą ir panaudojimą bei atsinaujinančių energijos išteklių plėtrą ir prijungimą, siekiant sumažinti energijos kainą vartotojams bei prisidėti prie energijos išteklių diversifikavimo;
b)
palengvinti Bendrijos mažiau palankias sąlygas turinčių regionų ir salų vystymą bei mažinti jų izoliaciją, taip padedant stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą;
c)
padidinti energijos tiekimo saugumą, pavyzdžiui, stiprinant visų atitinkamų Šalių abipusiai naudingus santykius su trečiosiomis šalimis energetikos sektoriuje, visų pirma remiantis Energetikos chartijos sutartimi ir Bendrijos sudarytais bendradarbiavimo susitarimais;
d)
prisidėti prie tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos, ypač naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius ir mažinant su energijos transportavimu ir perdavimu susijusį pavojų aplinkai.
4 straipsnis
Veiklos prioritetai
Bendrijos veiklos, susijusios su transeuropiniais energetikos tinklais, prioritetai turi būti suderinti su tvaraus vystymosi principais ir yra tokie:
1)
elektros energijos ir dujų tinklų srityse:
a)
energetikos tinklų pritaikymas ir plėtra, siekiant palaikyti energijos vidaus rinkos funkcionavimą, pirmiausia sprendžiant sumažėjusio, ypač tarptautinių tinklų, pralaidumo, perkrovos ir trūkstamų jungiamųjų linijų problemas ir atsižvelgiant į poreikius, kylančius dėl elektros energijos ir gamtinių dujų vidaus rinkos funkcionavimo ir Europos Sąjungos plėtros;
b)
energetikos tinklų įdiegimas salose, izoliuotuose, periferiniuose ir atokiuose regionuose, drauge skatinant energijos išteklių diversifikavimą ir atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą, ir prireikus tų tinklų sujungimas;
2)
elektros energijos tinklų srityje:
a)
tinklų pritaikymas ir plėtra, siekiant palengvinti energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių įrenginių integravimą ir prijungimą;
b)
Bendrijos elektros energijos tinklų sąveikos su stojančių šalių, šalių kandidačių ir kitų Europos ir Viduržemio bei Juodosios jūrų baseinų valstybių tinklais užtikrinimas;
3)
dujų tinklų srityje:
a)
gamtinių dujų tinklų plėtra, siekiant patenkinti Bendrijos gamtinių dujų vartojimo poreikius ir kontroliuoti jos gamtinių dujų tiekimo sistemas;
b)
Bendrijos gamtinių dujų tinklų sąveikos su stojančių šalių, šalių kandidačių, kitų Europos šalių bei Viduržemio, Juodosios ir Kaspijos jūrų baseinų valstybių, taip pat Vidurio Rytų ir Persijos įlankos regionų šalių tinklais užtikrinimas ir gamtinių dujų išteklių bei tiekimo trasų diversifikavimas.
5 straipsnis
Veiklos kryptys
Su transeuropiniais energetikos tinklais susijusios Bendrijos veiklos kryptys yra šios:
a)
identifikuoti bendro intereso ir prioritetinius projektus, įskaitant europinės svarbos projektus;
b)
sukurti palankesnes sąlygas šių tinklų plėtrai.
6 straipsnis
Bendro intereso projektai
1. Priimant sprendimus dėl bendro intereso projektų identifikavimo, šių projektų pakeitimų, specifikacijų arba projektų atnaujinimo paraiškų, taikomi šie bendrieji kriterijai:
a)
projektams taikomas 2 straipsnis;
b)
projektai atitinka 3 ir 4 straipsniuose nustatytus veiklos tikslus ir prioritetus;
c)
galima numatyti projektų ekonominį perspektyvumą.
Vertinant ekonominį perspektyvumą remiamasi ekonominės naudos analize, kuri atliekama atsižvelgiant į visas sąnaudas ir naudą, įskaitant vidutinės trukmės laikotarpio ir (arba) ilgalaikės perspektyvos sąnaudas ir naudą, bei aplinkos apsaugos aspektus, tiekimo saugumą bei naudingumą ekonominės ir socialinės sanglaudos požiūriu. Bendro intereso projektams, vykdomiems valstybės narės teritorijoje, reikalingas tos valstybės narės sutikimas.
2. Papildomi bendro intereso projektų identifikavimo kriterijai nustatyti II priede. Sprendimai dėl II priede nustatytų bendro intereso projektų papildomų identifikavimo kriterijų pakeitimų priimami Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka.
3. Bendrijos pagalba pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 gali būti teikiama tik tiems III priede išvardytiems projektams, kurie atitinka 1 dalyje ir II priede nustatytus kriterijus.
4. Orientacinės projektų specifikacijos, apimančios detalų projektų ir prireikus projektų geografinių duomenų aprašymą, nustatytos III priede. Šios specifikacijos atnaujinamos 14 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Atnaujinimai yra techninio pobūdžio ir apsiriboja projektų techniniais pakeitimais, nustatyto maršruto dalies pakeitimu ar ribotu vietovės, kurioje vykdomas projektas, pritaikymu.
5. Valstybės narės imasi visų, jų nuomone, būtinų priemonių, siekdamos palengvinti ir pagreitinti bendro intereso projektų užbaigimą bei sumažinti vėlavimą, laikydamosi aplinkos apsaugą reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų ir tarptautinių konvencijų, ypač įgyvendindamos projektus, paskelbtus europinės svarbos projektais. Ypač greitai reikia užbaigti būtinas leidimų išdavimo procedūras.
6. Kai bendro intereso projektų dalys vykdomos trečiųjų šalių teritorijoje, Komisija, atitinkamoms valstybėms narėms sutikus, tam tikrais atvejais - atsižvelgdama į Bendrijos ir trečiųjų šalių susitarimų valdymo tvarką bei laikydamasi Energetikos chartijos sutarties ir kitų daugiašalių susitarimų, taikomų trečiosioms šalims, kurios yra minėtos sutarties šalys, gali atitinkamoms trečiosioms šalims teikti pasiūlymus dėl šių projektų pripažinimo atitinkančiais abipusius interesus, kad būtų pagreitintas jų įgyvendinimas.
7 straipsnis
Prioritetiniai projektai
1. Skiriant Bendrijos finansinę pagalbą pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 pirmenybė teikiama 6 straipsnio 3 dalyje nurodytiems bendro intereso projektams, atitinkantiems I priede nustatytas prioritetinių projektų kryptis. Sprendimai dėl I priedo pakeitimų priimami Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka.
2. Tarpvalstybinių investicinių projektų atveju valstybės narės imasi būtinų veiksmų užtikrinti, kad pagal nacionalines leidimų suteikimo procedūras kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos vertinimo kriterijumi laikytų faktą, kad tokie projektai didina dviejų ar daugiau valstybių narių tinklų sujungimo galimybę ir tokiu būdu - tiekimo saugumą visoje Europoje.
3. Atitinkamos valstybės narės ir Komisija, atsižvelgdamos į savo kompetencijos ribas, drauge su atsakingomis bendrovėmis tęsia prioritetinių, ypač tarptautinių, projektų įgyvendinimą.
4. Prioritetiniai projektai turi būti suderinti su tvaraus vystymosi principais ir atitikti šiuos kriterijus:
a)
turėti didelį poveikį vidaus rinkos konkurencingumui ir (arba)
b)
didinti tiekimo saugumą Bendrijoje, ir (arba)
c)
juos įgyvendinus padidės atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas.
8 straipsnis
Europinės svarbos projektai
1. Tam tikri pagal 7 straipsnyje nurodytas kryptis prioritetiniams priskirti projektai, kurie yra tarptautinio pobūdžio arba turi didelį poveikį tarptautiniam perdavimo pajėgumui, skelbiami europinės svarbos projektais. Šie projektai išvardyti I priede.
2. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2236/95 10 straipsnį atrenkant projektus, kurie bus finansuojami transeuropiniams tinklams skirtomis lėšomis, reikiama pirmenybė teikiama projektams, paskelbtiems europinės svarbos projektais.
3. Atrenkant projektus, kurie bus finansuojami kitomis bendram finansavimui skirtomis Bendrijos lėšomis, ypatingas dėmesys skiriamas projektams, paskelbtiems europinės svarbos projektais.
4. Jei labai vėluojama ar numatoma vėluoti įgyvendinant projektus, paskelbtus europinės svarbos projektais, Komisija gali paprašyti atitinkamų valstybių narių užtikrinti, kad per tris mėnesius būtų pateiktos vėlavimo priežastys.
Įgyvendinant projektus, paskelbtus europinės svarbos projektais, kuriems paskirtas Europos koordinatorius, Europos koordinatorius savo ataskaitoje nurodo vėlavimo priežastis.
5. Praėjus penkeriems metams po to, kai buvo užbaigtas projektas, paskelbtas europinės svarbos projektu, ar viena iš jo dalių, Komisija, padedama 14 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įvertina projektą, taip pat jo socialinį ir ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai, valstybių narių prekybai, teritorinei sanglaudai ir tvariam vystymuisi. Komisija praneša 14 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui apie šio įvertinimo rezultatus.
6. Įgyvendinant kiekvieną projektą, paskelbtą europinės svarbos projektu, ypač tarptautines jo dalis, atitinkamos valstybės narės imasi reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad:
-
būtų nuolat keičiamasi atitinkama informacija ir
-
prireikus būtų rengiami jungtiniai koordinatorių posėdžiai.
Prireikus rengiami Jungtiniai koordinatorių posėdžiai, atsižvelgiant į konkrečius projekto reikalavimus (pvz., projekto rengimo etapą) ir numatomus ar kylančius sunkumus. Jungtiniuose koordinatorių posėdžiuose visų pirma svarstomi įvertinimo ir konsultavimosi su visuomene klausimai. Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad Komisijai būtų pranešama apie jungtinius koordinatorių posėdžius ir apie keitimąsi informacija.
9 straipsnis
Europinės svarbos projektų įgyvendinimas
1. Europinės svarbos projektai įgyvendinami sparčiai.
Ne vėliau kaip iki 2007 m. balandžio 12 d. valstybės narės, remdamosi šiuo tikslu Komisijos pateiktu tvarkaraščio projektu, pateikia Komisijai atnaujintą orientacinį minėtų projektų užbaigimo tvarkaraštį, įskaitant visą turimą informaciją apie:
a)
numatomą procesą, kaip bus tvirtinamas projekto planas;
b)
pagrįstumo ir planavimo etapo tvarkaraštį;
c)
projekto rengimą ir
d)
projekto įgyvendinimą.
2. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su 14 straipsnio 1 dalyje nurodytu komitetu, kas dvejus metus pateikia pažangos, pasiektos įgyvendinant 1 dalyje nurodytus projektus, ataskaitą.
Įgyvendinant projektus, paskelbtus europinės svarbos projektais, kuriems paskirtas Europos koordinatorius, šios kas dvejus metus pateikiamos ataskaitos pakeičiamos Europos koordinatoriaus pateikiamomis metinėmis ataskaitomis.
10 straipsnis
Europos koordinatorius
1. Kai labai vėluojama arba kyla sunkumų įgyvendinant projektus, paskelbtus europinės svarbos projektais, įskaitant su trečiosiomis šalimis susijusias situacijas, Komisija, susitarusi su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali paskirti Europos koordinatorių. Prireikus valstybės narės taip pat gali prašyti, kad Komisija paskirtų kitų transeuropinių energetikos tinklų projektų Europos koordinatorių.
2. Europos koordinatorius parenkamas visų pirma atsižvelgiant į jo patirtį Europos institucijų klausimais ir į žinias energetikos politikos, finansavimo ir didelių projektų socialinio ir ekonominio poveikio bei poveikio aplinkai įvertinimo klausimais.
3. Sprendime, kuriuo paskiriamas Europos koordinatorius, nurodoma, kaip jis atliks savo užduotis.
4. Europos koordinatorius:
a)
skatina europinį projekto aspektą ir tarptautinį projekto rėmėjų ir suinteresuotų asmenų dialogą;
b)
padeda koordinuoti valstybių narių procedūras, skirtas konsultuotis su suinteresuotais asmenimis, ir
c)
kiekvienais metais pateikia Komisijai pažangos, pasiektos įgyvendinant projektą (-us), kuris (-ie) jam buvo paskirtas (-i), ir bet kokių sunkumų ir kliūčių, kurios galėtų lemti didelį vėlavimą, atskaitą. Komisija perduoda šią atskaitą atitinkamoms valstybėms narėms.
5. Atitinkamos valstybės narės bendradarbiauja su Europos koordinatoriumi jam įgyvendinant 4 dalyje nurodytas užduotis.
6. Komisija gali paprašyti Europos koordinatorių pateikti nuomonę, vertindama paraiškas skirti Bendrijos finansavimą projektams ar jų grupėms, kurioms Europos koordinatorius buvo paskirtas.
7. Siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos, koordinavimo lygis turi būti proporcingas projekto išlaidoms.
11 straipsnis
Palankesnės sąlygos
1. Siekdama prisidėti prie palankesnių sąlygų transeuropinių energetikos tinklų plėtrai ir jų sąveikai sudarymo Bendrija atsižvelgia į valstybių narių pastangas siekiant šio tikslo, prireikus skatina ir teikia ypatingą svarbą toliau išvardytoms priemonėms:
a)
techniniam už transeuropinius energetikos tinklus atsakingų subjektų bendradarbiavimui, ypač siekiant, kad tinkamai veiktų II priedo 1, 2 ir 7 punktuose nurodytos jungtys;
b)
leidimų su transeuropiniais energetikos tinklais susijusiems projektams išdavimo procedūrų palengvinimui, kad sumažėtų vėlavimas, ypač įgyvendinant projektus, paskelbtus europinės svarbos projektais;
c)
paramos bendro intereso projektams, skiriamos iš Bendrijos fondų, priemonių ir finansinių programų, taikomų minėtiems tinklams, teikimui.
2. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis, imasi iniciatyvos skatinti 1 dalyje nurodytos veiklos koordinavimą.
3. Sprendimus dėl priemonių, reikalingų 1 dalies a ir b punktuose nurodytai veiklai atlikti, priima Komisija 14 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
12 straipsnis
Poveikis konkurencijai
Svarstant projektus atsižvelgiama į jų poveikį konkurencijai ir tiekimo saugumui. Pagrindinis finansavimas vykdomas iš privačių šaltinių arba teikiamas atitinkamų ūkio subjektų, ir toks finansavimas yra skatinamas. Laikantis Sutarties nuostatų, reikia vengti bet kokio konkurencijos tarp rinkoje veikiančių subjektų iškraipymo.
13 straipsnis
Apribojimai
1. Šis sprendimas neturi įtakos valstybių narių ar Bendrijos finansiniams įsipareigojimams.
2. Šis sprendimas neturi įtakos projektų, planų ar programų, apibrėžiančių būsimą leidimų tokiems projektams išdavimo sistemą, poveikio aplinkai įvertinimo rezultatams. Kai pagal atitinkamus Bendrijos teisės aktus reikalaujama atlikti poveikio aplinkai įvertinimą, į šio įvertinimo rezultatus atsižvelgiama prieš atitinkamais Bendrijos teisės aktais nustatyta tvarka priimant sprendimą dėl projektų įgyvendinimo.
14 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas.
2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.
3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
15 straipsnis
Ataskaita
Komisija kas dveji metai parengia ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimą, kurią pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.
Šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie prioritetinių projektų, susijusių su II priedo 2, 4 ir 7 punktuose nurodytais tarptautiniais tinklų sujungimais, įgyvendinimą ir pasiektą pažangą, taip pat apie tokių projektų finansavimo tvarką, ypač apie Bendrijos finansinį įnašą.
16 skyrius
Panaikinimas
Sprendimas 96/391/EB ir Sprendimas Nr. 1229/2003/EB panaikinami.
17 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
18 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre, 2006 m. rugsėjo 6 d.