Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2605/2000
2000 m. lapkričio 27 d.
įvedantis galutinius antidempingo muitus tam tikrų elektroninių svarstyklių (ELS), kurių kilmės šalys Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika ir Taivanas, importui
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos, pasikonsultavusios su Patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,
kadangi:
A. TVARKA
1. Inicijavimas
(1) 1999 m. rugsėjo 16 d. Komisija pranešimu (Inicijavimo pranešimas), paskelbtu Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje [2], pranešė apie pradedamą antidempingo procedūrą dėl tam tikrų į Bendriją importuojamų elektroninių svarstyklių (ELS), kurių kilmės šalys Kinijos Liaudies Respublika (KLR), Korėjos Respublika (Korėja) ir Taivanis,
(2) Procedūra buvo pradėta gavus Bendrijos gamintojų, sudarančių didžiąją dalį Bendrijos ELS pramonės, vardu 1999 m. liepos 30 d. pateiktą skundą, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 384/96 (pagrindinis reglamentas) 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde buvo pateikti minėto produkto dempingo ir jo padarytos materialinės žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamais inicijuoti procedūrą.
2. Tyrimas
(3) Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, vartotojams (bei juos atstovaujančioms asociacijoms), kurie suinteresuoti tyrimu, ir atitinkamų eksportuojančių šalių atstovams apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotiems asmenims buvo suteikta galimybė išreikšti savo nuomonę raštu ir reikalauti būti išklausytiems per Inicijavimo pranešime nustatytus terminus.
(4) Komisija išsiuntė klausimynus suinteresuotiems asmenims ir kitiems asmenims, kurie apie save pranešė iki Inicijavimo pranešime nustatytų galutinių terminų. Buvo gauti dviejų Bendrijos gamintojų, aštuonių eksportuojančių gamintojų atitinkamose šalyse bei tam tikrų susijusių importuotojų Bendrijoje ir bendradarbiaujančio gamintojo analogiškoje šalyje atsakymai. Taip pat buvo gauti dviejų svarstomo produkto vartotojų Bendrijoje atsakymai.
(5) Komisija ieškojo bei tikrino visą informaciją, kuri buvo būtina dempingui, žalai ir Bendrijos interesui nustatyti. Patikrinimo apsilankymai vyko toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a) Bendrijos gamintojai
Avery Berkel Ltd, Birmingham, Jungtinė Karalystė
Bizerba GmbH., Balingen, Vokietija
Bizerba Belgium SA, Brussels, (Bizerba GmbH dukterinė įmonė)
b) Eksportuojantys gamintojai
KORĖJA
A & D Korea Co. Ltd, Seoul
CAS Corporation, Seoul
Descom Scales Mfg. Co. Ltd, Kyungki-Do
TAIVANIS
Snowrex International Co. Ltd, Taipei
UWE-Universal Weight Enterprise Co. Ltd, Taipei
KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd, Changzhou
Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd, Shanghai
Shanghai Yamato Scale Co. Ltd, Shanghai
c) Analogiška šalis
INDONEZIJA
PT TEC Indonesia Co. Ltd, Batam
d) Susiję importuotojai
Ishida Europe AB, Gustavsberg, Švedija
Mettler-Toledo GmbH, Gießen, Vokietija
Mettler-Toledo (Albstadt) GmbH, Albstadt, Vokietija
Mettler-Toledo GmbH, Wien, Austrija.
(6) Dempingo ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1998 m. rugsėjo 1 d. iki 1999 m. rugpjūčio 1 d. (tyrimo laikotarpis arba TL). Tendencijų, reikalingų žalai nustatyti, nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1995 m. sausio 1 d. iki tyrimo laikotarpio pabaigos (analizės laikotarpis).
(7) Visoms atitinkamoms šalims buvo paskelbti esminiai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti įvesti esamas priemones. Po atskleidimo buvo gauti suinteresuotų šalių pareiškimai. Jų pastabos buvo išnagrinėtos ir, tam tikrais atvejais, buvo atitinkamai patikslintos išvados.
3. Ankstesnės procedūros dėl svarstomo produkto
(8) 1993 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EEB) Nr. 2887/93 [3] įvedė galutines antidempingo priemones Singapūro ir Korėjos kilmės ELS importui. Tęsiasi Singapūrui taikomų priemonių kontrolė, kuri buvo pradėta 1998 m. spalio mėn. [4], o Korėjai priemonės nebetaikomos nuo 1998 m. spalio mėn.
(9) 1993 m. balandžio mėn. Taryba Reglamentu (EEB) Nr. 993/93 [5] įvedė galutines antidempingo priemones Japonijos kilmės ELS importui. Šių priemonių kontrolė, kuri buvo pradėta 1998 m. balandžio mėn. [6], tęsiama ir toliau.
B. TIRIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Tiriamas produktas
(10) Tiriamas produktas - tai elektroninės svarstyklės, skirtos naudoti mažmeninei prekybai, kurių skaitmeniniame ekrane rodomas svoris, vieneto kaina ir mokėtina kaina (įskaitant priemones šiems duomenims spausdinti arba ne), klasifikuojamos KN kodu ex84238150. ELS yra įvairių modelių arba veikimo lygių ir technologijų. Šiuo atžvilgiu pramonė nustato tris ELS segmentus: paprastų, vidutinių ir sudėtingų modelių. Šie segmentai svyruoja nuo autonominių ELS, neturinčių įmontuotų spausdintuvų, iki sudėtingesnių modelių, turinčių iš anksto nustatytų klavišų sistemas ir galimybę jas integruoti į kompiuterinio valdymo ir tvarkymo sistemas.
(11) Nors dėl papildomo vidutinių ir sudėtingų modelių segmento funkcionalumo ELS galima naudoti labai įvairiai, įvairių ELS modelių pagrindinės fizinės ir techninės savybės iš esmės nesiskiria. Be to, tyrimas parodė, kad nėra jokių aiškių šių trijų segmentų skiriamųjų linijų, o gretimų segmentų modelius dažnai galima pakeisti vieną kitu. Todėl šiame tyrime jie turėtų būti laikomi vienu ir tuo pačiu produktu.
2. Panašus produktas
(12) Tyrimas parodė, kad įvairios KLR, Korėjoje, Taivanyje ir Indonezijoje (kuri buvo naudojama kaip KLR analogiška šalis) gaminamos ir šiose rinkose parduodamos ELS, nepaisant jų dydžio, naudojimo laiko, įtampos ar modelio, yra identiškos arba itin panašios į ELS, eksportuojamas iš KLR, Korėjos ir Taivanio į Bendriją, todėl jos atitinkamai turi būti laikomos panašiais produktais.
(13) Panašiai ir Bendrijos pramonės gaminamos ir Bendrijos rinkoje parduodamos ELS yra visais atžvilgiais panašios į ELS, gaminamas ir eksportuojamas iš KLR, Korėjos ir Taivanio į Bendriją.
(14) Todėl šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos šalys
Bendroji metodika
Normalioji vertė
(15) Kalbant apie normaliosios vertės nustatymą, kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju visų pirma buvo tikrinama, ar jo bendri ELS vidaus pardavimai buvo reprezentatyvūs, lyginant su bendrais pardavimais eksportui į Bendriją. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, vidaus pardavimai buvo laikomi reprezentatyviais, jeigu kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendrų vidaus pardavimų apimtis sudarė bent 5 % jo bendrų pardavimų eksportui į Bendriją apimties.
(16) Toliau buvo nustatyti tie ELS tipai, bendrovių parduodami vietos rinkoje, kurie buvo identiški arba tiesiogiai palyginami su ELS tipais, parduodamais eksportui į Bendriją.
(17) Kiekvieno tipo, kurį eksportuojantys gamintojai parduodavo vidaus rinkoje ir kuris buvo tiesiogiai palyginamas su eksportui į Bendriją parduodamais tipais, atveju buvo nustatoma, ar vidaus pardavimai buvo pakankamai reprezentatyvūs pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 daliai taikyti. Konkretaus tipo vidaus pardavimai buvo laikomi pakankamai reprezentatyviais, jeigu bendrų to ELS tipo vidaus pardavimų apimtis tyrimo laikotarpiu sudarė 5 % arba daugiau bendrų panašaus į Bendriją eksportuojamo ELS tipo pardavimų apimties.
(18) Taip pat buvo nagrinėjama, ar galima laikyti, kad kiekvieno tipo vidaus pardavimai buvo atliekami esant įprastoms prekybos sąlygoms, nustatant atitinkamo tipo pelningų pardavimų nepriklausomiems pirkėjams dalį. Tais atvejais, kai ELS, parduotų už grynąją pardavimo kainą, lygią arba didesnę už apskaičiuotas gamybos sąnaudas, pardavimų apimtis sudarė 80 % arba daugiau bendros pardavimų apimties, normalioji vertė buvo grindžiama realia vidaus kaina, apskaičiuota kaip visų vidaus pardavimų tyrimo laikotarpiu kainų svertinis vidurkis, nepriklausomai nuo to, ar šie pardavimai buvo pelningi ar ne. Tais atvejais, kai ELS pelningų pardavimų apimtis sudarė mažiau kaip 80 %, bet siekė 10 % ar daugiau bendros vidaus pardavimų apimties, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus kaina, apskaičiuota tik kaip pelningų pardavimų svertinis vidurkis. Tais atvejais, kai bet kurio ELS tipo pelningų pardavimų apimtis sudarė mažiau kaip 10 % bendros pardavimų apimties, buvo laikoma, kad šis konkretus tipas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas pakankamais kiekiais, kad tai būtų galima laikyti tinkamu pagrindu normaliajai vertei nustatyti.
(19) Jeigu nebuvo galima naudoti konkretaus eksportuojančio gamintojo parduodamo tipo vidaus rinkos kainų, normalioji vertė buvo apskaičiuojama. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuojama prie eksportuojamų tipų gamybos sąnaudų, jei būtina patikslintų, pridėjus pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (PBA) dalį procentais bei pagrįstą pelno maržą. Šiuo tikslu buvo nagrinėjama, ar kiekvieno atitinkamo gaminančio eksportuotojo vidaus rinkoje patirtos PBA ir realizuotas pelnas buvo patikimi duomenys.
(20) Buvo laikoma, kad faktinės vidaus PBA išlaidos buvo patikimos tais atvejais, kai atitinkamos bendrovės vidaus pardavimų apimtis galėjo būti laikoma reprezentatyvia. Vidaus rinkos pelno marža buvo nustatoma remiantis įprastomis prekybos sąlygomis atliekamais vidaus pardavimais, t. y. kai šie pardavimai nepriklausomiems pirkėjams už kainą, lygią arba didesnę už gamybos sąnaudas, sudarė bent 10 % visos atitinkamos bendrovės vidaus pardavimų apimties. Jeigu šis kriterijus nebuvo tenkinamas, buvo naudojama kitų atitinkamos šalies bendrovių, kurių pardavimai įprastomis prekybos sąlygomis buvo pakankami, svertinė vidutinė pelno marža.
Eksporto kaina
(21) Visais atvejais, kai ELS buvo eksportuojamos nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatoma remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(22) Jeigu pardavimai eksportui buvo atliekami susijusiam importuotojui, eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, t. y. remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui. Tokiais atvejais, siekiant nustatyti patikimą eksporto kainą, buvo koreguojamos visos išlaidos, patirtos nuo importavimo iki perpardavimo, ir gautas pelnas. Remiantis žinoma informacija buvo nustatytas maždaug 10 % dydžio pelnas. Žinoma informacija apie tą patį produktą buvo gauta iš šiame tyrime nesusijusių importuotojų. Tai taip pat buvo laikoma pagrįsta atitinkamų šalių atliekamų funkcijų atžvilgiu.
Palyginimas
(23) Buvo lyginama remiantis produktų iš gamyklos principu, esant tokiam pačiam prekybos lygiui. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo daromi tinkami koregavimai dėl skirtumų, turinčių įtakos kainų palyginamumui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje.
Tiriamų bendrovių dempingo skirtumas
(24) Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, ELS tipo svertinė vidutinė normalioji vertė buvo lyginama su kiekvieno gamintojo svertine vidutine eksporto kaina. Tačiau normalioji vertė, nustatyta svertinio vidurkio principu, buvo lyginama su visų atskirų sandorių eksportui į Bendriją kainomis, jeigu eksporto kainų modelis itin skyrėsi, priklausomai nuo įvairių regionų, pirkėjų arba laikotarpių, ir jeigu svertinių vidurkių palyginimas negalėjo atspindėti viso dempingo veiklos laipsnio.
Nebendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas
(25) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, nebendradarbiaujančioms bendrovėms "liekamasis" dempingo skirtumas buvo nustatytas atsižvelgiant į žinomus faktus.
(26) Buvo nuspręsta, kad aktyviai bendradarbiaujančių šalių liekamasis dempingo skirtumas turi būti lygus bendradarbiaujančios bendrovės, kurios dempingo skirtumas didžiausias, skirtumui.
(27) Šalių, kurios prastai bendradarbiavo, atžvilgiu buvo naudojama informacija, gauta iš bendradarbiaujančios bendrovės, kurios dempingo skirtumas buvo didžiausias. Liekamasis dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis dempingo kaina parduodamų tipų, eksportuotų reprezentatyviais kiekiai, svertiniu vidutiniu skirtumu. Buvo laikoma, kad toks metodas buvo būtinas siekiant išvengti nebendradarbiavimo skatinimo ir atsižvelgiant į tai, kad nebuvo jokio pagrindo manyti, kad nebendradarbiaujančios įmonės dempingo dydis buvo mažesnis.
2. Korėja
(28) Trys bendrovės atsakė į eksportuojančių gamintojų klausimyną. Į jį taip pat atsakė du Bendrijos importuotojai, susiję su dviem eksportuojančiais gamintojais.
Normalioji vertė
(29) Visa vieno eksportuojančio gamintojo normalioji vertė buvo pagrįsta vidaus rinkos kainomis, o kito eksportuojančio gamintojo - apskaičiuota normaliąja verte. Trečios bendrovės atveju buvo naudojamos ir apskaičiuotos normaliosios vertės, ir vidaus rinkos kainomis pagrįstos normaliosios vertės.
(30) Jeigu normaliosiose vertės buvo apskaičiuojamos, tam buvo naudojamos kiekvieno tiriamo eksportuojančio gamintojo PBA išlaidos. Vieno gamintojo, kurio tam tikrų modelių pardavimai buvo nuostolingi, atveju buvo naudojamas vidutinis likusių pelningų modelių pelnas vidaus rinkoje. Likusio gamintojo, kurio visi vidaus pardavimai buvo nuostolingi, atveju buvo naudojamas kitų dviejų gamintojų vidutinis pelnas.
Eksporto kaina
(31) Jeigu gaminantys eksportuotojai tiriamą produktą parduodavo eksportui į Bendriją nepriklausomiems Bendrijos importuotojams, eksporto kaina buvo nustatoma remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, darant nuorodą į faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas.
(32) Jeigu eksportuojantys gamintojai tiriamą produktą eksportui į Bendriją parduodavo per susijusius Bendrijos importuotojus, eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje. Siekiant nustatyti patikimą eksporto kainą, buvo koreguojamos visos išlaidos, patirtos nuo importavimo iki perpardavimo, ir gautas pelnas.
Palyginimas
(33) Buvo lyginama remiantis produktų iš gamyklos principu, esant tokiam pačiam prekybos lygiui. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgiama į besiskiriančius veiksnius, kurie, kaip tvirtinama arba įrodyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui; tam tikrais pagrįstais atvejais buvo daromi koregavimai dėl transporto, draudimo, krovos, pakrovimo ir papildomų išlaidų, kredito, komisinių, importo mokesčių ir išlaidų po pardavimo (t. y. garantijų) skirtumų. Dviejų bendrovių atveju koregavimas buvo atliktas atsižvelgiant į susijusios įmonės Japonijoje patirtas išlaidas.
(34) Tokie patys normaliosios vertės, pagrįstos vidaus pardavimais, koregavimai buvo atlikti ir normaliajai vertei, apskaičiuotai remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.
Dempingo skirtumas
(35) Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvieno į Bendriją eksportuoto tiriamo produkto tipo svertinės vidutinės normaliosios vertės buvo lyginamos su kiekvieno atitinkamo tiriamo produkto tipo svertine vidutine eksporto kaina. Tačiau dviejų eksportuojančių gamintojų atveju šis metodas neatspindėjo visos dempingo veiklos apimties ir buvo eksporto kainų modelis, kai eksporto kainos itin skyrėsi priklausomai nuo pirkėjų ir regionų. Todėl normalioji vertė, nustatyta svertinio vidurkio principu, buvo lyginama su visų atskirų sandorių eksportui į Bendriją kainomis.
(36) Palyginimas parodė, kad dviejų bendradarbiaujančių gamintojų importas buvo dempingo kainomis. Dempingo skirtumas, išreikštas kaip CIF importo Bendrijos pasienyje kainos dalis procentais, yra lygus:
CAS Corporation, Seoul | 0 % |
A & D Korea Co. Ltd, Seoul | 4,7 % |
Descom Scales Mfg. Co. Ltd, Kyungki-Do | 4,9 % |
Kadangi bendradarbiaujama buvo aktyviai, buvo nustatyta, kad liekamasis dempingo skirtumas yra lygus bendradarbiaujančios bendrovės skirtumui, t. y. 4,9 %.
3. Taivanas
(37) Dvi bendrovės atsakė į eksportuojančių gamintojų klausimyną.
Normalioji vertė
(38) Visi vieno gamintojo ELS vidaus pardavimai (tik iš paprastų modelių segmento) buvo nuostolingi. Kitas gamintojas vidaus rinkoje neparduodavo palyginamų eksportuojamų ELS (tik iš paprasto segmento).
(39) Todėl visų produkto modelių, parduodamų eksportui į Bendriją, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi. Kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo naudojamos eksportuojamo modelio gamybos sąnaudos ir vidaus PBA išlaidos. Abiems eksportuojantiems gamintojams taikoma pelno marža buvo lygi pelningai dirbančios bendrovės pelno maržai už ELS modelių vidaus pardavimus, atliktus įprastomis rinkos sąlygomis, tačiau šie modeliai nebuvo panašūs į eksportuojamus modelius.
Eksporto kainos
(40) Du eksportuojantys gamintojai tiriamą produktą eksportui į Bendriją visada parduodavo nepriklausomiems importuotojams Bendrijoje, todėl eksporto kaina buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, darant nuorodą į faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas.
Palyginimas
(41) Buvo lyginama remiantis produktų iš gamyklos principu, esant tokiam pačiam prekybos lygiui. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgiama į besiskiriančius veiksnius, kurie, kaip tvirtinama arba įrodyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui; tam tikrais pagrįstais atvejais, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo daromi koregavimai dėl transporto, importo mokesčių, kredito ir komisinių, krovos, pakrovimo ir papildomų išlaidų.
(42) Tokie patys koregavimai tam tikrais pagrįstais atvejais buvo atlikti ir normaliosioms vertėms, apskaičiuotoms remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.
Dempingo skirtumas
(43) Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvieno į Bendriją eksportuoto tiriamo produkto tipo svertinės vidutinės normaliosios vertės buvo lyginamos su kiekvieno atitinkamo tiriamo produkto tipo svertine vidutine eksporto kaina. Tačiau vieno eksportuojančio gamintojo atveju šis metodas neatspindėjo visos dempingo veiklos apimties ir buvo eksporto kainų modelis, kai eksporto kainos itin skyrėsi priklausomai nuo pirkėjų ir regionų. Todėl normalioji vertė, nustatyta svertinio vidurkio principu, buvo lyginama su visų atskirų sandorių eksportui į Bendriją kainomis.
(44) Palyginimas parodė, kad dviejų bendradarbiaujančių gamintojų importas buvo dempingo kainomis. Dempingo skirtumas, išreikštas kaip CIF importo Bendrijos pasienyje kainos dalis procentais, yra lygus:
Universal Weight Enterprise (UWE) | 5,5 % |
Snowrex International | 5,9 % |
Kadangi bendradarbiavimas buvo prastas, nustatytas liekamasis dempingo skirtumas yra lygus reprezentatyviais kiekiais parduoto modelio, kurio atskiras dempingo skirtumas buvo didžiausias, skirtumo dydžiui.
4. Kinijos Liaudies Respublika
Rinkos ekonomikos statuso analizė
(45) Trys Kinijos bendrovės paprašė joms suteikti rinkos ekonomikos statusą (RES), kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje. Vienos bendrovės reikalavimas buvo atmestas remiantis tuo, kad pateikta informacija Komisiją pasiekė jau pasibaigus galutiniams terminams, be to ji buvo neišsami esminėse atsakymo dalyse prašomos informacijos atžvilgiu. Komisija siekė visos būtinos informacijos ir dviejų likusių bendrovių patalpose patikrino visą informaciją, pateiktą prašymuose dėl RES.
(46) Komisija nustatė, kad abi bendrovės kelerius metus produkciją KLR parduodavo daugiau ar mažiau vienodomis nuostolingomis kainomis. Be to, abi bendrovės neturėjo visiškos laisvės spręsti, ar ir kokia apimtimi jos turėtų parduoti savo produkciją vietos rinkoje. Komisija paprastai atmeta reikalavimus suteikti RES, jeigu vidaus pardavimai yra ribojami ir pirkėjams nėra nustatomos skirtingos kainos, kadangi tokia kainodara gali atsirasti dėl centralizuotos kainų kontrolės. Be to, iš įrodymų buvo matyti, kad šios nuostolingos kainos buvo taikomos kelerius metus, o tai taip pat rodo, kad gamintojai veikia ne rinkos ekonomikos sąlygomis.
(47) Todėl kitos dvi tiriamos bendrovės neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytų reikalavimų. Pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, atitinkamoms bendrovėms buvo pranešta, kad jų prašymai suteikti RES turėjo būti atmesti.
Analogiškos šalies pasirinkimas
(48) Kadangi nebuvo jokių bendrovių, kurios atitiktų RES reikalavimus, reikėjo Kinijos eksportuojančių gamintojų kainas palyginti su normaliąja verte, nustatyta tinkamai rinkos ekonomikos šaliai, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje.
(49) Skundo pateikėjas pasiūlė, o Komisija inicijavimo pranešime nurodė Indoneziją. Nė vienas suinteresuotas asmuo nepareiškė nepasitenkinimo tokiu pasirinkimu. Vienas Indonezijos gamintojas sutiko bendradarbiauti ir pateikė atsakymą į klausimyną. Šis atsakymas buvo laikomas priimtinu. Todėl buvo laikoma tinkama šiame tyrime laikyti Indoneziją analogiška šalimi.
(50) Buvo nuspręsta, kad Indonezija buvo labiausiai tinkama trečioji rinkos ekonomikos šalis normaliajai vertei nustatyti, atsižvelgiant į didelę Indonezijos gamintojo vidaus pardavimų ir pardavimų eksportui apimtį, lyginant su KLR importu į Bendriją ir konkurencijos Indonezijos bei eksporto rinkose dydį, kuris užtikrino pagrįstą, tačiau ne per didelį pelną. Be to, pardavimai Korėjoje ir Taivanyje nebuvo laikomi tinkamu pagrindu normaliajai vertei nustatyti, kadangi šiose rinkose parduodamos ELS buvo prasčiausios iš paprastų modelių segmento ir todėl negalėjo būti lyginamos su KLR kilmės eksportuojamais modeliais.
Individualus režimas
(51) Kiekvienas Kinijos eksportuojantis gamintojas paprašė individualaus režimo. Jie atsakė į išsamius klausimus, įtrauktus į reikalavimo suteikti RES formą, kuri buvo išsiųsta atitinkamiems asmenims inicijavus procedūrą. Šie reikalavimai buvo išnagrinėti daugiausia dėmesio skiriant toms sritimis, kurios turi tiesioginio poveikio bendrovių eksporto veiklai. Buvo nustatyta, kad valstybinis eksporto veiklos reguliavimas nebuvo toks didelis, kad užtikrintų didelę įtaką arba leistų apeiti priemones, jeigu eksportuotojams būtų suteiktos individualios muito normos.
(52) Visų trijų bendrovių pateiktos informacijos analizė rodė, kad bendrovės tenkino reikalavimus, keliamus individualiam režimui suteikti.
Todėl buvo nuspręsta šioms trims bendrovėms suteikti individualų režimą.
Normalioji vertė
(53) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 ir 3 dalimis, Kinijos eksportuojančių gamintojų, kurie eksportavo tik paprastų modelių segmento ELS tipus į ES, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis normaliosiomis vertėmis, nustatytomis bendradarbiaujančiai Indonezijos bendrovei, naudojant patį konkurencingiausią paprastų modelių segmento modelį, kuris dideliais kiekiais buvo parduodamas ir Indonezijos, ir eksporto rinkose ir kuris buvo panašus į Kinijos ELS tipus, eksportuojamus į Bendriją.
Eksporto kainos
(54) Jeigu gaminantys eksportuotojai tiriamą produktą eksportui į Bendriją parduodavo nepriklausomiems Bendrijos importuotojams, eksporto kaina buvo nustatoma remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, darant nuorodą į faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas.
(55) Jeigu eksportuojantys gamintojai tiriamą produktą eksportui į Bendriją parduodavo per susijusius Bendrijos importuotojus, eksporto kaina buvo apskaičiuojama remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje.
Palyginimas
(56) Buvo lyginama remiantis produktų iš gamyklos principu, esant tokiam pačiam prekybos lygiui. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgiama į besiskiriančius veiksnius, kurie, kaip tvirtinama arba įrodyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui; tam tikrais pagrįstais atvejais buvo daromi koregavimai dėl transporto, draudimo, krovos, pakrovimo ir papildomų išlaidų, kredito, komisinių, importo mokesčių ir išlaidų po pardavimo (t. y. garantijų) skirtumų.
Dempingo skirtumas
(57) Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, į Bendriją eksportuoto tiriamo produkto paprastų modelių segmento tipo svertinės vidutinės normaliosios vertės buvo lyginamos su kiekvieno atitinkamo tiriamo produkto tipo svertine vidutine eksporto kaina. Tačiau vieno eksportuojančio gamintojo atveju normalioji vertė, nustatyta svertinio vidurkio principu, buvo palyginta su visų atskirų sandorių eksportui į Bendriją kainomis, kadangi buvo eksporto kainų modelis, kai eksporto kainos itin skyrėsi priklausomai nuo pirkėjų, regionų ar laikotarpių, o svertinio vidurkio metodas neatspindėjo visos dempingo veiklos apimties.
(58) Palyginimas parodė, kad trijų bendradarbiaujančių gamintojų importas buvo dempingo kainomis. Dempingo skirtumas, išreikštas kaip CIF importo Bendrijos pasienyje kainos dalis procentais, yra lygus:
Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd, Shanghai | 12,8 % |
Shanghai Yamato Scale Co. Ltd, Shanghai | 9,0 % |
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd, Changzhou | 12,2 % |
Kadangi bendradarbiavimas nebuvo intensyvus, nustatytas liekamasis dempingo skirtumas yra lygus reprezentatyviais kiekiais parduoto modelio, kurio atskiras bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo didžiausias, skirtumo dydžiui, t. y. 30,7 %.
D. ŽALA
1. Bendrijos pramonės struktūra
(59) Bendrijos pramonės struktūra itin pasikeitė analizės laikotarpiu. Nuo 1993 m. spalio (t. y. kai galutinės antidempingo priemonės buvo įvestos Singapūro ir Korėjos kilmės ELS importui) pradėjus įgyvendinti restruktūrizavimo ir konsolidavimo programą, iš devynių tame tyrime bendradarbiavusių įmonių liko tik keturios, kurios veikė šio tyrimo laikotarpiu. Atliekant tyrimą paaiškėjo, kad kiti Bendrijos gamintojai atliko panašią restruktūrizaciją ir konsolidaciją.
(60) Nors keturi Bendrijos gamintojai palaikė skundą (sudarydami daugiau kaip 50 % Bendrijos gamybos), tik dvi bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir atsakė į klausimynus. Šios dvi bendrovės sudarė 39 % visos Bendrijos gamybos tyrimo laikotarpiu.
(61) Reikėtų pastebėti, kad, remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktu ir 2 dalimi, apskaičiuojant bendrą Bendrijos ELS gamybą, bet kuri Bendrijoje veikianti įmonė, susijusi su tiriamų šalių eksportuojančiais gamintojais, nebuvo įtraukta į bendros Bendrijos gamybos apibrėžimą. Mettler-Toledo atveju buvo akivaizdu, kad gamintojas Bendrijoje tiesiogiai kontroliavo savo dukterinę įmonę KLR.
(62) Vienas iš kitų Bendrijos ūkio subjektų (kuris nebuvo įtrauktas į Bendrijos gamintojo apibrėžimą, kadangi jis yra ir vienas iš KLR eksportuojančių gamintojų) pareiškė, kad pirmiau minėto bendradarbiavimo lygio (39 %) nepakako tyrimo tęsimui pagrįsti. Šis reikalavimas buvo atmestas, kadangi du bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai sudarė daug daugiau nei 25 % bendros gamybos Bendrijoje, todėl jie sudaro didžiąją Bendrijos gamybos dalį, kaip to reikalaujama pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Todėl šie du gamintojai sudaro Bendrijos pramonę.
2. Tikrasis Bendrijos vartojimas
Bendroji dalis
(63) Vartojimas Bendrijoje buvo apskaičiuotas naudojant patvirtintus pardavimų duomenis, kuriuos pateikė Bendrijos pramonė, ir skunde nurodytus duomenis (apie kitus Bendrijos ūkio subjektus) bei iš Eurostato gautus duomenis apie importo apimtis.
ELS vienetai | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Vartojimas Bendrijoje | 161682 | 172314 | 177391 | 201123 | 218655 |
Indeksas: 1995 = 100 | 100 | 107 | 110 | 124 | 135 |
Paprasti ELS modeliai | 59952 | 77100 | 74614 | 79502 | 79754 |
Indeksas: 1995 = 100 | 100 | 129 | 124 | 133 | 133 |
Analizės laikotarpiu visų ELS vartojimas išaugo 35 %, o paprastų ELS modelių vartojimas padidėjo 33 %. Paprastų modelių segmento vartojimas pateikiamas atskirai, kadangi tyrimo laikotarpiu būtent šiame segmente buvo koncentruota 97 % importo iš tiriamų šalių. 1996 metų vartojimo augimą iššaukė ypač padidėjęs importas iš tiriamų šalių, o vėliau 1997 metais importo apimtis sumažėjo.
Euro poveikis
(64) Vartojimo nuo 1997 m. iki tyrimo laikotarpio augimą nulėmė vienkartinis mažmenininkų paklausos padidėjimas, atsiradęs dėl euro įvedimo. Iš tiesų, laukdami euro įvedimo, mažmenininkai turėjo būti pasirengę vartotojams rodyti kainas ne tik nacionalinėmis valiutomis, bet ir eurais, todėl senąsias ELS keitė naujomis. Todėl Bendrijos rinkoje išaugo paklausa, o visų segmentų pardavimų apimtis padidėjo. Šis padėties pagerėjimas bus trumpalaikis ir prognozuojama, kad vartojimas sumažės, kadangi daugelis mažmenininkų, kurie savo ELS būtų keitę nuo 2001 m. iki 2004 m., jau bus tai padarę 1997 m. - 2000 m. Todėl bendras euro poveikis nepadidins vartojimo, o tiesiog perkels vieno laikotarpio pardavimus (2001 m. - 2004 m.) į kitą laikotarpį (1997 m. - 2000 m.).
(65) Nors metrinės sistemos JK mažmeninėje prekyboje įvedimo galutinė data irgi padidino vartojimą, šis poveikis nebuvo toks svarbus didinant pardavimus ir jis buvo pastebimas tik toje valstybėje narėje.
(66) Toliau pateiktoje lentelėje parodyta faktinė (arba numatoma) vartojimo raida nuo 1995 m. iki 2005 m. Iš lentelės taip pat matyti, kad euro įvedimas tik laikinai padidino pardavimus nuo 1997 m. iki 2000 m. ir yra prognozuojama, kad vartojimas mažės nuo 2000 m. iki 2002 m. Prognozuojama, kad nuo 2004 m. vartojimas pasieks savo normalų lygį (t. y. buvusį 1995 m. - 1996 m.).
(vartojimas tūkst. vnt.) |
1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
162 | 172 | 178 | 201 | 219 | 177 | 144 | 126 | 144 | 172 | 172 |
(67) Kai kurie eksportuojantys gamintojai nesutiko su euro poveikiu ir (arba) jo svarba. Tačiau nebuvo pateiktas joks alternatyvus vartojimo padidėjimo paaiškinimas, todėl jų reikalavimas buvo atmestas.
(68) Eksportuojantis gamintojas nurodė, kad vartojimas padidėjo nuo ankstesnių šio produkto tyrimų, minėtų 8 ir 9 konstatuojamosiose dalyse. Iš tiesų buvo nustatyta, kad tiriamo produkto vartojimas išaugo ir analizės laikotarpiu toliau didėjo. Tačiau, kaip jau buvo paaiškinta anksčiau, šį augimą iš esmės nulėmė euro poveikis.
3. Importas iš atitinkamų šalių į Bendriją
Apibendrintas tiriamo importo poveikio įvertinimas
(69) Iš pradžių buvo išnagrinėta, ar importą iš atitinkamų šalių reikėtų vertinti apibendrintai, atsižvelgiant į pirmiau pateiktas išvadas dėl dempingo. Buvo nustatyta, kad:
- visų atitinkamų šalių nustatyti dempingo skirtumai buvo didesni kaip de minimis;
- lyginant su Bendrijos vartojimu, importo iš kiekvienos šalies apimtis ir atitinkama rinkos dalis nebuvo nedidelė;
- iš atitinkamų šalių importuojamus produktus dažniausia buvo galima pakeisti vieną kitu;
- importuojamų produktų kainų tendencijos iš esmės buvo tokios pačios;
- importuotų ELS ir panašių produktų konkurencijos sąlygų analizė rodo, kad visos ELS parduodamos taikant panašią kainodaros politiką to paties lygio pirkėjams.
Kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad jų importas neturėtų būti apibendrinamas su importu iš kitų šalių, kadangi jų kainų dydis ir pardavimų apimties tendencijos buvo kitokios. Tačiau buvo padaryta išvada, kad dėl pirmiau nurodytų priežasčių buvo patenkinti visi reikalavimai, pagrindžiantys importo iš atitinkamų šalių apibendrintą įvertinimą. Todėl šie argumentai buvo atmesti.
Atitinkamo importo apimtis
(70) Remiantis Eurostato informacija, analizės laikotarpio iš atitinkamų šalių į Bendriją importuotų ELS apimtis išaugo nuo 14533 vienetų 1995 m. iki 33063 vienetų tyrimo laikotarpiu (t. y. 123 %). Tyrimas parodė, kad daugiau kaip 97 % ELS, importuotų tyrimo laikotarpiu iš atitinkamų šalių, buvo iš paprastų modelių segmento, kaip paaiškinta 73 konstatuojamojoje dalyje.
Importo rinkos dalis
(71) Analizės laikotarpiu eksportuojančių gamintojų rinkos dalis išaugo nuo 9,2 % iki 15,0 %. Tai yra priešinga Bendrijos pramonės rinkos dalies mažėjimui per tą patį laikotarpį - 4,6 % visoms ELS (t. y. nuo 26,1 % iki 24,9 %) ir - 22 % paprastų ELS modelių segmentui (t. y. nuo 21,8 % iki 17,1 %).
Kainų numušimas
(72) Bendrijos rinkos pardavimo kainų tyrimo laikotarpiu palyginimas buvo atliktas lyginant Bendrijos pramonės kainas ir bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainas. Remiantis ankstesniais šio produkto tyrimais, buvo lyginama pagal panašių modelių pardavimus Bendrijos rinkoje esant tam pačiam prekybos lygiui (kainos nepriklausomiems prekybos agentams ir importuotojams). Be to, remiantis ankstesniais tyrimais, kainos buvo lyginamos pagal pardavimo valstybę narę, taikant kiekvieno eksportuojančio gamintojo svertinio vidurkio principą. Visos kainos buvo be nuolaidų. Bendrijos pramonės kainos buvo patikslintos iki kainų iš gamyklos. Importo dempingo kainos buvo CIF iki Bendrijos sienos ir, kai tinkama, į jas buvo įskaičiuoti importo muitai.
(73) Didžiąją bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų Bendrijoje parduodamų modelių dalį sudarė paprasti modeliai (daugiau kaip 97 % apimties). Todėl į atliktus skaičiavimus nebuvo įtraukti mažesni vidutinių ir sudėtingų modelių kiekiai, kadangi jie nebuvo laikomi reprezentatyviais.
(74) Paprastų modelių sektoriuje Bendrijos pramonė parduodavo trijų tipų modelius:
I. standartines prekystalių svarstykles arba "mono" svarstykles (toliau - mono);
II. prekystalių svarstykles su bokštu arba ekranu pirkėjams (toliau - bokšto);
III. kitus paprastų modelių svarstyklių tipus, tokius kaip pakabinamos svarstyklės.
Palyginimai buvo atliekami atsižvelgiant į "mono" ir "bokšto" svarstykles. Į kitas paprasto modelio svarstykles (pirmiau nurodytos III kategorijos) nebuvo atsižvelgta, kadangi jas tiek Bendrijos pramonė, tiek ir eksportuojantys gamintojai parduodavo nedideliais kiekiais, kurie buvo laikomi nereprezentatyviais.
Kainų palyginimo rezultatai
(75) Kainų palyginimo rezultatai parodė, kad KLR kainų numušimo skirtumai svyravo nuo 0 % iki 52 %, Taivanio - nuo 60 % iki 65 %, o Korėjos - nuo 30 % iki 50 %.
4. Bendrijos pramonės padėtis
Preliminarios pastabos
(76) Kadangi duomenys apie Bendrijos pramonę susiję tik su dviem Bendrijos gamintojais, kai kuri toliau pateikiama informacija buvo indeksuota konfidencialumo sumetimais.
(77) Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, importo dempingo kaina poveikio Bendrijos pramonei nagrinėjimas apėmė visų ekonominių veiksnių ir rodiklių, turinčių įtakos pramonės būklei, įvertinimą. Tačiau toliau nėra išsamiai nagrinėjami tam tikri veiksniai, kadangi buvo nustatyta, kad jie nebuvo svarbūs Bendrijos pramonės padėčiai šio tyrimo eigoje. Baigiant reikėtų pastebėti, kad nė vienas iš šių faktorių nėra būtinai galutinis rodiklis.
Gamyba, pajėgumų išnaudojimas ir atsargos
(78) Visų ELS gamyba analizės laikotarpiu padidėjo 22 %. Tačiau ELS paprastų modelių gamyba analizės laikotarpiu padidėjo tik 5 %. Bendrijos pramonės pajėgumų išnaudojimo koeficientas analizės laikotarpiu padidėjo nuo 55 % iki 65 %.
Bendrijos pramonės gamyba ir pajėgumaiIndeksas: 1995 = 100 | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Visų pagamintų ELS apimtis | 100 | 102 | 105 | 107 | 122 |
Pagamintų paprastų ELS modelių apimtis | 100 | 123 | 114 | 100 | 105 |
Pajėgumai (visos ELS) | 100 | 100 | 100 | 100 | 105 |
Pajėgumų išnaudojimo koeficientas (visos ELS) | 55 % | 56 % | 58 % | 60 % | 65 % |
Buvo laikoma, kad atsargų dydžio nedera laikyti turinčio didelį poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, kadangi Bendrijos pramonė naudojo gamybos pagal užsakymus sistemą, todėl ji beveik neturėjo jokių atsargų.
Pardavimų apimtis
(79) Analizės laikotarpiu Bendrijos pramonės visų ELS vienetų pardavimų apimtis Bendrijos rinkoje padidėjo 29 %, tačiau paprastų ELS modelių pardavimo apimtis padidėjo tik 10 %.
Pardavimų apyvarta
(80) Indeksuota pardavimų apyvartos raida pateikiama lentelėje toliau. Analizės laikotarpiu visų Bendrijos pramonės ELS pardavimų apyvarta Bendrijos rinkoje padidėjo 27 %, tačiau paprastų modelių ELS pardavimų apyvarta analizės laikotarpiu sumažėjo 11 %.
Pardavimų apyvartaIndeksas: 1995 = 100 | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Visos ELS | 100 | 96 | 97 | 111 | 127 |
Paprasti ELS modeliai | 100 | 95 | 94 | 90 | 89 |
Rinkos dalis ir augimas
(81) Bendrijos pramonės visų Bendrijos ELS rinkos dalis sumažėjo nuo 26,1 % 1995 metais iki 24,9 % tyrimo laikotarpiu; t. y. ji sumažėjo 4,6 %. Tačiau Bendrijos pramonės paprastų modelių rinkos dalis sumažėjo nuo 21,8 % 1995 metais iki 17,1 % tyrimo laikotarpiu; t. y. ji sumažėjo 22 %.
(82) Todėl Bendrijos pramonė negalėjo išnaudoti visų rinkos augimo privalumų.
Bendrijos pramonės rinkos dalis | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Visos ELS | 26,1 % | 25,1 % | 26,0 % | 23,6 % | 24,9 % |
Indeksas | 100 | 96 | 100 | 91 | 96 |
Paprasti ELS modeliai | 21,8 % | 17,9 % | 19,8 % | 16,1 % | 17,1 % |
Indeksas | 100 | 82 | 91 | 74 | 78 |
Pardavimo kainos
(83) Analizės laikotarpiu visų ELS modelių vidutinės pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams sumažėjo:
sudėtingų modelių (-11 %);
vidutinių modelių (-18 %);
paprastų modelių (-17 %).
Eksportuojantis gamintojas pažymėjo, kad visų ELS vidutinės pardavimo kainos padidėjo analizės laikotarpiu, o tai tariamai rodė, kad Bendrijos pramonė žalos nepatyrė. Tačiau šį aiškų padidėjimą visiškai nulėmė produktų derinio pakeitimai (t. y. didžiuliai produktų asortimento pardavimų apimties pasikeitimai nuo 1995 m. iki tyrimo laikotarpio), todėl šis argumentas buvo atmestas. Tą aiškiai parodo pirmiau pateiktos kiekvieno segmento produktų kainų tendencijos.
Pelningumas
(84) Visų ELS apyvartos grąža padidėjo nuo mažų teigiamų dydžių 1995 m. iki maždaug 10 % tyrimo laikotarpiu, tačiau paprastų modelių segmentas nukentėjo dėl mažo teigiamo pelningumo 1995 m., kuris tyrimo laikotarpiu pasikeitė į didelius nuostolius (maždaug 20 %).
(85) Visų ELS tendenciją gali paaiškinti padidėjusi pardavimų apimtis ir apyvarta dėl "euro poveikio", kuris paaiškintas 64 konstatuojamojoje dalyje. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti tinkamo pelno dydžio ankstesniais metais iki "euro poveikio", o pelningumas buvo tokio dydžio, kad jo pakako tik išlaikyti Bendrijos pramonės gyvybingumą tiriamu laikotarpiu, kadangi euro įvedimas padidino pardavimų apimtį.
(86) euro poveikio pelningumui vertinimas buvo tęsiamas, siekiant parodyti, kaip pelningumas gali sumažėti, pasibaigus "euro poveikiui". Prognozuojama, kad Bendrijos pramonės apyvarta sumažės ne mažiau kaip 27 % (t. y. tokiu pačiu dydžiu kaip apyvarta padidėjo įvedus eurą, kaip parodyta 80 konstatuojamojoje dalyje).
(87) Daugiau euro poveikio įrodymų pateikia Bendrijos pramonės pelningumo koeficientas 1996 metais (t. y. iki euro įvedimo poveikio). Tuo metu pelningumo koeficientas buvo mažesnis kaip 3 %.
(88) Svarbu pažymėti, kad Bendrijos pramonė negalėjo visiškai pasinaudoti euro įvedimo privalumais, kadangi paprastų ELS modelių pardavimo grąža tyrimo laikotarpiu buvo daug mažesnė už nenuostolingą dydį. Tai yra labai svarbu, kadangi tai yra tas segmentas, kuriame sukoncentruotas importas iš atitinkamų šalių. Šio segmento nuostoliai sumažino bendrą Bendrijos pramonės pelningumą ir neleido jai visiškai išnaudoti euro įvedimo ir antidempingo priemonių, įvestų importui iš Japonijos ir Singapūro, teikiamų privalumų. Be to, laikoma, kad importo dempingo kaina neigiamas poveikis buvo jaučiamas ir vidutinių bei sudėtingų modelių segmentuose, kadangi vieno segmento kainos neišvengiamai turi įtakos kitiems segmentams.
(89) Apibendrinant, bendras Bendrijos pramonės pelningumas nebuvo tokio dydžio, kurio ji galėjo pagrįstai tikėtis tyrimo laikotarpiu, kadangi importas dempingo kaina turėjo neigiamo poveikio kainoms.
Kiti su veiklos rezultatais susiję veiksniai
(90) Pinigų srautai, galimybės pritraukti kapitalo (arba investicijų) ir investicijų grąža nebuvo išsamiai analizuojama, kadangi tokia analizė būtų susijusi su visos bendrovės padėtimi. Kitos bendrovių verslo linijos sudaro daugiau kaip 50 % visos bendrovių apyvartos, todėl bendra analizė nebūtinai būtų reprezentatyvi tiriamo produkto atžvilgiu.
Kalbant apie faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikį Bendrijos pramonei, atsižvelgiant į importo iš tiriamų šalių apimtį ir kainas, šio poveikio negalima laikyti nedideliu.
Produktyvumas, darbo vietos ir atlyginimai
(91) Iš toliau pateikiamos lentelės matyti, kad analizės laikotarpiu darbo vietų skaičius Bendrijos pramonėje sumažėjo 11 %.
Produktyvumas vienam darbuotojuiIndeksas: 1995 = 100 | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Pagamintų vienetų skaičius | 100 | 102 | 105 | 107 | 122 |
Darbuotojų skaičius | 100 | 91 | 82 | 90 | 89 |
Produktyvumas vienam darbuotojui | 100 | 107 | 123 | 123 | 140 |
(92) Analizės laikotarpiu produktyvumas vienam darbuotojui padidėjo 40 %.
(93) Atlyginimai nebuvo analizuojami išsamiai, kadangi visoje bendrovių veikloje kitos verslo linijos buvo svarbesnės. Tokia analizė būtų susijusi su bendra bendrovės padėtimi ir nebūtinai būtų reprezentatyvi tiriamo produkto atžvilgiu.
5. Išvada dėl žalos
(94) Pateiktos išvados rodo, kad tyrimo laikotarpiu, atsižvelgiant į pasikeitimus nagrinėjamu laikotarpiu, Bendrijos pramonė nukentėjo dėl vidutinių kainų sumažėjimo (visuose trijuose segmentuose) ir prarado savo rinkos dalį. Išvados dėl paprastų modelių ELS (jų pardavimų apimties, vidutinių kainų, gamybos, rinkos dalies ir pelningumo) rodo žymiai blogesnę padėtį nei visų ELS. Paprastų modelių segmento prasta ekonominė padėtis neleido Bendrijos pramonei pasiekti bendro pelningumo, kurio ji galėjo tikėtis įvedus eurą ir antidempingo priemones, visų pirma atsižvelgiant į jos įgyvendintą restruktūrizavimo programą.
(95) Todėl buvo laikoma, kad tyrimo laikotarpiu Bendrijos pramonė patyrė esminės žalos.
(96) Reikėtų paminėti, kad paprastų modelių segmentas yra svarbus Bendrijos pramonei, kadangi ji turi savo pirkėjams siūlyti visus tris segmentus, o bet kuris paprastų modelių segmento kainų spaudimas neišvengiamai mažina kitų segmentų, kurių produktai dažniausia parduodami tiems patiems pirkėjams, kainas.
(97) euro įvedimo poveikis yra laikinas, tačiau nėra jokių įrodymu, kad konkurencija su importu dempingo kaina sumažės. Todėl tik laiko klausimas, kada bendra Bendrijos pramonės padėtis dar labiau pablogės. Tai itin tikėtina, kadangi paklausos sumažėjimas sumažins gamybą, pardavimus, rinkos dalį ir kainas. Taip pat reikėtų priminti, kad vidutinės kainos euro zonoje buvo daug didesnės nei už jos ribų, o tai rodo kokios raidos galima tikėtis ateityje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(98) Buvo išnagrinėtas importo dempingo kaina poveikis Bendrijos pramonei.
(99) Be to, buvo įvertintas visų kitų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonei. Tokia analizė užtikrina, kad bet kuri žala, padaryta ne tiriamo importo dempingo kaina, o kitų veiksnių, nėra klaidingai priskiriama šiam importui dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
Poveikis pardavimų apimčiai ir rinkos daliai
(100) Nagrinėjamu laikotarpiu vartojimas Bendrijos rinkoje padidėjo 35 %, tačiau Bendrijos pramonės pardavimai išaugo tik 29 %, o importas iš tiriamų šalių padidėjo 123 %.
(101) Kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 4,6 %. Priešingai, importo iš tiriamų šalių rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 9,2 % iki 15,1 %.
(102) Kaip paaiškinta 82 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo. Per tą patį laikotarpį kainas itin smarkiai numušė importas iš tiriamų šalių, kaip nurodyta 75 konstatuojamojoje dalyje. Visa tai turėjo neigiamų pasekmių Bendrijos pramonės pelningumui.
(103) Pateikta analizė rodo, kad yra aiškus laiko sutapimas tarp Bendrijos pramonės pagrindinių finansinių ir ekonominių rodiklių nuosmukio ir importo dempingo kaina iš tiriamų šalių padidėjimo.
Importo dempingo kaina poveikis paprastų modelių segmentui
(104) Importo dempingo kaina neigiamą poveikį bendrai Bendrijos pramonės padėčiai galima atsekti atliekant smulkesnę priežastinio ryšio analizę, pagrįstą įvairiais ELS rinkos segmentais.
(105) Reikėtų priminti, kad tyrimo laikotarpiu 97 % bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo, kuris buvo lygus beveik 15000 vienetų, sudarė paprastų modelių segmentas. Visas importas iš tiriamų šalių tyrimo laikotarpiu sudarė 33063 vienetus. Todėl buvo daroma prielaida, kad 97 % viso importo sudarė paprasti modeliai. Ši prielaida buvo pagrįsta žinomais faktais ir nebuvo jokio pagrindo manyti, kad likusios importo dalies modelis kuo nors skirtųsi nuo šių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų modelio. Todėl, nors nagrinėjamo laikotarpio pradžioje Bendrijos pramonės pardavimai paprastų modelių segmente buvo tik šiek tiek mažesni už importą iš tiriamų šalių, tyrimo laikotarpiu jie sudarė žymiai mažiau nei pusę importo iš tiriamų šalių apimties. Toliau lentelėje pateikiamas Bendrijos pramonės paprastų modelių segmento pardavimų augimo ir tiriamų šalių eksportuojančių gamintojų apytikrių pardavimų tame pačiame segmente palyginimas. Tai rodo, kad nagrinėjamu laikotarpiu eksportuojantys gamintojai šiame segmente savo pardavimų apimtį padidino 123 %, o Bendrijos pramonei savo pardavimų apimtį pavyko padidinti tik 10 %.
Paprastų ELS pardavimų apimtis Bendrijos rinkojeIndeksas: 1995 = 100 | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Bendrijos pramonė | 100 | 106 | 109 | 104 | 110 |
Tiriamos šalys - remiantis 97 % viso eksporto | 14407 | 31849 | 25629 | 33430 | 32071 |
Tiriamų šalių indeksas | 100 | 221 | 178 | 232 | 223 |
(106) Atitinkama rinkos dalies raida taip pat rodo, kad importas iš tiriamų šalių nagrinėjamu laikotarpiu padidėjo Bendrijos pramonės sąskaita. Paprastų modelių importo iš tiriamų šalių rinkos dalis išaugo nuo 9,2 % iki 15,1 % (t. y. bendras 65 % padidėjimas), o Bendrijos pramonės paprastų modelių rinkos dalis nukrito nuo 21,8 % iki 17,1 % (t. y. 22 % sumažėjimas).
(107) 82 konstatuojamojoje dalyje pateikta Bendrijos pramonės vidutinių kainų raida. Nors Bendrijos pramonės vidutinės kainos sumažėjo visuose trijuose modelių segmentuose, jų kritimas paprastų modelių segmente buvo daug didesnis nei bendras vidutinių kainų kritimas.
(108) Taip pat reikėtų paminėti, kad Bendrijos pramonės pelnas nebuvo tolygiai pasiskirstęs skirtinguose modelių segmentuose. Antidempingo muitai, skirti importui iš Japonijos ir Singapūro (apibūdinti 8 ir 9 konstatuojamosiose dalyse), daugiausia skirti sudėtingiems ir vidutiniams modeliams ir jie prisidėjo prie tokios pelningumo padėties. Priešingai, Bendrijos pramonės pardavimai paprastų modelių segmente buvo itin nuostolingi. Būtent į šį segmentą buvo nusitaikę atitinkamų šalių eksportuojantys gamintojai.
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(109) Tyrimo laikotarpiu kitas importas į Bendriją buvo kelių šalių, tarp jų Japonijos ir Singapūro, kilmės, kaip parodyta lentelėje toliau.
ELS importo apimtis (neskaitant tiriamų šalių) | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Japonija | 474 | 954 | 1606 | 2794 | 2332 |
Japonija - rinkos dalis | 0,3 % | 0,6 % | 1,0 % | 1,6 % | 1,2 % |
Singapūras | 3776 | 863 | 987 | 1332 | 427 |
Singapūras - rinkos dalis | 2,5 % | 0,6 % | 0,6 % | 0,8 % | 0,2 % |
Kitos | 7079 | 6663 | 8357 | 9514 | 7897 |
Kitos - rinkos dalis | 4,4 % | 3,9 % | 4,7 % | 4,7 % | 3,6 % |
Viso importas (neskaitant atitinkamų šalių) | 11329 | 8480 | 10950 | 13640 | 10656 |
(110) Importui iš Japonijos ir Singapūro, kurio apimtis buvo nedidelė, nagrinėjamu laikotarpiu buvo taikomos antidempingo priemonės, svyruojančios nuo 15 % iki 32 %. Kainas galutiniams pirkėjams galima laikyti nežalingomis. Todėl akivaizdu, kad importas iš šių šalių neprisidėjo prie kainų smukimo ir vargu ar žymiai prisidėjo prie Bendrijos pramonės patirtos žalos.
(111) Importo iš kitų trečiųjų šalių (daugiausia Šveicarijos, JAV ir Indonezijos) apimtis buvo nedidelė. Komisija informacijos apie kainas galėjo gauti tik iš Eurostato, tačiau nebuvo aišku, kurių modelių kainos buvo žinomos, todėl buvo sunku daryti išvadas apie šių kainų dydį. Remiantis Bendrijos pramone, kalbant apie importą iš šių šalių, ją neramino tik Indonezijos eksportuojami produktai. Tačiau atsižvelgiant į importo iš Indonezijos de minimis (1451 vienetas) apimtį tyrimo laikotarpiu, akivaizdu, kad jis negalėjo smarkiai prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos.
4. Tarptautinės konkurencijos Bendrijoje poveikis
(112) Eksportuojantys gamintojai teigė, kad vidinė ELS konkurencija Bendrijos rinkoje, atsiradusi pasikeitus Bendrijos mažmenos sektoriui, neigiamai paveikė kainas. Todėl buvo ištirta, ar šie pasikeitimai buvo tokio pobūdžio, kad galėtų nutraukti priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos.
(113) Visoje Bendrijoje sudėtinių vartotojų (t. y. didelių prekybos tinklų) rinkos dalis itin padidėjo, o mažesnių vartotojų skaičius sumažėjo. Šis struktūrinis pasikeitimas padidino bendrą vartotojų pramonės perkamąją galią ir tikėtina, kad šis pasikeitimas turėjo šiokios tokios neigiamos įtakos vidutinėms kainoms.
(114) Kaip minėta 59 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės struktūra irgi iš esmės pasikeitė. 90 konstatuojamojoje dalyje nurodytu bendrovių skaičiaus sumažinimu ir produktyvumo padidinimu buvo siekiama prisitaikyti prie šių pasikeitimų rinkoje. Buvo padaryta išvada, kad vidinė rinkos konkurencija, atsiradusi dėl pasikeitusios Bendrijos mažmenos sektoriaus struktūros, nenutraukė priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos.
5. Išvada dėl priežastinio ryšio
(115) Atsižvelgiant į laiko sutapimą tarp nustatyto kainų numušimo bei žymaus importo dempingo kaina iš tiriamų šalių rinkos dalies padidėjimo ir atitinkamo Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimo bei jos pardavimo kainų sumažėjimo, daroma išvada, kad tiriamų šalių kilmės importas dempingo kaina padarė esminės žalos Bendrijos pramonei.
(116) Todėl buvo padaryta išvada, kad tiriamų šalių kilmės importas dempingo kaina padarė esminės žalos Bendrijos pramonei. Nors prie to galėjo prisidėti ir kiti veiksniai, jie negalėjo nutraukti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos.
F. BENDRIJOS INTERESAS
1. Bendrieji aspektai
(117) Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo išnagrinėta, ar antidempingo priemonių įvedimas prieštarautų visos Bendrijos interesui. Bendrijos interesas buvo nustatomas remiantis įvairių interesų vertinimu, t. y. atsižvelgiant į Bendrijos pramonės, importuotojų ir tiriamo produkto vartotojų interesus tiek, kiek atitinkami suinteresuoti asmenys pateikė šiuo klausimu prašomos informacijos.
(118) Siekiant nustatyti galimą priemonių įvedimo arba neįvedimo poveikį, visų suinteresuotų asmenų buvo paprašyta pateikti informacijos. Klausimynai buvo išsiųsti Bendrijos pramonei, importuotojams ir prekybininkams bei dviem tiriamo produkto vartotojų asociacijoms.
(119) Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, yra svarių priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių įvedimas neatitiktų Bendrijos intereso.
2. Bendrijos pramonės interesai
(120) Jeigu nebus įvestos priemonės žalingam dempingui, Bendrijos pramonės padėtis tikrai pablogės, nes sumažės jos rinkos dalis, pelningumas ir darbo vietų skaičius. Tai ypač teisinga atsižvelgiant į tai, kad euro įvedimo poveikis, kuris šiek tiek kompensuoja importo dempingo kaina poveikį, netrukus pasibaigs. Importas dempingo kaina nedelsiant turėjo poveikio paprastų modelių segmentui, kurio Bendrijos pramonė negali išlaikyti ilgalaikėje perspektyvoje. Šis segmentas yra svarbus Bendrijos pramonei, kadangi ji turi ir toliau pardavimui siūlyti visus segmentus, kad užtikrintų pasiūlą pagrindiniams vartotojams rinkoje.
(121) Analizės laikotarpiu Bendrijos gamyba buvo itin stipriai konsoliduojama. Taip buvo tęsiamas procesas, vykęs dešimtajame dešimtmetyje, kuriam buvo būdingi įvairūs susiliejimai ir įsigijimai. Konsolidavimas padėjo užtikrinti ELS gamybos išlikimą Bendrijoje ir apskritai išlaikyti svėrimo technologiją. Tai yra svarbu, kadangi, jeigu būtų leista neįvesti priemonių, tai turėtų neišvengiamo poveikio (mažėtų pelningumas ir darbo vietų skaičius) pramonės tiekėjams ir susijusiems gamybos sektoriams Bendrijos pramonėje. Taip yra dėl to, kad ELS ir daugybės kitų produktų technologijos yra susijusios. Bet kuris technologinių žinių praradimas ELS sektoriuje reikš ir susijusių sektorių konkurencingumo praradimą pasaulinėse rinkose. Bendrijos pramonė taip pat gamina kitas elektronines svarstykles, pavyzdžiui, naudojamas pramonės sektoriuje, ir užtikrina šių svarstyklių aptarnavimą. Be to, Bendrijos pramonė gamina daugybę kitų mažmenos įrenginių, tokių kaip raikymo peiliai, kurie yra parduodami tais pačiais pardavimų kanalais. Akivaizdu, kad, leidus toliau tęsti žalingą importą, iškils pavojus užimtumui šiose srityse.
(122) Be to, Bendrijos pramonė visokeriopai stengėsi derintis prie konkurencijos iš KLR, Korėjos ir Taivano. Tokių veiksmų pavyzdžiai:
- judėjimas link didesnio konsolidavimosi (mažiau įmonių),
- perteklinių pajėgumų uždarymas,
- didesnis šiuolaikinių gamybos technologijų naudojimas (t. y. gamybos pagal užsakymus, didesnės mechanizacijos ir kompiuterizacijos),
- produktyvumo gerinimas,
- sąnaudų mažinimas didinant komponentus pirkimus iš rangovų ir keičiant platinimo kanalus,
- investavimas į naujus modelius ir geresnę svėrimo technologiją.
Todėl Bendrijos gamintojai pademonstravo ryžtą išlaikyti konkurencingumą Bendrijos rinkoje ir gali gauti naudos iš antidempingo priemonių, jeigu jos bus įvestos. Jeigu antidempingo priemonės nebus įvestos, visam tam iškils pavojus.
3. Kitų asmenų interesai
(123) Buvo siekiama mažmenos parduotuvių, įskaitant tiriamo produkto sudėtinių vartotojų (prekybos centrų) atstovų bendradarbiavimo, kad būtų galima nustatyti, ar galimas didelis poveikis vartotojams.
(124) Tik du vartotojai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Vienas vartotojas išreiškė pritarimą skundą pateikusiai Bendrijos pramonei ir nurodė, kad ilgalaikiai privalumai, kurie būdingi bendrai Bendrijos pramonės teikiamų paslaugų ir produktų kokybei, yra svarbesni už laikiną naudą, kurios galima gauti perkant ELS iš tiriamų eksportuojančių šalių dempingo kainomis.
Tačiau kitas vartotojas nurodė, kad, įvedus priemones, jis nukentėtų dėl padidėjusių sąnaudų ir sumažėjusio konkurencingumo.
(125) Vartotojų bendradarbiavimo neabejotinai trūko todėl, kad ELS sudaro labai mažą visų vartotojų sąnaudų dalį. Galima daryti prielaidą, kad priemonių įvedimo poveikis šioje itin konkurencingoje rinkoje būtų nedidelis.
(126) Taip pat buvo siekiama sužinoti Bendrijos importuotojų nuomonę. Buvo gautas tik vienas neišsamus atsakymas į klausimyną. Buvo padaryta išvada, kad priemonių įvedimas turėtų poveikio importuotojų apyvartai ir pelnui. Tačiau tikėtina, kad šis poveikis bus nedidelis, kadangi importuotojai prekiauja ir kitais produktais.
4. Išvada
(127) Dėl prasto vartotojų ir importuotojų bendradarbiavimo tikrai sunku daryti išvadas dėl poveikio, kurį antidempingo priemonės turėtų šiame sektoriuje. Tačiau buvo padaryta išvada, kad poveikis būti nedidelis, ypač mažmenos sektoriuje, kur ELS sudaro tik labai nedidelę sąnaudų dalį.
(128) Tačiau reikėtų priminti, kad importas dempingo kaina iš tiriamų šalių padarė esminės žalos Bendrijos pramonei, kuri visokeriopai stengėsi išlikti konkurencinga. Viso šios žalos dydžio negalima matyti dėl laikinos naudos, atsiradusios įvedus eurą. Tačiau, jeigu nebus įvestos priemonės ir atsižvelgiant į mažėjantį euro įvedimo poveikį, tikėtina, kad Bendrijos pramonės padėtis dar labiau pablogės ir ji gali sustabdyti paprastų modelių ELS gamybą, todėl iškiltų pavojus visos Bendrijos pramonės gyvybingumui.
(129) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad nėra jokių svarių priežasčių neįvesti antidempingo priemonių dėl Bendrijos intereso.
G. SIŪLOMI MUITAI
1. Žalos pašalinimo dydis
(130) Siekiant išvengti tolimesnės importo dempingo kaina daromos žalos, siūloma patvirtinti antidempingo priemones, kurios būtų galutinių muitų formos. Nustatant šių muitų dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus, muito sumą, kuri reikalinga Bendrijos pramonės patirtai žalai pašalinti, ir Bendrijos pramonės rinkos padėtį.
(131) Šiuo tikslu buvo naudojamos dviejų pagrindinių Bendrijos pramonės paprastų modelių (t. y. mono ir bokšto) reprezentatyvios gamybos sąnaudos, taikant 10 % pelno maržą. Gautos nežalingos kainos, kurios pagrįstos šiomis sąnaudomis ir pelnu, atitinka pardavimo kainų, kuriomis Bendrijos pramonė galėtų prekiauti nesant importo dempingo kaina, dydį. Dvi nežalingos kainos buvo palygintos su importo dempingo kainomis, kurios buvo naudojamos kainų numušimui nustatyti, kaip nurodyta 72-75 konstatuojamosiose dalyse. Šių kainų skirtumai (taikant svertinio vidurkio principą ir išreiškiant kaip CIF dydžio dalį procentais) parodė kainų numušimo skirtumus, kurie taikomi kiekvienai bendrovei.
(132) Šie skirtumai, įskaitant nebendradarbiaujančių eksportuotojų skirtumus, yra didesni už nustatytus dempingo skirtumus (išskyrus Mettler-Toledo, kurios žalos skirtumas lygus 0 %). Remiantis mažesnio muito taisykle, nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, siūloma nustatyti muitą, kuris lygus mažiausių skirtumų dydžiui.
2. Galutinių priemonių forma ir dydis
(133) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, laikoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti įvesti galutiniai antidempingo muitai. Laikoma, kad šiai procedūrai labiausiai tinka ad valorem muitas.
(134) Liekamoji muito norma buvo nustatyta tokio dydžio, kad nebūtų teikiama privalumų dėl nebendradarbiavimo kiekvienoje iš tiriamų šalių. Kadangi Korėjos gamintojai bendradarbiavo aktyviai, liekamojo muito dydis yra lygus didžiausiam bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumui. Kadangi KLR ir Taivanio gamintojai bendradarbiavo prastai, liekamojo muito dydis yra lygus reprezentatyviais kiekiais parduodamo modelio, kurio atskiras dempingo skirtumas didžiausias, dempingo skirtumui.
(135) Atskiroms bendrovėms taikomi antidempingo muito tarifai, nurodyti šiame reglamente, buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis, todėl jie atspindi padėtį, nustatytą tyrimo metu šių bendrovių atžvilgiu. Todėl šie muito tarifai (priešingai "visoms kitoms bendrovėms" taikomiems visos šalies muitams) taikomi tik produktų, kurių kilmės šalis yra nagrinėjama šalis ir kuriuos pagamino šios bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys, importui. Importuoti produktai, kuriuos pagamino bet kuri kita bendrovė, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento vykdomojoje dalyje, įskaitant su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis susijusius subjektus, negali pasinaudoti šiais tarifais ir jiems taikomas "visoms kitoms bendrovėms" skirtas muito tarifas.
(136) Bet kuris reikalavimas taikyti šiuos atskirų bendrovių antidempingo muito tarifus (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos arba pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant adresuojamas Komisijai su visa reikiama informacija, visų pirma apie pasikeitimus bendrovės veikloje, susijusius su gamyba, vidiniais pardavimais ir pardavimais eksportui, susijusius su tuo pavadinimo pasikeitimu arba gamybos ir pardavimų subjekto pasikeitimu. Komisija, prireikus pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą, atnaujindama sąrašą bendrovių, kurioms taikomi atskiri muito tarifai,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Elektroninių svarstyklių, kurių didžiausia sveriamoji galia neviršija 30 kg, skirtų naudoti mažmeninei prekybai ir turinčių skaitmeninį ekraną svoriui, vieneto kainai ir mokėtinai kainai rodyti (įskaitant šių duomenų spausdinimo priemones arba ne), dabar klasifikuojamų KN kodu ex84238150 (TARIC kodas 8423815010), kurių kilmės šalys Kinijos Liaudies Respublika, Korėja ir Taivanis, importui įvedamas galutinis antidempingo muitas.
2. Muitas, apskaičiuotas remiantis produkto grynai franko Bendrijos siena kainai iki muito yra:
Šalis | Bendrovė | Muito norma | TARIC papildomas kodas |
Kinijos Liaudies Respublika | Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd | 12,8 % | A207 |
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd | 0 % | A215 |
Shanghai Yamato Scale Co. Ltd | 9,0 % | A209 |
Visos kitos bendrovės | 30,7 % | A999 |
Korėjos Respublika | CAS Corporation | 0 % | A210 |
A & D Korea Co. Ltd | 4,7 % | A211 |
Visos kitos bendrovės | 4,9 % | A999 |
Taivanas | UWE-Universal Weight Enterprise Co. Ltd, Taipei | 5,5 % | A213 |
Snowrex International Co. Ltd, Taipei | 5,9 % | A214 |
Visos kitos bendrovės | 13,4 % | A999 |
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų mokesčių.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2000 m. lapkričio 27 d.