KOMISIJOS SPRENDIMAS
2009 m. sausio 23 d.
kuriuo įsteigiamas Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas
(Tekstas svarbus EEE)
(2009/78/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
kadangi:
(1)
Įgyvendindama vadinamąjį Lamfalussy procesą 2003 m. lapkričio 5 d. Komisija priėmė Sprendimą 2004/5/EB, įsteigiantį Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą (1) (toliau - Komitetas). Komitetas - nepriklausoma institucija, kuri svarsto klausimus, diskutuoja ir pataria Komisijai bankų reguliavimo ir priežiūros klausimais, - pradėjo veikti 2004 m. sausio 1 d.
(2)
Įgyvendindama 2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/1/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92/49/EEB bei 93/6/EEB, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/19/EB, 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komitetų organizacinę struktūrą (2), 2007 m. Komisija atliko Lamfalussy proceso peržiūrą ir 2007 m. lapkričio 20 d. komunikate „Lamfalussy proceso peržiūra. Priežiūros konvergencijos stiprinimas“ (3) pateikė savo vertinimą.
(3)
Komunikate Komisija pažymėjo Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto, Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto ir Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto (toliau - priežiūros institucijų komitetai) svarbą vis labiau integruojamai Europos finansų rinkai. Manyta, jog būtina aiški šių komitetų veiklos priežiūros konvergencijos ir bendradarbiavimo srityse sistema.
(4)
Peržiūrėdama, kaip veikia Lamfalussy procesas, Taryba pasiūlė Komisijai patikslinti priežiūros institucijų komitetų vaidmenį ir apsvarstyti įvairias galimybes, kaip pagerinti šių komitetų darbą, nesutrikdant dabartinės institucijų struktūros pusiausvyros ir nesumažinant priežiūros institucijų atskaitomybės (4).
(5)
2008 m. kovo 13-14 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba paragino operatyviai tobulinti priežiūros institucijų komitetų veiklą (5).
(6)
2008 m. gegužės 14 d. (6) Taryba pasiūlė Komisijai patikslinti Komisijos sprendimus dėl priežiūros institucijų komitetų įsteigimo, kad būtų užtikrintas jų įgaliojimų ir užduočių darnumas bei nuoseklumas ir kad jie labiau prisidėtų prie bendradarbiavimo priežiūros srityje bei priežiūros konvergencijos. Taryba pažymėjo, kad komitetams galėtų būti aiškiai pavestos konkrečios užduotys skatinti bendradarbiavimą priežiūros srityje ir priežiūros konvergenciją ir stiprinti savo vaidmenį vertinant riziką finansiniam stabilumui. Todėl reikėtų parengti tikslesnius Komiteto vaidmenį ir užduotis reglamentuojančius teisės aktus.
(7)
Sudarant Komitetą turėtų būti atsižvelgta į bankininkystės priežiūros organizavimą ir į centrinių bankų vaidmenį išlaikant bankų sektoriaus bendrą stabilumą nacionaliniu ir Bendrijos mastu. Turėtų būti aiškiai nustatytos atitinkamos įvairių kategorijų dalyvių teisės. Visų pirma teisė pirmininkauti ir balsavimo teisės turėtų būti suteiktos tik kiekvienos valstybės narės kompetentingoms priežiūros institucijoms. Jei vyksta konfidencialios diskusijos apie konkrečias prižiūrimas institucijas, dalyvauti tokiose diskusijose, jei reikia, turėtų būti leidžiama tik kompetentingoms priežiūros institucijoms ir nacionaliniams centriniams bankams, turintiems konkrečius veiklos įgaliojimus prižiūrėti atitinkamas prižiūrimas institucijas.
(8)
Komitetas turėtų veikti kaip nepriklausoma patariamoji grupė, teikianti konsultacijas Komisijai bankų priežiūros klausimais.
(9)
Komiteto įgaliojimai taip pat turėtų apimti finansinių konglomeratų priežiūrą. Tam, kad būtų išvengta darbo dubliavimo ir nesuderintos veiklos, kad Komitetas galėtų neatsilikti nuo pažangos ir turėtų galimybę keistis informacija, finansinių konglomeratų priežiūros klausimais Komitetas turėtų bendradarbiauti su Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetu, dalyvaudamas Jungtinio finansinių konglomeratų komiteto veikloje.
(10)
Komitetas taip pat turėtų padėti priežiūros institucijoms bendrai ir vienodai įgyvendinti Bendrijos teisės aktus bei juos nuosekliai taikyti.
(11)
Komitetas Bendrijos lygiu neturi jokių reguliavimo galių. Jis turėtų atlikti tarpusavio peržiūras, skatinti pažangiausią praktiką ir skelbti neprivalomo pobūdžio gaires, rekomendacijas ir standartus, kad sustiprintų konvergenciją visoje Bendrijoje.
(12)
Glaudesnis dvišalis ir daugiašalis bendradarbiavimas priežiūros srityje priklauso nuo priežiūros institucijų savitarpio supratimo ir pasitikėjimo. Komitetas turėtų padėti stiprinti tokį bendradarbiavimą.
(13)
Komitetas taip pat turėtų skatinti priežiūros konvergenciją visoje Bendrijoje. Kad šis uždavinys būtų konkretesnis, turėtų būti sudarytas orientacinis nebaigtinis Komiteto vykdytinų užduočių sąrašas.
(14)
Priežiūros institucijų tarpvalstybinio pobūdžio ginčams, ypač su priežiūros institucijų kolegijomis, spręsti Komitetas turėtų sukurti savanoriško ir neprivalomo tarpininkavimo mechanizmą.
(15)
Kad priežiūros institucijos galėtų pasinaudoti Komiteto sukaupta patirtimi nepažeisdamos priežiūros institucijų įgaliojimų, joms turėtų būti suteikta galimybė kreiptis į Komitetą ir gauti neprivalomo pobūdžio nuomonę.
(16)
Priežiūros institucijoms vykdant savo funkcijas itin svarbu keistis informacija. Tai labai svarbu veiksmingai bankų grupių priežiūrai ir finansiniam stabilumui. Nors bankų teisės aktuose nustatytos aiškios teisinės priežiūros institucijų pareigos bendradarbiauti ir keistis informacija, Komitetas turėtų padėti nuolat praktiškai keistis informacija, kartu laikantis atitinkamų galiojančiuose teisės aktuose nustatytų konfidencialumo reikalavimų.
(17)
Siekiant sumažinti priežiūros funkcijų dubliavimą ir taip racionalizuoti priežiūros procesą, taip pat sumažinti bankų grupėms tenkančią naštą, Komitetas turėtų padėti priežiūros institucijoms perduoti savo funkcijas, ypač atitinkamuose teisės aktuose nustatytais atvejais.
(18)
Siekiant paskatinti konvergenciją ir nuoseklumą tarp priežiūros institucijų kolegijų ir taip užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, Komitetas turėti stebėti jų veiklą, tačiau neriboti kolegijų narių nepriklausomumo.
(19)
Tam, kad Bendrijos priežiūros sistema būtų ekonomiškai veiksminga ir kad tarpvalstybinės institucijos laikytųsi nustatytų reikalavimų, labai svarbi priežiūros ataskaitų kokybė, palyginamumas ir nuoseklumas. Komitetas turėtų padėti užtikrinti, kad darbas nebūtų kartojamas ir dubliuojamas ir kad ataskaitų duomenys būtų palyginami ir tinkamos kokybės.
(20)
Bendrijos finansinės sistemos yra glaudžiai susijusios, todėl įvykiai vienoje valstybėje narėje gali smarkiai paveikti finansines institucijas ir rinkas kitose. Vis didėjantis finansinių konglomeratų skaičius ir nykstančios ribos tarp bankų, vertybinių popierių ir draudimo sektorių įmonių veiklos kelia papildomų priežiūros uždavinių ir nacionaliniu, ir Bendrijos lygiu. Siekiant išsaugoti finansinį stabilumą Komiteto, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto ir Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto lygiu reikia sukurti sistemą, pagal kurią būtų galima kuo anksčiau nustatyti galimą riziką ir tarpvalstybiniu lygiu, ir tarp sektorių, ir, jei reikia, informuoti Komisiją ir kitus komitetus. Be to, labai svarbu, kad Komitetas užtikrintų, kad būtų informuotos valstybių narių finansų ministerijos ir nacionaliniai centriniai bankai. Komitetas šioje srityje turėtų atlikti savo vaidmenį - nustatyti bankų sektoriaus riziką ir reguliariai pranešti apie rezultatus Komisijai. Apie šiuos vertinimus turėtų būti informuojama ir Taryba. Komitetas taip pat turėtų bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir jam periodiškai teikti informaciją apie padėtį bankų sektoriuje. Tačiau šiuo atveju Komitetas neturėtų atskleisti informacijos apie konkrečius prižiūrimus subjektus.
(21)
Siekiant tinkamai spręsti horizontalius sektorių klausimus Komiteto veiklą reikėtų derinti su Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto, Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto ir Europos centrinių bankų sistemos bankų priežiūros komiteto veikla. Tai ypač svarbu šalinant galimus horizontalios sektorių rizikos finansiniam stabilumui veiksnius.
(22)
Atsižvelgdamas į finansinių paslaugų globalizaciją ir didėjančią tarptautinių standartų svarbą, Komitetas taip pat turėtų skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su priežiūros institucijomis už Bendrijos ribų.
(23)
Komiteto atskaitingumas Bendrijos institucijoms yra labai svarbus ir turėtų atitikti aiškius standartus, kartu užtikrinant priežiūros institucijų nepriklausomumą.
(24)
Komitetas turėtų parengti savo darbo tvarkos taisykles ir visiškai atsižvelgti į Sutartyje nustatytas institucijų prerogatyvas bei institucijų pusiausvyrą. Patobulinus Komiteto veiklos modelį turėtų būti tobulinami jo darbo procesai. Šiuo tikslu nepavykus pasiekti bendro sutarimo, sprendimai turėtų būti priimami kvalifikuotąja balsų dauguma, laikantis Sutartyje nustatytų taisyklių.
(25)
Siekiant teisinio saugumo ir aiškumo Sprendimas 2004/5/EB turėtų būti panaikintas,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Įsteigiama bankininkystės priežiūros Bendrijoje nepriklausoma patariamoji grupė - Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas (toliau - Komitetas).
2 straipsnis
Komitetas savo iniciatyva arba Komisijos prašymu konsultuoja Komisiją, ypač dėl įgyvendinimo priemonių projektų rengimo bankų veiklos ir finansinių konglomeratų srityse.
Jeigu Komisija prašo Komiteto konsultacijos, ji gali nustatyti terminą, iki kurio Komitetas tokią konsultaciją privalo suteikti. Toks terminas nustatomas atsižvelgiant į klausimo skubumą.
3 straipsnis
Komitetas vykdo jam pavestas užduotis ir padeda bendrai ir vienodai įgyvendinti bei nuosekliai taikyti Bendrijos teisės aktus, skelbdamas neprivalomo pobūdžio gaires, rekomendacijas ir standartus.
4 straipsnis
1. Komitetas skatina nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą bankų srityje ir stiprina valstybių narių priežiūros praktikos konvergenciją bei metodus visoje Bendrijoje. Tuo tikslu jis atlieka šias būtiniausias užduotis:
a)
atitinkamuose teisės aktuose nurodytais atvejais arba priežiūros institucijos prašymu tarpininkauja arba sudaro sąlygas tarpininkauti priežiūros institucijoms;
b)
atitinkamuose teisės aktuose nustatytais atvejais arba priežiūros institucijų prašymu teikia nuomonę priežiūros institucijoms;
c)
skatina veiksmingą dvišalį ir daugiašalį priežiūros institucijų keitimąsi informacija, laikantis taikomų konfidencialumo reikalavimų;
d)
padeda perduoti užduotis tarp priežiūros institucijų, ypač nustatydamas užduotis, kurios gali būti perduotos, ir skatindamas vadovautis pažangiausia praktika;
e)
rengdamas priežiūros institucijų kolegijų veiklos gaires, stebėdamas, ar skirtingų kolegijų praktika yra darni, ir skatindamas keistis pažangiausia patirtimi, padeda užtikrinti, kad priežiūros institucijų kolegijos dirbtų veiksmingai ir nuosekliai;
f)
padeda plėtoti aukštos kokybės bendrus priežiūros ataskaitų standartus;
g)
tikrina, kaip praktiškai taikomos Komiteto paskelbtos neprivalomo pobūdžio gairės, rekomendacijos ir standartai.
2. Komitetas reguliariai svarsto valstybių narių priežiūros praktiką ir vertina jų konvergenciją. Komitetas kasmet praneša apie padarytą pažangą ir nustato tebesančias kliūtis.
3. Komitetas kuria naujas praktines konvergencijos priemones, kuriomis skatinamas bendrų priežiūros metodų taikymas.
5 straipsnis
1. Komitetas stebi ir vertina pokyčius bankų sektoriuje ir, jei reikia, informuoja Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą, Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą ir Komisiją. Komitetas užtikrina, kad valstybių narių finansų ministerijos ir nacionaliniai centriniai bankai būtų informuoti apie galimas arba neišvengiamas problemas.
2. Komitetas ne rečiau kaip du kartus per metus pateikia Komisijai bankų sektoriaus rizikos mažinimo tendencijų mikro lygiu, galimos rizikos ir silpnųjų pusių vertinimą.
Komitetas į šiuos vertinimus įtraukia pagrindinių rizikos veiksnių ir silpnųjų pusių klasifikaciją ir nurodo, kiek tokie rizikos veiksniai ir silpnosios pusės kelia rizikos finansiniam stabilumui ir, jei reikia, siūlo prevencines arba taisomąsias priemones.
Apie šiuos vertinimus informuojama Taryba.
3. Komitetas nustato tvarką, pagal kurią priežiūros institucijos gali operatyviai reaguoti. Jei reikia, Komitetas Bendrijos priežiūros institucijoms sudaro sąlygas atlikti jungtinį rizikos veiksnių ir silpnųjų pusių, kurie gali neigiamai paveikti Bendrijos finansų sistemos stabilumą, vertinimą.
4. Glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetu, Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetu ir Europos centrinių bankų sistemos bankų priežiūros komitetu Komitetas užtikrina, kad į horizontalius sektorių pokyčius, rizikos veiksnius ir silpnąsias puses būtų tinkamai atsižvelgiama.
6 straipsnis
1. Komitetas padeda plėtoti bendrą bankų sektoriaus, taip pat horizontalių sektorių aspektų priežiūros praktiką, glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetu ir Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetu.
2. Tam jis visų pirma rengia konkrečių sektorių ir horizontalias įvairiems sektoriams skirtas mokymo programas, sudaro sąlygas keistis darbuotojais ir skatina kompetentingas institucijas intensyvinti komandiruočių programas, burti jungtines tikrinimo grupes, organizuoti priežiūros vizitus, imtis kitų priemonių.
3. Jei reikia, Komitetas kuria naujas priemones bendrai priežiūros praktikai plėtoti.
4. Komitetas skatina bendradarbiauti su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis, visų pirma skatindamas jas dalyvauti bendrose mokymo programose.
7 straipsnis
1. Komitetą sudaro aukšto lygio atstovai iš tokių organizacijų:
a)
nacionalinių valdžios institucijų, kompetentingų prižiūrėti kredito įstaigas (toliau - kompetentingos priežiūros institucijos);
b)
nacionalinių centrinių bankų, kuriems suteikti konkretūs veiklos įgaliojimai kartu su kompetentinga priežiūros institucija vykdyti atskirų kredito įstaigų priežiūrą;
c)
centrinių bankų, kurie tiesiogiai nedalyvauja prižiūrint atskiras kredito įstaigas, taip pat ir iš Europos centrinio banko.
2. Kiekviena valstybė narė paskiria aukšto lygio atstovus dalyvauti Komiteto posėdžiuose. Europos centrinis bankas paskiria aukšto lygio atstovą dalyvauti Komitete.
3. Komiteto posėdžiuose dalyvauja Komisija ir paskiria aukšto lygio atstovą dalyvauti jo svarstymuose.
4. Komitetas renka pirmininką iš kompetentingų priežiūros institucijų atstovų.
5. Komitetas į posėdžius gali pakviesti ekspertų ir stebėtojų.
8 straipsnis
1. Komiteto nariai negali atskleisti informacijos, kuri turi būti saugoma kaip profesinė paslaptis. Visi diskusijų dalyviai įpareigojami laikytis taikomų profesinės paslapties taisyklių.
2. Jeigu aptariant kurį nors darbotvarkės klausimą reikia keistis konfidencialia informacija apie prižiūrimą instituciją, dalyvauti tokiose diskusijose gali būti leidžiama tik tiesiogiai su tuo susijusioms kompetentingoms priežiūros institucijoms ir nacionaliniams centriniams bankams, turintiems konkrečius veiklos įgaliojimus prižiūrėti atskiras kredito įstaigas.
9 straipsnis
1. Komitetas reguliariai informuoja Komisiją apie savo veiklos rezultatus. Jis reguliariai palaiko ryšius su Europos bankininkystės komitetu, įsteigtu pagal Komisijos sprendimą 2004/10/EB (7), ir kompetentingu Europos Parlamento komitetu.
2. Glaudžiai ir nuolat bendradarbiaudamas su Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetu ir Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetu Komitetas užtikrina, kad darbas visuose finansinių paslaugų sektoriuose būtų atliekamas nuosekliai.
3. Komiteto pirmininkas reguliariai, ne rečiau kaip kartą per mėnesį, susisiekia su Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto ir Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto pirmininkais.
10 straipsnis
Komitetas gali sudaryti darbo grupes. Komisijos atstovai kviečiami į darbo grupių posėdžius kaip stebėtojai.
11 straipsnis
Finansinių konglomeratų priežiūros srityje Komitetas bendradarbiauja su Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetu, dalyvaudamas Jungtinio finansinių konglomeratų komiteto veikloje.
Komisijos ir Europos centrinio banko atstovai kviečiami į Jungtinio finansinių konglomeratų komiteto posėdžius kaip stebėtojai.
12 straipsnis
Prieš pateikdamas savo nuomonę Komisijai, Komitetas nuodugniai ir iš anksto, taip pat atvirai ir viešai konsultuojasi su rinkos dalyviais, vartotojais ir galutiniais vartotojais. Komitetas skelbia konsultacijų rezultatus, nebent respondentas prašo jų neskelbti.
Teikdamas konsultacijas dėl nuostatų, taikomų ir kredito įstaigoms, ir investicinėms įmonėms, Komitetas pasitaria su visomis institucijomis, kurioms yra pavesta prižiūrėti investicines įmones ir kurioms nėra atstovaujama Komitete.
13 straipsnis
Komitetas parengia metinę darbo programą ir iki kiekvienų metų spalio mėnesio pabaigos pateikia ją Tarybai, Europos Parlamentui ir Komisijai. Komitetas periodiškai ir ne rečiau kaip kartą per metus informuoja Tarybą, Europos Parlamentą ir Komisiją apie pasiektus darbo programoje nustatytos veiklos rezultatus.
14 straipsnis
Komitetas veikia savo narių sutarimu. Jeigu bendrai sutarti nepavyksta, sprendimai priimami kvalifikuotąja balsų dauguma. Komiteto narių atstovų balsai atitinka valstybių narių balsus taip, kaip numatyta Sutarties 205 straipsnio 2 ir 4 dalyse.
Komiteto nariai, kurie nesilaiko Komiteto suderintų gairių, rekomendacijų, standartų ir kitų priemonių, turi būti pasirengę nurodyti tokio sprendimo priežastis.
15 straipsnis
Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles ir organizuoja savo veiklos procedūras.
Darbo tvarkos taisyklėse gali būti nustatyta kitokia nei 14 straipsnyje sprendimo priėmimo tvarka, kai sprendimai priimami dėl darbo tvarkos taisyklių keitimo ir Komiteto valdybos narių išrinkimo ir atleidimo.
16 straipsnis
Sprendimas 2004/5/EB panaikinamas.
17 straipsnis
Sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Priimta Briuselyje, 2009 m. sausio 23 d.