KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 439/2006
2006 m. kovo 16 d.
nustatantis laikinąjį antidempingo muitą zomšinės odos, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2005 m. birželio 25 d. Komisija pranešimu (toliau - pranešimas apie tyrimo inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl zomšinės odos, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau - KLR), importo.
(2)
Tyrimas buvo pradėtas 2005 m. gegužės mėn. gavus Didžiosios Britanijos odos dirbinių konfederacijos (toliau - skundo pateikėjas) skundą, pateiktą gamintojų, kurių gamyba sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 70 %, visos Bendrijos zomšinės odos gamybos, vardu. Skunde buvo pateikti šios prekės dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, skunde minėtiems Bendrijos gamintojams, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, KLR valdžios institucijoms, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms apie tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą terminą. Vienas KLR eksportuotojas ir Bendrijos gamintojai bei importuotojai pareiškė savo nuomonę raštu. Visos šalys, kurios per nustatytą terminą prašė ir įrodė, kad esama konkrečių priežasčių, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, buvo išklausytos.
(4)
Atsižvelgiant į numatomą didelį tyrime dalyvaujančių eksportuojančių gamintojų ir importuotojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie tyrimo inicijavimą buvo numatyta taikyti atrankos metodus.
(5)
Siekiant nustatyti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, atrinkti bendroves, visų eksportuojančių gamintojų ir importuotojų buvo prašoma pranešti apie save ir, kaip nurodyta pranešime apie tyrimo inicijavimą, pateikti informaciją. Nė vienas eksportuojantis gamintojas nepateikė pastabų apie galimą bendrovių atranką.
(6)
Septyni importuotojai pateikė informaciją per šiam tikslui nustatytą terminą, tačiau tik trys bendrovės pareiškė norą bendradarbiauti tyrime. Atsižvelgiant į nedidelį skaičių importuotojų, kurie atsakė į atrankos klausimyno klausimus ir pareiškė norą bendradarbiauti, buvo nuspręsta, kad atranka nėra būtina. Klausimynai buvo nusiųsti visiems trims importuotojams. Tačiau vėliau nė vienas importuotojas nebendradarbiavo tyrime ir atsisakė pateikti išsamius atsakymus į klausimyno klausimus. Du importuotojai nurodė, kad svarstomoji prekė nebuvo susijusi su didžiąja jų veiklos dalimi, todėl nei turimi ištekliai (darbuotojai), nei finansinis poveikis negalėjo jų paskatinti dalyvauti tyrime.
(7)
Siekdama, kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) arba pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį dėl individualaus režimo (toliau - IR) taikymo, Komisija Kinijos bendrovėms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, išsiuntė RER ir IR prašymo formas. Atsižvelgiant į tai, nė vienas eksportuojantis gamintojas nepaprašė taikyti RER arba IR.
(8)
Negavus atsakymų nė iš vieno KLR eksportuojančio gamintojo, nebuvo būtina taikyti atranką ir atrinkti eksportuojantį gamintoją. Be to, kadangi nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas nepateikė reikalingos informacijos arba nepaprašė taikyti RER arba IR per terminus, nustatytus remiantis pagrindiniu reglamentu, buvo nuspręsta, kad išvados dėl dempingo įvertinimo bus padarytos remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu. KLR valdžios institucijos buvo informuotos apie tokį sprendimą ir nepateikė jokių prieštaravimų.
(9)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė trys skunde paminėti Bendrijos gamintojai.
(10)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti pirmines išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Patikrinimai buvo atlikti šiose bendrovėse:
Bendrijos gamintojai
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Italija,
-
Hutchings & Harding Ltd, JK,
-
Beaven Ltd, JK.
(11)
Kadangi nebuvo prašymų taikyti RER arba IR ir nereikėjo nustatyti KLR eksportuojančių gamintojų normaliosios vertės, patikrinimas siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis analogiškos šalies duomenimis buvo atliktas šios bendrovės patalpose:
-
Acme Sponge & Chamois Co., Inc., JAV.
(12)
Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. (toliau - tyrimo laikotarpis arba TL). Žalos įvertinimui svarbių raidos krypčių tyrimas vyko nuo 2001 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - tiriamasis laikotarpis).
B. SVARSTOMOJI PREKĖ IR PANAŠI PREKĖ
1. Bendrosios pastabos
(13)
Zomšinė ir kombinuota zomšinė oda yra paprastai gaminama iš avių ir ėriukų odos, bet taip pat gali būti gaminama iš kitų gyvūnų odos. Ji gaminama iš odų, nuo kurių pašalinamas natūralus paviršius, ir po to rauginama naudojant tik žuvų taukus arba gyvūninės kilmės riebalus gaminant zomšinę odą, arba nepilnai parauginama naudojant aldehidus arba kitas rauginimo medžiagas ir po to žuvų arba gyvūninės kilmės aliejus gaminant kombinuotą zomšinę odą. Po rauginimo gaunama „krasto“ (angl. crust) zomšinė oda, kuri paprastai toliau perdirbama ir baigiamajame procese poliruojama, suteikiant švelnų, į zomšą panašų paviršių. Vandens sugėrimas ir švelnumas yra svarbiausios gaminio savybės, kurios yra išgaunamos rauginant arba iš dalies rauginant, kai naudojami žuvų arba gyvūninės kilmės aliejais, ir dėl kurių gaminys puikiai tinka pagrindinei panaudojimui - valymui ir poliravimui.
2. Svarstomoji prekė
(14)
Svarstomoji prekė yra zomšinė arba kombinuota zomšinė oda, supjaustyta arba nesupjaustyta reikiamų formų gabalais, įskaitant zomšinę arba kombinuotą zomšinę odą, pagamintą „krasto“ būdu (angl. crusting) (toliau - zomšinė oda), kurios kilmės šalis yra KLR (toliau - svarstomoji prekė) ir kurios KN paprastai yra 4114 10 10 ir 4114 10 90. Nustatyta, kad visi minėti apibūdinimai yra pakankamai panašūs, kad sudarytų bendrą tyrimo prekę, atsižvelgiant į tai, kad pagrindinės fizinės savybės ir paskirtis sutampa.
3. Panaši prekė
(15)
Remiantis skundo pateikėjo nurodyta informacija nebuvo nustatyta skirtumų tarp svarstomosios prekės ir zomšinės odos, kuri yra gaminama ir parduodama JAV, kuri buvo pasirinkta kaip analogiška šalis siekiant nustatyti normaliąją vertę KLR.
(16)
Remiantis skundo pateikėjo nurodyta informacija nebuvo nustatyta skirtumų tarp svarstomosios prekės ir Bendrijos pramonės Bendrijoje gaminamos ir parduodamos zomšinės odos.
(17)
Todėl daroma laikina išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį ir šio tyrimo tikslais zomšinė oda, kuri yra gaminama ir parduodama KLR vidaus rinkoje, gaminama ir parduodama JAV bei Bendrijos pramonės gaminama ir parduodama Bendrijos rinkoje, turi tas pačias fizines savybes bei tą pačią paskirtį ir todėl laikoma panašia į svarstomąją prekę.
C. DEMPINGAS
1. Atranka
(18)
Kaip nurodyta 6 konstatuojamojoje dalyje, negavus atsakymų nė iš vieno KLR eksportuojančio gamintojo, nebuvo būtina taikyti atranką ir atrinkti KLR eksportuojančius gamintojus.
2. Rinkos ekonomikos režimas ir individualus režimas
(19)
Kaip išdėstyta 7 konstatuojamojoje dalyje, negavus atsakymų ar prašymų dėl RER arba IR taikymo, nė vienam KLR eksportuojančiam gamintojui nebuvo suteiktas RER arba IR.
3. Normalioji vertė
3.1. Analogiška šalis
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis analogiškos šalies kainomis arba apskaičiuota verte. Pranešime apie tyrimo inicijavimą buvo numatyta JAV pasirinkti tinkama analogiška šalimi, siekiant nustatyti KLR normaliąją vertę, ir suinteresuotosios šalys buvo paragintos teikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Šiuo klausimu nė iš vienos šalies nebuvo gauta pastabų ar prieštaravimų.
(21)
Tačiau, pasinaudojant kontaktais su trečiųjų šalių asociacijomis arba prekybos rūmais, buvo nagrinėjamas kitų šalių, kuriose, kaip manoma, galėjo būti gaminama zomšinė oda, tinkamumas. Buvo nustatyta, kad Brazilijoje ir Indijoje nebuvo arba zomšinės odos gamintojų, arba jie nepardavinėjo zomšinės odos vidaus rinkoje. Turkijos gamintojas pateikė informaciją, kad Turkijos vidaus rinka yra labai ribota. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo nuspręsta patvirtinti JAV, kaip analogiškos šalies, pasirinkimą. Todėl Komisija ieškojo ir surado vieną JAV gamintoją, kuris sutiko visapusiškai bendradarbiauti.
(22)
JAV zomšinės odos vidaus rinka yra pakankamai didelė ir atvira (tarifinė apsauga - 3,2 %), yra daug tiekėjų, o importo lygis yra aukštas. Be to, naudojami panašūs svarstomosios prekės gamybos procesai kaip ir KLR.
3.2. Normaliosios vertės nustatymas
(23)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis iš rinkos ekonomikos trečiosios šalies gamintojo gauta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už prekių, kurios, kaip buvo nustatyta, buvo parduotos įprastinėmis prekybos sąlygomis, rūšis.
(24)
Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė vidaus pardavimo kaina, kurią nesusijusiems vartotojams taikė bendradarbiaujantis JAV gamintojas.
4. Eksporto kaina
(25)
Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis apie KLR kilmės svarstomosios prekės importo į Bendriją kiekį ir vertę, nes tai buvo geriausia informacija, kurią galima gauti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Naudota informacija buvo kryžminio patikrinimo būdu palyginta su vienos KLR prekybos bendrovės pateikta informacija. Prekybos bendrovės pateikta informacija atitiko statistinius duomenis, kurie buvo naudojami nustatant eksporto kainą.
5. Palyginimas
(26)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojų kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Kai buvo nustatyta, kad su fizinėmis savybėmis, nuolaidomis, vežimu ir draudimu, pakavimu, kreditu ir išlaidomis po pardavimo susiję skirtumai yra tinkami ir pagrįsti įrodančiais dokumentais, tokie skirtumai buvo atitinkamai pakoreguoti.
6. Dempingo skirtumas
(27)
Dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas, lyginant normaliosios kainos ir eksporto kainos svertinius vidurkius. Visos šalies dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito procentais, yra 73,5 %.
D. ŽALA
1. Bendrijos gamyba
(28)
Tyrime buvo nustatyta, kad šiuo metu panašią prekę Bendrijoje gamina aštuoni gamintojai, kurių gamyba sudaro apytikriai 95 % visos Bendrijos gamybos, o likusius 5 % apima labai mažų odų gamyklų visoje Bendrijoje gamyba.
2. Bendrijos pramonės apibrėžimas
(29)
Skundui pritarė aštuoni Bendrijos gamintojai (šešios skundą pateikusios ir dvi remiančios bendrovės), iš kurių trys skundą pateikusios bendrovės visapusiškai bendradarbiavo. Viena skundą pateikusi bendrovė nepateikė išsamių atsakymų į klausimyno klausimus ir todėl buvo laikoma nebendradarbiavusia, nors ji dar kartą patvirtino remianti skundą. Dar viena skundą pateikusi ir viena remianti bendrovė pateikė tik ribotą informaciją apie savo gamybą. Laikoma, kad abi bendrovės tyrime nebendradarbiavo. Likusios dvi bendrovės tyrime nebendradarbiavo.
(30)
Trijų bendradarbiaujančių bendrovių gamyba sudaro daugiau nei 56 % svarstomosios prekės Bendrijos gamybos. Todėl laikoma, kad jie sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
3. Bendrijos vartojimas
(31)
Vartojimas buvo apskaičiuotas sudėjus bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimą Bendrijoje, apytikriai apskaičiuotą nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimą Bendrijoje ir Eurostate nurodytą bendrą importą bei tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į esamus įrodymus apie neteisingus tam tikrų šalių statistinius importo duomenis. Neturint kitų informacijos šaltinių, nebendradarbiaujančių gamintojų pardavimas buvo pagrįstas trijų nebendradarbiaujančių gamintojų pateikta informacija ir skundu. Eurostato pateikiami importo duomenys buvo išreikšti tonomis, todėl norint duomenis išreikšti kvadratinėmis pėdomis, buvo taikomas perskaičiavimo koeficientas. Tai rodo, kad per tiriamąjį laikotarpį svarstomosios prekės paklausa Bendrijoje padidėjo 5 %, t. y. 1 % per metus.
Tikrasis Bendrijos vartojimas
2001
2002
2003
2004
TL
Kvadratinės pėdos (tūkstančiais)
19 872
20 424
21 565
20 582
20 873
2001 m. indeksas = 100
100
103
109
104
105
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyno klausimus, skundas, Eurostatas, nebendradarbiaujančių gamintojų pateikta informacija.
4. Importo iš tiriamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(32)
KLR kilmės svarstomosios prekės importo apimtis, nustatyta remiantis Eurostato pateiktais duomenimis ir išreikšta kvadratinėmis pėdomis pagal 31 konstatuojamojoje dalyje apibūdintą metodiką, padidėjo nuo apytikriai 2,1 milijonų kvadratinių pėdų 2001 m. iki 6,6 milijonų kvadratinių pėdų TL.
2001
2002
2003
2004
TL
Importo apimtis (tūkstančiais kvadratinių pėdų)
2 130
1 627
5 037
6 273
6 607
2001 m. indeksas = 100
100
76
236
295
310
(33)
Tiriamuoju laikotarpiu importas iš KLR padidino Bendrijos rinkos importo dalį nuo 10,7 % 2001 m. iki 31,7 % TL. Rinkos dalis greitai padidėjo, o vartojimas augo pakankamai lėtai.
2001
2002
2003
2004
TL
Rinkos dalis
10,7 %
8,0 %
23,4 %
30,5 %
31,7 %
i) Importo kainos
(34)
Informacija apie tiriamojo importo kainas surinkta remiantis Eurostato duomenimis apie importo apimtį, kuri buvo apskaičiuota pagal 31 konstatuojamojoje dalyje apibūdintą metodiką. Ši informacija parodė, kad tiriamuoju laikotarpiu vidutinės KLR kilmės importo CIF kainos svyravo. Pirmiausia kainos 2002 m. pakilo 25 % ir 2003 m. krito 20 %. 2004 m. kainos padidėjo 9 %, o TL vėl sumažėjo.
2001
2002
2003
2004
TL
Kainos EUR/zomšinės odos kvadratinė pėda
0,63
0,79
0,50
0,69
0,66
Indeksas
100
125
80
109
104
Šaltinis: Eurostatas.
ii) Kainų mažinimas ir kainų nuosmukis
(35)
Siekiant apskaičiuoti kainų mažinimo lygį TL, remiantis Eurostato duomenimis pagrįstu visų rūšių zomšinės odos kainos svertiniu vidurkiu buvo lyginamos Bendrijos pramonės gamintojų parduodamos svarstomosios prekės kainos ir importo į Bendrijos rinką kainos TL. Bendrijos pramonės kainos buvo patikslintos gamintojų kainų pagrindu. Tiriamojo importo kainos buvo nustatytos pagal CIF kainas, atitinkamai jas pakoregavus atsižvelgiant į nustatytus kokybės skirtumus, muitus ir išlaidas po importo.
(36)
Šis palyginimas parodė, kad per TL KLR kilmės svarstomosios prekės Bendrijoje buvo parduotos tokiomis kainomis, dėl kurių 30 % (išreiškus procentais) sumažėjo Bendrijos pramonės kainos.
5. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
(37)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, kurie tiriamuoju laikotarpiu turi įtakos Bendrijos pramonės būklei.
i) Gamybos pajėgumas, gamyba ir pajėgumų panaudojimas
(38)
Bendrijos pramonės gamybos pajėgumas tiriamuoju laikotarpiu nekito. Tuo pačiu laikotarpiu Bendrijos pramonė sumažėjo 20 %, o jos pajėgumų panaudojimo rodiklis smuko nuo 71,2 % 2001 m. iki 57 % TL.
2001
2002
2003
2004
TL
Gamybos pajėgumai (tūkstančiais zomšinės odos pėdų)
16 754
16 754
16 754
16 754
16 754
2001 m. indeksas = 100
100
100
100
100
100
Gamyba (tūkstančiais zomšinės odos pėdų)
11 934
11 583
11 262
10 469
9 554
2001 m. indeksas = 100
100
97
94
88
80
Gamybos pajėgumų panaudojimo rodikliai
71,2 %
69,1 %
67,2 %
62,5 %
57,0 %
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyno klausimus.
ii) Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(39)
Bendrijos pramonės pardavimas tiriamuoju laikotarpiu Bendrijoje sumažėjo net 17 procentinių punktų - nuo 8,1 milijono kvadratinių pėdų 2001 m. iki 6,7 milijonų kvadratinių pėdų TL, nepaisant to, kad per tą patį laikotarpį vartojimas padidėjo. Tai atspindi rinkos dalis, kuri nuolatos mažėjo - nuo 41,1 % 2001 m. iki 32,3 % TL.
2001
2002
2003
2004
TL
Bendrijos pramonės pardavimas (tūkstančiais kvadratinių pėdų)
8 163
8 166
7 478
6 423
6 746
2001 m. indeksas = 100
100
100
92
79
83
Rinkos dalis
41,1 %
40,0 %
34,7 %
31,2 %
32,3 %
iii) Atsargos
(40)
Toliau pateikti skaičiai rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
2001
2002
2003
2004
TL
Atsargos (tūkstančiais kvadratinių pėdų)
4 508
3 321
3 157
4 298
4 243
2001 m. indeksas = 100
100
74
70
95
94
(41)
Atsargos 2002 m. sumažėjo net 26 procentiniais punktais, o po to TL nuolat didėjo. Šią raidą sąlygojo bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų eksporto veikla, kuri, kaip rodo toliau pateikti duomenys, po kelių didelės apimties sutarčių JAV rinkoje 2002 m. žymiai padidėjo, o 2004 m. ir TL sumažėjo.
2001
2002
2003
2004
TL
Bendrijos pramonės eksporto pardavimas (tūkstančiais kvadratinių pėdų)
3 068
5 273
4 817
3 825
3 283
2001 m. indeksas = 100
100
172
157
125
107
(42)
Bendrijos pramonė teigė, kad eksporto veikla iš dalies sumažėjo dėl konkurencijos su Kinijos eksportu į JAV rinką. Šiuo atžvilgiu verta pastebėti, kad KLR kilmės svarstomosios prekės importo apimtis į JAV žymiai padidėjo - nuo 780 tūkstančių kvadratinių pėdų 2002 m. iki 1 209 tūkstančių kvadratinių pėdų 2004 m.
iv) Augimas
(43)
Nors bendradarbiaujančių Bendrijos pramonės gamintojų gamyba tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 20 procentinių punktų, Bendrijos vartojimas per tą patį laikotarpį padidėjo 5 %, o tiriamojo importo apimtis - daugiau nei tris kartus. Taigi, Bendrijos pramonė prarado dalį savo rinkos dalies, o tiriamojo importo rinkos dalis padidėjo.
v) Užimtumas ir našumas
(44)
Bendrijos pramonės užimtumo lygis tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Tuo pačiu laikotarpiu Bendrijos pramonės našumas, vertinamas pagal dirbančio žmogaus išdirbį per metus, sumažėjo 15 %.
2001
2002
2003
2004
TL
Darbuotojų skaičius
128
129
127
124
120
2001 m. indeksas = 100
100
101
99
97
94
Našumas (tūkstančiais kvadratinių pėdų/asmeniui) gamyba/darbuotojas
93
90
89
84
79
2001 m. indeksas = 100
100
96
95
91
85
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyno klausimus.
vi) Pardavimo kainos ir veiksniai, darantys įtaką vidaus kainoms
(45)
2001-2003 m. Bendrijos pramonės gamintojų vidutinės grynosios pardavimo kainos krito 8 procentiniais punktais, o 2004 m. nežymiai padidėjo 1 procentiniu punktu. TL kainos smuko dar 3 procentiniais punktais. Ši raida rodo, kokį ekonominį sąstingį patyrė Bendrijos pramonė tiriamuoju laikotarpiu.
2001
2002
2003
2004
TL
Vidutinė pardavimo kaina (EUR/kvadratinę pėdą)
1,24
1,22
1,15
1,16
1,13
2001 m. indeksas = 100
100
98
92
93
90
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyno klausimus.
vii) Pelningumas
(46)
Kaip nurodyta toliau, Bendrijos pramonės ikimokestinės įplaukos iš grynojo pardavimo Bendrijos rinkoje nukentėjo nuo rinkos padėties blogėjimo tiriamuoju laikotarpiu.
2001
2002
2003
2004
TL
Pelningumas
4,2 %
5,5 %
1,3 %
-7,6 %
-6,1 %
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyno klausimus.
(47)
2001 m. ir 2002 m. Bendrijos pramonei buvo pelningi. Tačiau nuo 2003 m. pelningumas ypač sumažėjo ir 2004 m. bei TL buvo užfiksuoti dideli nuostoliai.
viii) Investicijos ir investicijų grąža
(48)
Bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų investicijų į svarstomosios prekės gamybą lygis tiriamuoju laikotarpiu padidėjo nuo apytikriai 354 000 EUR iki beveik 407 000 EUR. Padidėjusios investicijos iš esmės buvo skirtos turimam inventoriui pakeisti ir papildomos ir (arba) naujos įrangos įsigijimui, siekiant geriau kontroliuoti dabartinę gamybą.
(49)
Bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų investicijų grąža, rodanti jų ikimokestinius rezultatus svarstomosios prekės gamybai naudoto turto pradinės ir baigiamosios buhalterinės apskaitos knygose nurodytos grynosios vertės procentais, 2001-2003 m. buvo teigiama ir atspindėjo su pelnu susijusią gamintojų padėtį. 2004 m. ir TL minėtų gamintojų investicijų grąža buvo neigiama ir atspindėjo su nuostoliais susijusią gamintojų padėtį.
2001
2002
2003
2004
TL
Investicijos EUR
354 626
691 087
558 887
423 142
407 456
2001 m. indeksas = 100
100
195
158
119
115
Investicijų grąža
40 %
32 %
10 %
-28 %
-37 %
Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyno klausimus.
ix) Galimybė pritraukti kapitalą
(50)
Bendrijos pramonė neteigė, ir nebuvo jokių požymių, kad Bendrijos pramonei būtų kilę sunkumų pritraukti kapitalo savo veiklai. Tačiau reikėtų pažymėti, kad dėl 2004 m. ir TL patirtų nuostolių susidarė nepalanki padėtis. Be to, reikėtų pastebėti, kad mažos ir šeimos valdomos įmonės, tokios kaip bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, turi tik išorės finansuotojus. Paprastai jie nenori prisiimti rizikos, kurią pagrindinės bendrovės (didelių grupių atveju) būna labiau linkusios ilgam laikui prisiimti tikėdamosi, kad dabartinė pramonės padėtis galėtų pagerėti.
x) Grynųjų pinigų srautai
(51)
Bendradarbiaujantys Bendrijos pramonės gamintojai 2001-2003 m. užfiksavo vykdomosios veiklos grynųjų pinigų įplaukas. Tačiau 2004 m. ir TL padėtis pablogėjo ir tais metais buvo patirti dideli nuostoliai. Tą patį galima pastebėti ir tada, kai grynųjų pinigų srautas išreiškiamas apyvartos procentiniu dydžiu. Tiriamuoju laikotarpiu dėl atsargų lygio pokyčių buvo pastebėti keli trumpalaikiai dideli grynųjų pinigų srautų pokyčiai (žr. 41 konstatuojamąją dalį).
2001
2002
2003
2004
TL
Grynųjų pinigų srautai tūkstančiais EUR
988
2 608
839
-1 650
-1 567
2001 m. indeksas = 100
100
264
85
- 167
- 159
Šaltinis: patikrinti bendradarbiaujančių Bendrijos pramonės gamintojų pateikti atsakymai į klausimyno klausimus.
xi) Darbo užmokestis
(52)
Bendradarbiaujančių Bendrijos pramonės gamintojų mokamas darbo užmokestis (iš viso) tiriamuoju laikotarpiu išliko pakankamai stabilus ir tik 2003 m. sumažėjo 7 %. Darbo užmokesčio svyravimas lentelėje yra pavaizduotas kaip pragyvenimo išlaidų svyravimas.
2001
2002
2003
2004
TL
Darbuotojo darbo užmokestis EUR
27 081
27 375
25 093
27 402
27 373
2001 m. indeksas = 100
100
101
93
101
101
Šaltinis: Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyno klausimus.
xii) Dempingo skirtumo dydis
(53)
Atsižvelgiant į importo iš KLR apimtį ir kainas, tikrojo dempingo skirtumo dydžio poveikis Bendrijos pramonei yra didelis.
xiii) Atsigavimas nuo buvusio dempingo
(54)
Bendrijos pramonės padėtis nebuvo tokia, kad jai reikėtų atsigauti po ankstesnių žalingo dempingo padarinių.
6. Išvada dėl žalos
(55)
Pirmiau išvardytų veiksnių nagrinėjimas rodo, kad 2001 m. - TL itin padidėjo importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis. Iš tiesų tiriamuoju laikotarpiu šio importo apimtis padidėjo apytikriai tris kartus ir TL sudarė 31,7 % rinkos dalies. Reikia pažymėti, kad TL toks importas sudarė 72,7 % viso svarstomosios prekės importo į Bendriją. Be to, TL tiriamojo importo kainos Bendrijos pramonės pardavimo kainas sumažino 30 %.
(56)
Tiriamuoju laikotarpiu beveik visi žalos rodikliai kito neigiama linkme. Gamyba ir pajėgumų panaudojimas sumažėjo (atitinkamai - 20 % ir - 14 procentinių punktų), o atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos vartojimas per tą patį laikotarpį padidėjo 5 %, galima buvo tikėtis, kad šie rodikliai turėtų kisti teigiama linkme. Pardavimo apimtis ir kainos taip pat labai sumažėjo (atitinkamai - 17 % ir - 10 %).
(57)
Tiriamuoju laikotarpiu, kai Bendrijos vartojimas padidėjo nuo apytikriai 19,8 iki 20,9 milijonų kvadratinių pėdų, Bendrijos pramonė neteko didelės rinkos dalies. Bendrijos pramonė patyrė didžiulį pelno (- 10 procentinių punktų), grynųjų pinigų srauto (- 20,6 % apyvartos) ir investicijų grąžos (- 37 procentinių punktų) nuostolį.
(58)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma laikina išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kurią galima būtų apibūdinti didžiuliu kainų nuosmukiu ir pelningumo bei investicijų grąžos sumažėjimu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(59)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, buvo ištirta, ar KLR kilmės importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė tokią rimtą žalą, jog ją būtų galima laikyti materialia. Taip pat buvo ištirti kiti be importo dempingo kaina žinomi veiksniai, kurie taip pat galėtų padaryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, jog šių veiksnių padaryta žala nepriskiriama importui dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(60)
Tiriamuoju laikotarpiu importo iš KLR apimtis padidėjo net 4,5 milijonais kvadratinių pėdų, be to, minėto importo rinkos dalis išaugo 21 procentiniu punktu. Dėl KLR kilmės importo kainų Bendrijos pramonės kainas sumažėjo net 30 %.
(61)
Importo dempingo kaina poveikį rodo tai, kad tiriamuoju laikotarpiu KLR gamintojai Bendrijos pramonės sąskaita padidino savo rinkos dalį.
(62)
Tačiau tarp 2004 m. ir TL Bendrijos pramonė prarado 8,8 procentinius punktus rinkos dalies (lygiai tiek išaugo KLR importo rinkos dalis).
(63)
Be to, Bendrijos pramonės rinkos dalies praradimas ir nepakankamas kainų lygis sutapo su žalinga pramonei padėtimi, kuri susidarė dėl didelių nuostolių, staigaus grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos sumažėjimo ir nepalankaus užimtumo kitimo.
(64)
Nepaisant padidėjusių investicijų gamybos įrangos modernizavimui, minėti veiksniai ir tai, kad dėl kritusių kainų Bendrijos pramonė nesugebėjo pasinaudoti truputį padidėjusia Bendrijos rinka, padarė tokį poveikį, kad tiriamuoju laikotarpiu buvo padaryta materialinė žala. Importo dempingo kaina rinkos dalies didėjimas ir importo kainų sumažėjimas sutapo su staigiu Bendrijos pramonės sąlygų pasikeitimu.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš trečiųjų šalių
(65)
Toliau pateikiamoje lentelėje nurodoma importo iš pagrindinių kitų šalių apimtis ir kainos.
Importas iš pagrindinių trečiųjų šalių
2001
2002
2003
2004
TL
Turkija (tūkstančiais kvadratinių pėdų)
353
380
237
893
1 677
Vidutinės kainos (EUR/kvadratinę pėdą)
1,01
0,73
0,33
0,81
0,52
Kitos šalys, išskyrus pirmiau minėtąsias: apimtis (tūkstančiais kvadratinių pėdų)
1 732
2 078
1 933
1 825
2 485
Vidutinės kainos (EUR/kvadratinę pėdą)
1,14
0,93
0,79
0,91
0,60
(66)
Importas iš Turkijos tiriamuoju laikotarpiu žymiai padidėjo ir 6,2 procentiniais punktais padidino rinkos dalį. Tačiau tyrimas parodė, kad didelę tokio importo dalį 2003-2004 m. ir TL sudarė vieno bendradarbiaujančio Bendrijos gamintojo importas. Nedidelė šio importo dalis buvo naudojama papildyti gamintojo prekių asortimentą, o kita importo dalis, prekes sutvarkius ir iš naujo supakavus, buvo reeksportuota į trečiąsias šalis. Todėl šis kiekis negalėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei. Kitas importo iš Turkijos kiekis tiriamuoju laikotarpiu sudaro nedidelę ir pakankamai stabilią apytikriai 2 % rinkos dalį, išskyrus TL, kai jis sudarė 6 %. Šio kiekio kainos 2002-2003 m. ir TL buvo mažesnės už importo iš KLR kainas, tačiau 2001 m. ir 2004 m. - didesnės. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad šis importas galėjo prisidėti, nors ir nežymiai, prie Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos.
(67)
Importo iš kitų nei Turkija šalių kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos, tačiau jos buvo žymiai didesnės nei importo iš KLR kainos visu tiriamuoju laikotarpiu, išskyrus TL. Importo apimtis padidėjo nuo 1,7 milijonų kvadratinių pėdų 2001 m. iki 2,5 milijonų kvadratinių pėdų TL, taip tiriamuoju laikotarpiu padidindama rinkos dalį 3,2 procentiniais punktais, palyginti su importo iš KLR rinkos dalies padidėjimu 21 procentiniu punktu per tą patį laikotarpį. Todėl atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes daroma laikina išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių negalėjo būti lemiama priežastimi, dėl kurios susidarė žalinga Bendrijos pramonei padėtis.
3.2. Kitų Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai
(68)
Nebendradarbiaujančių svarstomosios prekės Bendrijos gamintojų rinkos dalis TL sudarė apytikriai 24 %, kuri sumažėjo nuo beveik 40 % 2001 m. Tiriamuoju laikotarpiu jų pardavimo apimtis sumažėjo net 36 %. Be to, nebendradarbiaujančių gamintojų vidutinės kainos kito tiek pat, kiek skundą pateikusių gamintojų vidutinės kainos. Tai rodo, kad jų padėtis yra tokia pat, kaip ir Bendrijos pramonės, t. y., kad jiems buvo padaryta žala dėl importo dempingo kaina. Todėl negalima daryti išvados, kad kiti Bendrijos gamintojai padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei.
3.3. Bendrijos pramonės eksportas
(69)
Kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje lentelėje, Bendrijos pramonės eksportas tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %, priešingai nei pardavimas ES rinkoje, kuris tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 17 %. Eksporto pardavimo kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo vidutiniškai pelningos arba nenuostolingos. Tokiomis aplinkybėmis daroma laikina išvada, kad Bendrijos pramonės eksporto veiklos rodikliai neturėjo įtakos padarytai žalai.
(70)
Suinteresuotosios šalys nepaminėjo jokių kitų veiksnių, kurie tuo pačiu metu galėjo padaryti žalą Bendrijos pramonei, be to, atliekant tyrimą tokie veiksniai tai pat nebuvo nustatyti.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(71)
Reikia pabrėžti, kad žala šiuo atveju pirmiausia buvo padaryta dėl kainų kritimo ir pardavimo sumažėjimo, sukėlusių didelių nuostolių Bendrijos pramonei. Tai sutapo su sparčiai didėjančiu importu iš KLR dempingo kaina, kuris žymiai sumažino Bendrijos pramonės kainas. Nėra požymių, kad kiti pirmiau minėti veiksniai galėjo būti svarbia Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos priežastimi.
(72)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurioje buvo tinkamai atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, daroma laikina išvada, kad yra priežastinis ryšys tarp importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos.
F. BENDRIJOS INTERESAI
(73)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija svarstė, ar, nepaisant išvados dėl žalą darančio dempingo, antidempingo priemonių įvedimas neprieštarautų visos Bendrijos interesams. Bendrijos interesai buvo nustatyti remiantis visų susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų ir prekybininkų svarstomąją preke interesų nagrinėjimu.
(74)
Siekdama įvertinti Bendrijos interesus, Komisija nagrinėjo galimą antidempingo priemonių įvedimo ir (arba) neįvedimo poveikį susijusiems ekonominių operacijų vykdytojams.
1. Bendrijos pramonės interesai
(75)
Bendrijos pramonę daugiausia sudaro mažos bendrovės. Šiuo metu panaudojami tik 57 % gamybos pajėgumų.
(76)
Tikimasi, kad priemonių įvedimas apsaugos nuo tolesnio rinkos iškraipymo ir kainų kritimo. Priemonės leistų Bendrijos pramonei padidinti pardavimą ir atgauti prarastą rinkos dalį, parduodant tokiomis kainomis, kurios padengtų sąnaudas ir sudarytų sąlygas gauti pelną. Be to, tikimasi, kad būtent vieneto sąnaudų sumažėjimas (dėl didesnio pajėgumų panaudojimo, atsiradusio padidėjus pardavimui ir atitinkamai pagerėjus našumui) ir nedidelis kainų padidėjimas leistų Bendrijos pramonei pagerinti finansinę padėtį.
(77)
Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų įvestos, tikėtina, kad neigiama finansinės padėties tendencija Bendrijos pramonėje stiprėtų ir toliau. Bendrijos pramonė prarado daug pajamų, nes krito kainos, mažėjo rinkos dalis ir buvo patirta daug nuostolių. Iš tiesų atsižvelgiant į pajamų mažėjimą ir patirtą materialinę žalą TL tikėtina, kad neįvedus priemonių Bendrijos pramonės finansinė padėtis ir toliau blogėtų. Dėl to sumažėtų gamyba ir būtų uždarytos gamybos įmonės, o tai sukeltų grėsmę Bendrijos užimtumui ir investicijoms.
(78)
Todėl daroma laikina išvada, kad antidempingo priemonių įvedimas padėtų Bendrijos pramonei atsigauti po žalingo dempingo poveikio ir būtų naudingas Bendrijos pramonės interesams.
2. Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai Bendrijoje
(79)
Kaip nurodyta 6 konstatuojamojoje dalyje, pradėjus tyrimą apie save pranešė trys importuotojai, tačiau vėliau visi atsisakė bendradarbiauti tyrime. Nė vienas iš jų nepateikė nuomonės apie galimą priemonių įvedimą. Tokiomis aplinkybėmis nebuvo įmanoma visapusiškai įvertinti galimą priemonių įvedimo arba priemonių neįvedimo poveikį. Tačiau reikėtų priminti, kad antidempingo priemonėmis siekiama ne išvengti importo, o užtikrinti, kad jis nebūtų vykdomas žalingomis dempingo kainomis. Kadangi sąžiningai nustačius importuojamų prekių kainą, jas bus leista įvežti į Bendrijos rinką, be to, ir toliau bus importuojama iš trečiųjų šalių, panašu, kad tradicinis importuotojų verslas tęsis, net jeigu importui dempingo kaina bus įvestos antidempingo priemonės. Be to, reikėtų pažymėti, kad gautos importuotojų pastabos, kuriomis pasisakoma prieš priemonių įvedimą, nebuvo pagrįstos ir todėl buvo atmestos.
(80)
Todėl galima daryti laikiną išvadą, kad galimas antidempingo priemonių įvedimo poveikis nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekybininkams nebūtų didelis.
3. Naudotojų ir vartotojų interesai
(81)
Per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą terminą jokia naudotojų arba vartotojų asociacija apie save nepranešė. Atsižvelgiant į tai, kad šios šalys nebendradarbiavo, galima daryti laikiną išvadą, kad bet kokių antidempingo priemonių įvedimas nepadarytų netinkamo poveikio tų šalių padėčiai. Be to, didelis Bendrijos gamintojų skaičius ir importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis užtikrins, kad naudotojai ir mažmenininkai ir toliau turės didelį skirtingų svarstomosios prekės tiekėjų prieinamomis kainomis pasirinkimą. Tikimasi, kad priemonės paskatins kainų padidėjimą, Bendrijos pramonė iš to gaus naudos ir gamyba vėl bus pelninga. Tačiau nepanašu, kad toks padidėjimas būtų žymus, nes didelis importo konkurencinėmis kainomis kiekis iš kitų šalių neleis Bendrijos pramonei pernelyg padidinti kainų.
4. Išvada dėl Bendrijos interesų
(82)
Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytus faktus, daroma laikina išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių neįvesti priemonių, ir kad priemonių taikymas nepakenks Bendrijos interesams.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(83)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų įvesti laikinąsias priemones tam, kad būtų sustabdyta tolesnė žala, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina.
(84)
Laikinosios priemonės turėtų būti pakankamo masto, kad būtų pašalinta importu dempingo kaina Bendrijos pramonei padaryta žala, neviršijant nustatyto dempingo kiekio. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį buvo atsižvelgta į tai, kad visos priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir bendrai gauti tokį pelną iki mokesčių, kurį būtų galima pasiekti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina.
(85)
Manoma, kad 2001-2002 m. Bendrijos rinkoje vyko normali konkurencija ir, kai nebuvo importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonė gavo normalų pelno skirtumą, kuris vidutiniškai buvo 5 %. Taigi, remiantis turima informacija, preliminariai buvo nustatyta, kad 5 % apyvartos pelno skirtumas galėtų būti laikomas tinkamu dydžiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų žalingo dempingo.
(86)
Tada būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas tame pačiame prekybos lygyje lyginant importo kainos svertinį vidurkį, nustatytą apskaičiuojant kainų sumažinimą dėl dempingo, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų prekių nenuostolinga kaina. Nenuostolinga kaina buvo gauta koreguojant kiekvieno Bendrijos pramonės gamintojo pardavimo kainą pagal rentabilumo slenkstį ir pridedant pirmiau minėtą pelno skirtumą. Šiuo lyginimu nustatytas skirtumas po to buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentu.
(87)
Tuo remiantis buvo nustatytas 62 % žalos pašalinimo skirtumas.
2. Laikinosios priemonės
(88)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, KLR kilmės zomšinės odos importui turėtų būti įvesti nustatyto žalos pašalinimo skirtumo, kuris buvo mažesnis nei nustatytas dempingo skirtumas, dydžio laikinieji antidempingo muitai.
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(89)
Kad būtų užtikrintas geras administravimas, reikia nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laiką, gali pareikšti savo nuomonę raštu ir reikalauti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Zomšinės ir kombinuotos zomšinės odos, supjaustytos arba nesupjaustytos reikiamų formų gabalais, įskaitant zomšinę arba kombinuotą zomšinę odą, pagamintą „krasto“ būdu (angl. crusting), kurios kilmės šalis yra KLR ir kurios KN paprastai yra 4114 10 10 ir 4114 10 90, importui įvedamas laikinas antidempingo muitas.
2. Grynajai franko kainai prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito už visų Kinijos Liaudies Respublikos bendrovių pagamintas prekes, taikomas laikino antidempingo muito dydis yra 62 %.
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos prekės į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamos tik tuo atveju, jeigu pateikiamas laikinojo muito dydžio užstatas.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Vadovaudamosi Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalies nuostatomis, minėtos šalys per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos gali pareikšti pastabas dėl šio reglamento taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis galioja šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 16 d.