KOMISIJOS SPRENDIMAS
2004 m. birželio 24 d.
dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo, nagrinėjant Bylą COMP/A.38549 - Belgijos architektų organizacija
(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 2180)
(autentiškas tik tekstas olandų kalba)
(2005/8/EB)
2004 m. birželio 24 d. Komisija priėmė sprendimą taikyti EB sutarties 81 straipsnį. Kaip numatyta Reglamento 1/2003 30 straipsnyje, Komisija OL spausdinamoje apžvalgoje paskelbia su byla susijusių šalių pavadinimus ir sprendimo turinį, taip pat nurodo paskirtas baudas. Skelbdama ji atsižvelgia į teisėtą įmonių interesą apsaugoti savo verslo paslaptis. Visą nekonfidencialią sprendimo teksto redakciją originalo kalba (NL) ir Komisijos darbo kalbomis (FR, EN, DE) galima rasti Konkurencijos GD tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.
KONTEKSTAS
(1)
2000 m. kovo mėn. Lisabonoje Europos Vadovų Taryba patvirtino ekonominių reformų programą, kuria siekiama iki 2010 m. padaryti taip, kad ES ekonomika būtų grindžiama konkurencingiausiomis ir dinamiškiausiomis pasaulyje žiniomis. Laisvųjų profesijų atstovai yra kviečiami aktyviai prisidėti prie Europos ekonomikos konkurencingumo didinimo.
(2)
Sprendimas dėl minimalių Belgijos architektų autorinių atlyginimų tarifų lentelės yra priimtas vykdant bendrą Komisijos paslaugų teikimo politiką, konkrečiai - laisvųjų profesijų paslaugų teikimo politiką. Buvo atsižvelgta į pasiūlymus dėl direktyvų dėl paslaugų (1) bei dėl profesinės kvalifikacijos (2) ir į Komisijos komunikatą dėl konkurencijos laisvųjų profesijų sektoriuje (3). Šiame komunikate Komisija pripažįsta, kad dalis laisvųjų profesijų sektoriuje taikomų taisyklių pasiteisina, pavyzdžiui, pasiteisina vienodą vartotojų ir paslaugų teikėjų informavimą nustatančios taisyklės. Vis dėlto Komisija mano, kad kai kuriais atvejais galėtų ir turėtų būti taikoma palankesnė konkurencingumo didinimo sistema nei šiuo metu galiojančios taisyklės.
(3)
Iš esmės laisvųjų profesijų veiklą reglamentuoja daugybė valstybės ar profesinių organizacijų nustatytų taisyklių. ES laisvųjų profesijų veiklą reglamentuojančios taisyklės skirstomos į penkias dideles kategorijas: i) privalomos kainos, ii) rekomenduojamos kainos, iii) skelbimo taisyklės, iv) veiklos pradėjimo sąlygos ir išimtinės teisės ir v) taisyklės, reglamentuojančios įmonių struktūrą ir daugiadisciplinę praktiką.
(4)
Privalomos kainos, kaip ir rekomenduojamos kainos, itin neigiamai veikia konkurenciją. Pirmiausia paslaugų teikėjams jos padeda lengviau koordinuoti kainas. Be to, jos gali vartotojams sudaryti klaidingą tikrojo kainų lygio vaizdą. Be abejo, bent jau teoriškai, rekomenduojamos kainos suteikia vartotojams naudingos informacijos apie vidutines paslaugų kainas, tačiau yra ir kitų būdų pateikti šią informaciją. Kai informaciją apie bendras taikomas kainas skelbia nepriklausomos šalys (pavyzdžiui, vartotojų organizacijos) arba ji skelbiama remiantis tyrimais, vartotojai gali susidaryti patikimesnį vaizdą ir, be to, yra mažiau iškraipoma konkurencija.
(5)
Rekomenduojamos kainos, taikomos architektų paslaugoms, nacionalinių konkurencijos tarnybų iniciatyva jau buvo panaikintos Suomijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje.
SANTRAUKA
(6)
Belgijos architektų organizacijos Nacionalinė taryba minimalių autorinių atlyginimų tarifų lentelę patvirtino 1967 m., ji buvo keletą kartų paskelbta, o paskutinį kartą paskelbus 2002 m. birželio mėn. tarifai buvo pavadinti „orientaciniais“. Tarifai nustato mažiausią sumą, kuri architektui kaip nepriklausomam darbuotojui sumokama už Belgijoje suteiktas paslaugas.
(7)
2003 m. lapkričio 3 d. Komisija minėtai organizacijai nusiuntė pranešimą dėl pretenzijų. Per nustatytą laiką organizacija pateikė savo pastabas, ir 2004 m. vasario 9 d. įvyko posėdis.
(8)
Komisija sprendime išdėsto tarifų lentelę nustatančio sprendimo turinį, teisinį kontekstą, kuriame sprendimas buvo priimtas, nurodo organizacijos veiksmus, iš kurių ji sprendžia, kad tam tikrais atvejais sprendimą galima vertinti kaip įmonių asociacijoms palankų, siekiantį riboti konkurenciją sprendimą. Komisija tokią išvadą daro net ir atsižvelgdama į tai, kad organizacija tarifus vadina „orientaciniais“ ir kad ne visi architektai tarifus laikė privalomais.
(9)
Kad tarifais buvo siekiama apriboti konkurenciją, be kita ko, aiškiai rodo normatyvinė pavadinimo konotacija, tarifų lentelės preambulėje išdėstyti motyvai ir tai, kad organizacija 18 metų rengė ir naudojo standartinę sutartį, kurioje kaip vienintelis pasirinkimas nustatant autorinius atlyginimus yra tarifų lentelė.
(10)
Nors EB sutarties 81 straipsnio 1 dalies pažeidimui konstatuoti užtenka įrodyti, kad tarifų lentelę nustatančiu sprendimu buvo siekiama riboti konkurenciją, Komisija surinko ir informacijos, kad šis sprendimas buvo taikomas tam tikra apimtimi.
(11)
Kaip rodo Teisingumo Teismo nagrinėta Wouters (4) byla, įmonių asociacijos sprendimas nepažeidžia Sutarties 81 straipsnio 1 dalies, jei, nepaisant jo konkurenciją ribojančių veiksnių, jis yra būtinas geram atitinkamoje valstybėje narėje pagal profesiją atliekamo darbo organizavimui užtikrinti. Komisija mano, kad siekiant užtikrinti gerą architekto darbo organizavimą nėra būtina nustatyti minimalių autorinių atlyginimų tarifų lentelę.
(12)
Gavusi pranešimą dėl pretenzijų organizacija atšaukė tarifus ir ėmėsi reikiamų pranešime nurodytų priemonių. Komisija daro išvadą, kad šiuo metu straipsnis nebėra pažeidžiamas. Ji taip pat išdėsto priežastis, dėl kurių, jos manymu, 100 000 EUR baudos skyrimas yra pateisinamas.
(13)
2004 m. birželio 14 d. Patariamasis komitetas vieningai pritarė sprendimo taikyti 81 straipsnį projektui. 2004 m. birželio 21 d. Patariamasis komitetas vieningai pritarė pasiūlytai pataisai. Patariamajam komitetui buvo pateiktos patarėjo-auditoriaus pastabos dėl procedūros.