KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2005/2006
2006 m. gruodžio 22 d.
kuriuo nustatomi laikinieji antidempingo muitai sintetiniams poliesterių kuokšteliniams (štapelio) pluoštams (PKP), kurių kilmės šalys yra Malaizija ir Taivanas
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (2), ypač į jo 7 straipsnį,
pasitarusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2006 m. balandžio 12 d. Komisija pranešimu (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), paskelbė apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl sintetinių poliesterio kuokštelinių (štapelio) pluoštų (toliau - PKP), kurių kilmės šalys yra Malaizija ir Taivanas, importo į Bendriją.
(2)
Antidempingo tyrimas buvo inicijuotas gavus skundą ir prašymą, kuriuos 2006 m. kovo 3 d. pateikė Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (toliau - CIRFS arba skundo pateikėjas) gamintojų, atstovaujančių didelei Bendrijos PKP gamybos daliai, šiuo atveju daugiau kaip 50 %, vardu. Skunde buvo pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Galiojančios priemonės
(3)
2005 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 428/2005 (4) Taryba nustatė importuojamiems PKP, kurių kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą ir iš dalies pakeitė galiojančius antidempingo muitus PKP, kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika. Be to, galutinės antidempingo priemonės galioja PKP importui iš Baltarusijos (5).
3. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai informavo Malaizijos ir Taivano eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir (arba) prekybininkus bei jų asociacijas, žinomus susijusius tiekėjus ir vartotojus, atitinkamų eksportuojančiųjų šalių atstovus ir skundo pateikėją bei visus žinomus Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę.
(5)
Atsižvelgiant į didelį skunde išvardytų Taivano eksportuojančių gamintojų skaičių ir didelį PKP gamintojų ir importuotojų skaičių Bendrijoje, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta atranka, siekiant nustatyti dempingą ir žalą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.
(6)
Kad galėtų nuspręsti, ar reikalinga atranka, ir, jei taip, ją atlikti, Komisija paprašė visus Taivano eksportuojančius gamintojus, Bendrijos gamintojus ir importuotojus prisistatyti Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie jų su PKP susijusią veiklą nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis (TL)).
(7)
Atsakymus į atrankai pateiktus klausimus pateikė devynios Taivano bendrovės. Aštuonios iš devynių bendrovių pateikė eksporto į Bendriją per TL duomenis. Į atranką buvo įtrauktos keturios bendrovės, į Bendriją per TL eksportuojančios daugiau kaip 80 % viso eksporto kiekio. Imtis buvo atrinkta, remiantis didžiausia nagrinėjamojo importo tipine apimtimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su Taivano institucijomis, kurios tam neprieštaravo. Į imtį buvo įtrauktos šios bendrovės:
-
Far Eastern Textile Ltd.
-
Nan Ya Plastics Corporation
-
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.
-
Tuntex Distinct Corporation ir su ja susijusi bendrovė Tuntex Synthetic Corporation.
(8)
Kalbant apie importuotojus į Europos bendriją, apie save pranešė ir laiku pateikė prašomą informaciją tik trys nesusiję importuotojai. Todėl nebuvo būtina taikyti atrankos metodą. Tiems trims nesusijusiems importuotojams buvo išsiųsti klausimynai, tačiau vėliau buvo nuspręsta du iš jų laikyti nebendradarbiaujančiais, nes jie neužpildė viso jiems nusiųsto klausimyno.
(9)
Kalbant apie Bendrijos pramonės gamintojus, tik trys iš jų pranešė apie save, laiku pateikė prašomą informaciją ir buvo pasiruošę atsakyti į klausimyno klausimus. Todėl nebuvo būtina taikyti atrankos metodą.
(10)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotosioms šalims ir (arba) visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus atsiuntė du į atranką įtraukti Malaizijos eksportuojantys gamintojai, keturi Taivano eksportuojantys gamintojai, viena bendrovė, susijusi su Taivano eksportuojančiu gamintoju, ir trys Bendrijos gamintojai, vienas nesusijęs importuotojas, vienas žaliavos tiekėjas bei septyni vartotojai.
(11)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga siekiant preliminariai nustatyti dempingą, jo sukeltą žalą ir Bendrijos interesą. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
a)
Bendrijos gamintojai:
-
Advansa GmbH, Hamm, Vokietija
-
Wellman International Ltd., Kells, Airija
-
La Seda de Barcelona, Barcelona, Ispanija
b)
Nesusiję importuotojai:
-
SIMP SPA, Verrone, Italija
c)
Vartotojai:
-
Tharreau Industries, Chemillé, Prancūzija
-
Libeltex, Meulebeke, Belgija
d)
Eksportuojantys Malaizijos gamintojai:
-
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur
-
Penfibre Sdn. Bhd., Penang
e)
Eksportuojantys Taivano gamintojai:
-
Far Eastern Textile Ltd., Taipei
-
Nan Ya Plastics Corporation, Taipei
-
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei
-
Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei apygarda, ir su ja susijusi bendrovė Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei apygarda.
4. Tiriamasis laikotarpis
(12)
Dempingo ir žalos tyrimas buvo atliekamas nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tendencijų analizė, atlikta tiriant žalą, apėmė laikotarpį nuo 2002 m sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis arba žalos tyrimo laikotarpis - ŽTL).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
5. Nagrinėjamasis produktas
(13)
Nagrinėjamasis produktas - tai sintetiniai poliesterių kuokšteliniai (štapelio) pluoštai, nekaršti, nešukuoti ir kitu būdu neparuošti verpimui, kurių klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00. Paprastai jis vadinamas poliesterių kuokšteliniais pluoštais.
(14)
Šis produktas yra pagrindinė žaliava, naudojama įvairiuose tekstilės produktų gamybos proceso etapuose. Bendrijoje PKP naudojami verpimui, t. y. gaminant siūlus tekstilės gaminiams, maišytus arba ne su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ir vilna, arba naudojami ne audimui, o kimšimui, t. y. tam tikriems tekstilės gaminiams, tokiems kaip pagalvėlės, automobilių sėdynės ir striukės, kimšti.
(15)
Parduodami keli skirtingi produkto tipai, kuriuos galima nustatyti pagal įvairias jų savybes, tokias kaip svoris, tvirtumas, blizgesys ir apdorojimas silikonu, arba klasifikuojant į tam tikras produkto šeimas, tokias kaip apvalūs, tuščiaviduriai, dvikomponenčiai pluoštai ir specializuoti pluoštai, pavyzdžiui spalvoti ir triskilčiai pluoštai. Gamybos požiūriu galima skirti pirmosios gamybos PKP, pagamintus iš pirminių žaliavų, ir regeneruotus PKP, pagamintus iš perdirbto poliesterio. Galiausiai produktas gali būti nestandartinės arba pirmarūšės kokybės.
(16)
Tyrimu nustatyta, kad visi nagrinėjamojo produkto tipai, apibrėžti 13 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant įvairių skirtumų, apibrėžtų ankstesnėje konstatuojamoje dalyje, turi tas pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir yra naudojami tais pačiais tikslais. Todėl šiame antidempingo tyrime visi nagrinėjamojo produkto tipai laikomi vienu produktu.
6. Panašus produktas
(17)
Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos pramonės pagaminti bei Bendrijoje parduodami PKP ir abiejų eksportuojančių šalių pagaminti bei vidaus rinkose parduodami PKP iš esmės turi tas pačias fizines ir chemines savybes bei yra naudojami tais pačiais tikslais. Todėl šie produktai preliminariai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
7. Bendroji metodika
(18)
Toliau aprašomi bendrieji metodai. Vėliau pateikiamos išvados dėl nagrinėjamųjų šalių dempingo tik apibūdina konkrečius, kiekvienai eksportuojančiai šaliai būdingus klausimus.
7.1 Normalioji vertė
(19)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia buvo tikrinama, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PKP vidaus pardavimas buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso gamintojo parduodamo eksporto į Bendriją apimties.
(20)
Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje parduodamo PKP rūšis, kurios yra identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su parduodamomis eksportui į Bendriją rūšimis. Atlikusi tyrimą pagal produktų rūšis, nurodytas 17 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nusprendė, kad vidaus rinkoje parduodamos ir eksportuojamos produktų rūšys, kurios turi panašią kilmę, denjė, sudėtį, skersmenį, blizgesį, spalvą, apdorojimą silikonu, kokybę ir panaudojimą, yra tiesiogiai palyginamos.
(21)
Kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su PKP rūšimi, parduodama eksportui į Bendriją, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Buvo laikoma, kad konkrečios PKP rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei per TL tos rūšies bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė 5 % ar daugiau visos palyginamos PKP rūšies eksporto į Bendriją apimties.
(22)
Vėliau Komisija, nustačiusi nagrinėjamosios PKP rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems klientams dalį, nagrinėjo, ar galima laikyti, kad kiekvienos PKP rūšies pardavimo vidaus rinkoje tipiški kiekiai buvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje.
(23)
Tais atvejais, kai parduotos PKP rūšies apimtys, kurių grynoji pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už apskaičiuotas gamybos sąnaudas, sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies pardavimo apimties, ir kai svertinis tos rūšies kainos vidurkis buvo lygus ar didesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip visų per tiriamąjį laikotarpį vidaus rinkoje parduotos tos rūšies kainų svertinis vidurkis, nepaisant to, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.
(24)
Jei PKP rūšies pelningai buvo parduota 80 % arba mažiau visos parduotos tos rūšies apimties, arba svertinis tos rūšies kainos vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota tik kaip tos rūšies pelningo pardavimo svertinis vidurkis, su sąlyga, kad pelningai buvo parduota 10 % visos tos rūšies parduotos apimties arba daugiau.
(25)
Jei bet kurios produkto rūšies pelningai buvo parduota mažiau nei 10 % visos parduotos tos rūšies apimties, buvo laikoma, jog už vidaus rinkos kainą buvo parduota nepakankamai tos rūšies produktų, kad ja būtų galima tinkamai remtis nustatant normaliąją vertę.
(26)
Jei eksportuojančio gamintojo parduotos konkrečios produkto rūšies vidaus kainos nebuvo galima panaudoti nustatant normaliąją vertę, reikėjo naudoti kitą metodą. Tokiais atvejais ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė buvo apskaičiuojama remiantis kiekvienam eksportuojančiam gamintojui susidariusiomis gamybos sąnaudomis ir pakankama suma pardavimo, bendrosioms ir administracinėms sąnaudoms (toliau - PBA sąnaudos) bei pagrįsta pelno marža.
(27)
Todėl Komisija išnagrinėjo, ar kiekvienam nagrinėjamajam eksportuojančiam gamintojui susidariusių PBA sąnaudų ir vidaus rinkoje realizuoto pelno duomenys yra patikimi.
(28)
Faktinės vidaus rinkoje susidariusios PBA sąnaudos buvo laikomos patikimomis, jei atitinkamos bendrovės pardavimo vidaus rinkoje apimtį buvo galima laikyti tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Pelno marža vidaus rinkoje buvo nustatyta remiantis pardavimu vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis.
(29)
Visais atvejais, kai tokios sąlygos nebuvo įvykdytos, Komisija tyrė, ar, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktu, galima naudoti kitų eksportuotojų ar gamintojų duomenis kilmės šalies vidaus rinkoje. Jei patikimi duomenys buvo surinkti tik apie vieną eksportuojantį gamintoją, ir nebuvo galima nustatyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkte nurodyto vidurkio, tuomet buvo nagrinėjama, ar yra įvykdytos 2 straipsnio 6 dalies b punkto sąlygos, t. y. naudojami duomenys apie nagrinėjamojo eksportuotojo ar gamintojo tos pačios bendros produktų kategorijos gamybą ir pardavimą. Jei šių duomenų nebuvo galima gauti arba jų nepateikė eksportuojantis gamintojas, PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatomi vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu, t. y. remiantis bet kuriuo kitu pagrįstu metodu.
7.2. Eksporto kaina
(30)
Kadangi visi produktai buvo eksportuojami nepriklausomiems Bendrijos vartotojams, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
7.3. Palyginimas
(31)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamykline verte. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkami patikslinimai buvo atliekami visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais.
7.4. Dempingo skirtumai
(32)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, kiekvienam eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis svertinio normaliosios vertės vidurkio pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatyto svertinio eksporto kainos vidurkio pagal produkto rūšį palyginimu.
(33)
Pagal nusistovėjusią praktiką, Komisija, skaičiuodama dempingo skirtumą, susijusius eksportuojančius gamintojus arba tai pačiai grupei priklausančius gamintojus laiko vienu subjektu, todėl jiems nustato vieną bendrą dempingo skirtumą. Taip visų pirma daroma todėl, kad individualių dempingo skirtumų skaičiavimas gali skatinti pažeisti antidempingo priemones ir tokiu būdu padaryti jas neveiksmingomis, sudarant galimybę susijusiems eksportuojantiems gamintojams savo eksportą į Bendriją nukreipti per bendrovę, kuriai apskaičiuotas mažiausias individualus dempingo skirtumas.
(34)
Laikantis tokios praktikos, toms pačioms grupėms priklausantys susiję eksportuojantys gamintojai buvo laikomi vienu subjektu ir jiems taikytas vienas bendras dempingo skirtumas, apskaičiuotas pagal atitinkamų grupių bendradarbiaujančių gamintojų dempingo skirtumų svertinį vidurkį.
(35)
Dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie pranešė apie save pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, tačiau nebuvo atrinkti, buvo nustatytas atrinktų bendrovių dempingo skirtumų svertinio vidurkio pagrindu pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį.
(36)
Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Todėl visų pirma buvo nustatytas nebendradarbiavimo lygis palyginant bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją apimtis su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis per tiriamąjį laikotarpį.
(37)
Kadangi bendradarbiavimas abiejose eksportuojančiose šalyse nebuvo intensyvus, t. y. bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai iš kiekvienos eksportuojančios šalies atstovavo mažiau kaip 80 % importo apimties iš atitinkamos šalies, likutinis dempingo skirtumas buvo nustatytas atsižvelgiant į bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų didžiausia dempingo kaina sudaromų sandorių reprezentatyviais kiekiais vidurkį. Buvo manoma, kad toks metodas taip pat būtinas tam, kad už nebendradarbiavimą nebūtų suteikiama nauda, ir atsižvelgiant į tai, jog nebuvo įrodymų, kad nebendradarbiaujanti šalis būtų taikiusi žemesnio lygio dempingą.
7.5. Malaizija
(38)
Atsakymus į klausimyno klausimus pateikė du eksportuojantys gamintojai.
7.5.1. Normalioji vertė
(39)
Vieno iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje parduodamas panašaus produkto kiekis nebuvo pakankamai tipinis.
(40)
Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota 26 konstatuojamojoje dalyje nurodytu būdu.
(41)
Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad bendrovės pateiktos gamybos sąnaudos buvo nepakankamai įvertintos, nes fabriko pridėtinės išlaidos (įskaitant nusidėvėjimą, nuomos išlaidas, darbo užmokestį ir priežiūrą), kurios faktiškai susidarė per TL, buvo perklasifikuotos į PBA sąnaudas. Bendrovė teigė, kad šiuo metodu pasinaudota siekiant parodyti nedidelį jos gamybos įmonių pajėgumo išnaudojimo lygį. Tačiau į faktines susidariusias sąnaudas taip pat įtraukiamos perklasifikuotos gamyklos pridėtinės išlaidos. Faktas, kad bendrovė išnaudojo tik nedidelę savo gamybos pajėgumų dalį, dar nereiškia, kad veikiant tokiems įrenginiams nesusidaro sąnaudos. Iš tikrųjų tokios sąnaudos buvo įtrauktos į bendrovės apskaitos dokumentus ir kadangi jos buvo tiesiogiai susijusios su panašaus produkto gamyba, turėjo būti patikslinti pateikti duomenys apie gamybos sąnaudas.
(42)
Vidaus rinkoje neparduodant panašaus produkto ir nesant informacijos apie tą pačią bendrą produktų kategoriją per tiriamąjį laikotarpį, PBA sąnaudos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. PBA sąnaudos buvo nustatytos atsižvelgiant į bendrą visų parduodamų produktų kiekį vidaus rinkoje. Šios sąnaudos buvo pridėtos prie bendrovės gamybos sąnaudų vidurkio už kiekvieną eksportuotą produkto rūšį per tiriamąjį laikotarpį.
(43)
Apskaičiuojant pelną, nesant kito pagrįsto pagrindo, buvo naudojama 5 % pelno marža. Nebuvo pateikta informacijos, kuri, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte, būtų rodžiusi, kad tokia pelno marža yra didesnė už įprastai kitų eksportuotojų ar gamintojų gaunamą pelną iš tos pačios bendros kategorijos produktų pardavimo Malaizijos vidaus rinkoje.
(44)
Antro bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduodamas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Tačiau vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduodamo produktų kiekio nepakako, kad normaliąją vertę būtų galima pagrįsti faktinėmis vidaus kainomis. Todėl normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, PBA sąnaudos buvo pagrįstos faktiniais bendrovės duomenimis apie panašaus produkto gamybą ir pardavimą. Apskaičiuojant pelną, kaip ir kito eksportuojančio gamintojo atveju, buvo naudojama 5 % marža.
7.5.2. Eksporto kaina
(45)
Abu eksportuojantys gamintojai produktus pardavė tiesiogiai nepriklausomiems Bendrijos vartotojams. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos remiantis Bendrijoje faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį.
7.5.3. Palyginimas
(46)
Siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, visais taikytinais ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, kredito sąnaudų ir komisinių skirtumus.
7.5.4. Dempingo skirtumai
(47)
Nustatyti laikini dempingo skirtumai, išreikšti kaip CIF kaina Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šie:
-
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur 12,4 %
-
Penfibre Sdn. Bhd., Penang 14,7 %
-
Visos kitos bendrovės 23,0 %
7.6. Taivanas
(48)
Atsakymus į klausimyno klausimus pateikė keturi atrinkti eksportuojantys gamintojai ir viena susijusi bendrovė eksportuojančioje šalyje.
(49)
Vienas Taivano gamintojas užpildė atrankos formą ir paprašė nustatyti individualią muito normą. Tačiau ši bendrovė per TL į Bendriją neeksportavo PKP, todėl ji nebuvo laikoma eksportuojančiu gamintoju. Todėl šiai bendrovei nebuvo galima nustatyti individualaus dempingo skirtumo ir jai buvo taikomas laikinasis likutinis muitas, nustatytas visiems kitiems Taivano gamintojams. Bendrovė buvo informuota apie šį sprendimą, bet ji nereagavo.
7.6.1. Nebendradarbiavimas
(50)
Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad du atrinkti eksportuojantys gamintojai Komisijai pateikė melagingą ir klaidinančią informaciją.
(51)
Vienas eksportuojantis gamintojas nurodė tokį vidaus pardavimo kiekį ir pardavimo vertę, kurie neatitiko faktinio vidaus vartotojams pristatyto panašaus produkto kiekio ir vertės. Iš tiesų, daugelio sandorių atveju buvo nustatyta, kad nurodytas kiekis buvo didesnis ir vertė mažesnė palyginti su vidaus vartotojų užsakymais, įtrauktais į bendrovės transporto skyriaus apskaitą. Todėl padaryta išvada, kad faktiškai parduotas kiekis buvo tas, kurį užsakė vidaus vartotojai ir kuris buvo įtrauktas į transporto apskaitą, o ne tas kiekis, apie kurį buvo pranešta ir kuris buvo nurodytas Komisijai pateiktose sąskaitose faktūrose.
(52)
Be to, kalbant apie nurodytą pardavimo vertę taip pat buvo nustatyta, kad bendrovė įtraukė fiktyvius sandorius siekdama, kad bendra vieno užsakymo visų sąskaitų faktūrų suma atitiktų bendrą šio užsakymo sumą. Šie papildomi sandoriai buvo laikomi fiktyviais, nes jie nebuvo įtraukti į faktinę bendrovės transporto apskaitą.
(53)
Pažymėtina, kad pranešdama apie sandorius vidaus rinkoje, kuriuose buvo nurodomas suklastotas kiekis ir vertė bei į kuriuos buvo įtraukti fiktyvūs sandoriai, bendrovė pateikė pažymas apie pristatymą ir sąskaitas faktūras, įrodančias, kad pagrindiniai dokumentai yra autentiški. Atsižvelgiant į faktą, kad pateikti duomenys, kaip nustatyta, buvo suklastoti, buvo padaryta išvada, kad ir pagrindiniai dokumentai buvo suklastoti siekiant juos suderinti su pateikta melaginga informacija.
(54)
Manipuliuodama vidaus rinkoje parduodamo vieneto kainomis ir kiekiu, bendrovė Komisijai pateikė melagingą ir klaidinančią informaciją.
(55)
Taip pat buvo nustatyta, kad kitas eksportuojantis gamintojas pateikė melagingą ir klaidinančią informaciją apie vidaus pardavimą. Tiksliau, bendrovė nurodė tam tikras vidaus sandorių produktų rūšis, kurios buvo kitokios nei užregistruotos vartotojo užsakyme ir įtrauktos į bendrovės pardavimo skyriaus užsakymų žurnalą. Tokia operacija atlikta su dažniausiai eksportuojamomis PKP rūšimis, siekiant Komisijai pateikti klaidinančią informaciją, kad ji būtų priversta naudoti vidaus kainas, nors atitinkamas pardavimas nebuvo tipiškas dėl jo nedidelės apimties, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje.
(56)
Be to, siekdama pateisinti neatitikimą, nustatytą tiriant konkretų sandorį, kuris parodytų, kad pristatyto produkto rūšis neatitinka Komisijai nurodytos rūšies, bendrovė pateikė suklastotą dokumentą - pasirašytos pažymos apie pristatymą kopiją, kurią tariamai bendrovės prašymu faksu atsiuntė vartotojas. Šis dokumentas neatitiko originalo, kurį bendrovė pateikė anksčiau. Iš tiesų, buvo nurodytos skirtingos produktų rūšys, o tai reiškia, kad tariamai patvirtinamieji įrodymai buvo suklastoti siekiant suklaidinti Komisiją.
(57)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Taivano bendrovės paprastai prašo vartotojų pasirašyti pažymas apie pristatymą - kaip įrodymą, kad užsakytas kiekis buvo faktiškai pristatytas. Tai patvirtino nagrinėjamasis eksportuojantis gamintojas ir kiti patikrinti eksportuojantys gamintojai. Tačiau nors Komisija konkrečiai prašė pateikti tas pažymas apie pristatymą per TL, šie dokumentai per patikrinimą vietoje nebuvo pateikti. Bendrovė ne tik atsisakė pateikti reikalingus dokumentus, bet ir labai apsunkino tyrimą.
(58)
Atsižvelgiant į faktą, kad abi bendrovės galėjo pateikti suklastotas pažymas apie pristatymą ir sąskaitas faktūras siekdamos pateisinti vidaus sandorius, ir kad tokie dokumentai sudaro integruotos sistemos dalį, buvo padaryta išvada, kad bet kurie su šia sistema susiję dokumentai gali būti suklastoti, todėl jie yra nepatikimi. Be to, melagingos ir klaidinančios informacijos pobūdis bei apimtis taip pat kelia abejonių dėl visų šių bendrovių pateiktų dokumentų autentiškumo. Todėl buvo nuspręsta visiškai neatsižvelgti į šių bendrovių pateikiamą informaciją pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.
(59)
Bendrovės buvo nedelsiant informuotos, dėl kokių priežasčių ketinama neatsižvelgti į jų pateiktą informaciją, ir joms buvo suteikta galimybė pateikti paaiškinimus pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalį. Tačiau bendrovių pateikti paaiškinimai buvo nepatenkinami ir nepaneigė įrodymų, patvirtinančių, kad jos pateikė suklastotą ir klaidinančią informaciją.
(60)
Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, dempingo skirtumas buvo preliminariai nustatytas remiantis turimais faktais.
7.6.2. Normalioji vertė
(61)
Dviejų bendradarbiaujančių gamintojų vidaus rinkoje parduodamas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas.
(62)
Vienas eksportuojantis gamintojas vidaus rinkoje pardavė produktus tiek susijusiems, tiek nesusijusiems vartotojams. Susijusiems vartotojams parduoti produktai buvo perparduoti nepriklausomiems vartotojams. Atsižvelgiant į faktą, kad tos dvi susijusios bendrovės bendradarbiavo gamindamos ir parduodamos produktus, buvo nuspręsta, kad tikslinga bus laikyti jas vienu ekonominiu subjektu. Todėl, jei buvo įmanoma, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis įprastomis prekybos sąlygomis sumokėta arba mokėtina kaina pirmam nepriklausomam vartotojui.
(63)
Daugumos šių bendradarbiaujančių gamintojų parduotų produktų rūšių atveju vidaus rinkoje nebuvo pakankamai parduodama produktų įprastomis prekybos sąlygomis, todėl normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Tokiu atveju PBA sąnaudos ir pelnas buvo pagrįsti faktiniais duomenimis apie nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybą ir pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį.
7.6.3. Eksporto kaina
(64)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, abiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams eksporto kainos buvo nustatytos atsižvelgiant į nesusijusių Bendrijos klientų faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas.
7.6.4. Palyginimas
(65)
Siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, visais taikytinais ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, kredito, techninės pagalbos sąnaudų ir komisinių skirtumus.
7.6.5. Dempingo skirtumai
(66)
Neįtrauktoms į atranką bendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis dempingo skirtumų svertiniu vidurkiu, apskaičiuotu atrinktoms bendrovėms, atstovaujančioms daugiau kaip 12,0 % Taivano eksporto į Bendriją. Šiuo tikslu dempingo skirtumas, nustatytas nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuris buvo pagrįstas turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, nebuvo įtrauktas į vidurkį, kaip numatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalyje.
(67)
Nustatyti laikini dempingo skirtumai, išreikšti kaip CIF kaina Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šie:
-
Far Eastern Textile Ltd., Taipei 29,5 %
-
Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 29,5 %
-
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei 14,7 %
-
Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipėjaus apygarda 18,2 %
-
Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipėjaus apygarda 18,2 %
-
Bendradarbiaujančios bendrovės, neįtrauktos į atranką 16,5 %
-
Visos kitos bendrovės 29,5 %.
D. ŽALA
1. Bendrijos gamyba
(68)
Per TL Bendrijoje PKP gamino 18 bendrovių:
-
aštuoni skundą pateikę Bendrijos gamintojai, iš kurių trys visapusiškai bendradarbiavo su Komisija tyrimo metu,
-
šeši gamintojai, kurie visapusiškai palaikė skundą, bet nebendradarbiavo atliekant tyrimą,
-
keturi gamintojai, kurie nepareiškė savo pozicijos teikiant skundą ir nebendradarbiavo atliekant tyrimą.
(69)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo nustatyta, kad visų pirmiau nurodytųjų bendrovių gaminami PKP sudaro visą Bendrijos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
2. Bendrijos pramonė
(70)
Kaip paaiškinta 9 konstatuojamojoje dalyje, trys Bendrijos gamintojai pranešė apie save, laiku pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir buvo pasiruošę atsakyti į klausimyno klausimus. Todėl klausimynai buvo išsiųsti tiems trims Bendrijos gamintojams, kurie palaikė skundą ir visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimus. Šie gamintojai gamina daugiau kaip 25 % Bendrijoje gaminamo nagrinėjamojo produkto, todėl laikoma, kad jie sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
3. Bendrijos vartojimas
(71)
Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis nagrinėjamojo produkto importo apimtimi iš nagrinėjamųjų šalių (remiantis pateikta informacija, papildyta Eurostato duomenimis) ir iš visų kitų trečiųjų šalių, apie kurias žinoma, kad jos gamina nagrinėjamąjį produktą ir jį eksportuoja į Bendriją (remiantis Eurostato duomenimis), ir remiantis Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų pardavimo Bendrijos rinkoje apimtimi. Pastaroji informacija buvo parengta naudojantis duomenimis, pateiktais trumpų klausimynų, kurie buvo išsiųsti, kaip paaiškinta 143 konstatuojamojoje dalyje, atsakymuose, o informacijai apie visiškai nebendradarbiavusius Bendrijos gamintojus buvo naudojami skunde nurodyti duomenys.
(72)
Remiantis šiais duomenimis, Bendrijos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, t. y. nuo 2002 m. iki TL jis išaugo 3 %. Pirmiausia 2002-2003 m. jis sumažėjo 5 %, o vėliau išaugo daugiau kaip 8 % ir pasiekė 834 093 tonas per TL.
1 lentelė
ES vartojimas (apimtis)
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL = 2005 m.
Vartojimas (tonomis)
810 226
771 298
825 969
834 093
Rodiklis
100
95
102
103
4. Bendras nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas
(73)
Pirmiausia buvo nagrinėjama, ar importas iš Taivano ir Malaizijos turėtų būti vertinamas bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi.
(74)
Buvo nustatyta, kad:
-
nustatyti importo iš kiekvienos iš nagrinėjamųjų šalių dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis riba, apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje,
-
importo iš kiekvienos šalies apimtys nebuvo nereikšmingos pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalį, nes šių šalių užimamos rinkos dalys sudarė nuo 2 % iki 13 % per tiriamąjį laikotarpį ir
-
buvo nuspręsta, kad bendras vertinimas yra tikslingas, atsižvelgiant į konkurencijos tarp importuojamų šių šalių kilmės produktų bei tarp importuojamo ir panašaus Bendrijos produkto sąlygas. Todėl eksportuotojų veikla rinkoje buvo tiriama pagal eksporto kainų ir apimčių tendencijas. Nustatyta, kad abiejų šalių kainų sumažinimo lygis, svyruojantis nuo 43 % iki 50 %, yra palyginti panašus ir kad abiejų šalių pardavimo kainos svyruoja pagal tą pačią tendenciją kaip ir panašių produktų, gaminamų ir parduodamų Bendrijos pramonės. Be to, nustatyta, kad nagrinėjamų šalių eksportuotojai naudoja panašius pardavimo kanalus, kaip ir Bendrijos pramonė, būtent tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamieji importuojami produktai ir panašūs produktai turi tas pačias fizines ir chemines savybes, todėl jie konkuruoja vienas su kitu pagal rūšis,
-
kaip parodyta lentelėje toliau, importo tiek iš Taivano, tiek iš Malaizijos apimtis žymiai padidėjo, ypač nuo 2004 m. iki TL pabaigos.
(75)
Dėl šių priežasčių buvo padaryta preliminari išvada, kad visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai yra tenkinami ir kad importas iš Taivano ir Malaizijos turėtų būti vertinamas bendrai.
5. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
5.1. Nagrinėjamojo importo kiekis ir rinkos dalis
(76)
Importo iš šių šalių apimtis nuo 2002 m. iki TL padidėjo du kartus. Šio importo apimtis 2002 m. siekė 62 574 tonas, o per TL importo apimtis jau sudarė 127 890 tonų. 2002-2003 m. ji pirmiausia sumažėjo 5 %, o tada iki TL pabaigos išaugo 115 %. Importo apimtis ypač išaugo nuo 2004 m. iki TL - augimas siekė 76 %.
2 lentelė
Importas iš nagrinėjamųjų šalių
Importas (tonomis)
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Taivanas
58 679
54 869
66 915
111 390
Rodiklis
100
94
114
190
Malaizija
3 894
4 494
5 825
16 500
Rodiklis
100
115
150
424
Nagrinėjamosios šalys iš viso
62 574
59 363
72 740
127 890
Rodiklis
100
95
116
204
(77)
Nuo 2002 m. iki TL nagrinėjamųjų šalių užimama rinkos dalis padidėjo beveik du kartus: nuo 8 % iki 15 %, t. y. septyniais procentiniais punktais. Augimas buvo ypač pastebimas nuo 2004 m. iki TL, kai padidėjo 73,8 %.
3 lentelė
Nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis
Rinkos dalys
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Taivanas
7,2 %
7,1 %
8,1 %
13,4 %
Malaizija
0,5 %
0,6 %
0,7 %
2,0 %
Nagrinėjamosios šalys iš viso
7,7 %
7,7 %
8,8 %
15,3 %
5.2. Kainos
(78)
Nuo 2002 m. iki TL importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos padidėjo 9 %. 2002-2003 m. jos pirmiausia sumažėjo 7 %, o tada nuo 2003 m. iki TL išaugo 16 % - tuomet jos pasiekė 1 156 eurų už metrinę toną.
(79)
Šį padidėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į žaliavos kainą, kuri, kaip paaiškinta 124-129 konstatuojamosiose dalyse, nuo 2002 m. iki TL visame pasaulyje padidėjo daugiau kaip 30 %.
4 lentelė
Nagrinėjamojo importo kaina
Vieneto kainos (eurai už toną)
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Taivanas
1 078
1 000
1 055
1 171
Rodiklis
100
93
98
109
Malaizija
846
872
989
1 051
Rodiklis
100
103
117
124
Nagrinėjamosios šalys iš viso
1 063
990
1 050
1 156
Rodiklis
100
93
99
109
5.3. Kainų sumažinimas
(80)
Siekdama nustatyti kainų sumažinimą, Komisija išanalizavo informaciją apie kainas per TL. Atitinkamos Bendrijos pramonės pardavimo kainos yra grynosios kainos, atėmus nuolaidas ir grąžinimus. Jei buvo būtina, šios kainos buvo pritaikytos prie gamyklinės vertės lygio, t. y. atmetus gabenimo išlaidas Bendrijoje. Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos taip pat buvo grynosios kainos atėmus nuolaidas ir grąžinimus ir, jei reikia, pakreguotos pagal CIF Bendrijos pasienyje.
(81)
Bendrijos pramonės pardavimo kainos ir nagrinėjamųjų šalių importo kainos buvo palygintos tame pačiame prekybos lygmenyje, būtent parduodant nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje.
(82)
Per TL svertinis kainos sumažinimo skirtumo vidurkis, išreikštas Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentine dalimi, svyravo nuo 48 % iki 50 % Taivano eksportuotojų ir nuo 43 % iki 47 % Malaizijos eksportuotojų atveju. Taivano svertinis kainos sumažinimo skirtumo vidurkis buvo 49 %, o Malaizijos - 45 %.
6. Bendrijos pramonės padėtis
(83)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos Bendrijos pramonės būklei per nagrinėjamąjį laikotarpį.
6.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas
5 lentelė
Gamyba, pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Gamyba (tonomis)
145 279
142 463
139 395
130 998
Rodiklis
100
98
96
90
Gamybos pajėgumai (tonomis)
172 334
172 734
174 134
156 734
Rodiklis
100
100
101
91
Pajėgumų išnaudojimas
84 %
82 %
80 %
84 %
Rodiklis
100
98
95
99
(84)
Kaip parodyta šioje lentelėje, Bendrijos pramonės gamyba nuo 2002 m. iki TL sumažėjo 10 %. Gamyba ypač sumažėjo nuo 2004 m. iki TL, kai buvo prarasti 6 % gamybos apimties arba apie 8 400 tonų produkcijos.
(85)
Gamybos pajėgumas išliko palyginti stabilus 2002-2004 m., o tada nuo 2004 m. iki TL sumažėjo 10 %. Taip atsitiko todėl, kad vienas iš Bendrijos pramonės gamintojų reorganizavo savo gamybą ir laikinai nusprendė panaudoti dalį įrangos pelningesnių produktų gamybai.
(86)
Apžvelgiant į gamybos ir pajėgumų raidą nustatyta, kad pajėgumų išnaudojimas 2002-2004 m. per metus sumažėjo 2 procentiniais punktais, o vėliau padidėjo 4 procentiniais punktais ir per TL pasiekė 2002 m. lygį.
6.2. Pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas ir vidutinė vieneto kaina EB
(87)
Toliau pateikti skaičiai rodo Bendrijos pramonės pardavimo nepriklausomiems Bendrijos vartotojams rezultatus.
6 lentelė
Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir kainos
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
136 030
131 354
135 838
121 057
Rodiklis
100
97
100
89
Rinkos dalis
16,8 %
17,0 %
16,4 %
14,5 %
Rodiklis
100
102
98
86
Vieneto kainos (eurai už toną)
1 271
1 228
1 295
1 417
Rodiklis
100
97
102
112
(88)
Bendrijos pramonės pardavimo apimtys nuo 2002 m. iki TL sumažėjo 11 %. Nors mažėjimą 2002-2003 m. beveik kompensavo 2003-2004 m. išaugusi pardavimo apimtis, atlikus tyrimą nustatyta, kad ši apimtis iš esmės sumažėjo nuo 2004 m. iki TL, kai buvo prarasta 11 % pardavimo apimties.
(89)
Apskritai Bendrijos pramonės rinkos dalis nuo 2002 m. iki TL sumažėjo nuo 16,8 % iki 14,5 %. 2002-2003 m. ši rinkos dalis šiek tiek padidėjo, o po to nuolat mažėjo iki TL. Sumažėjimas buvo ypač pastebimas nuo 2004 m. iki TL, kai pramonė neteko 2 procentinių punktų rinkos dalies. Pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į Bendrijos vartojimą, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo 3 %.
(90)
Bendrijos pramonės vieneto kainos iš pradžių 2002-2003 m. sumažėjo 3 %, o vėliau iki TL išaugo ir pasiekė 1 417 eurų už toną, t. y. nuo 2002 m. iki TL padidėjo 12 %. Kaip jau minėta 79 konstatuojamojoje dalyje, šiuos faktus reikėtų vertinti atsižvelgiant į žaliavos kainos raidą (t. y. ji tuo pačiu laikotarpiu išaugo daugiau kaip 30 %).
6.3. Atsargos
(91)
Toliau pateikti skaičiai rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
7 lentelė
Atsargos
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Atsargos (metrinėmis tonomis)
12 997
14 940
10 517
12 760
Rodiklis
100
115
81
98
(92)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad atsargų negalima laikyti reikšmingu žalos veiksniu, nes produktai gaminami ne atsargoms, todėl duomenys apie atsargas pateikiami kaip informacija. Apskritai, atsargų lygis išliko beveik stabilus. 2002-2003 m. šis lygis pakilo 15 %, vėliau iki 2004 m. pabaigos nukrito 29 %, o tada vėl pakilo 21 % ir beveik pasiekė 2002 m. lygį.
6.4. Investicijos ir galimybė pritraukti kapitalą
8 lentelė
Investicijos
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Investicijos (tūkstančiais eurų)
3 772 874
7 143 402
5 042 707
9 657 326
Rodiklis
100
189
134
256
(93)
Nors nuo 2002 m. iki TL investicijos labai išaugo, manoma, kad investicijų lygis ir pobūdis (daugiausia į įrenginių pakeitimą ir priežiūrą) yra per žemas daug kapitalo reikalaujančiai PKP pramonei.
(94)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės finansiniai rezultatai pablogėjo, tačiau nenustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu būtų padarytas didelis neigiamas poveikis jos galimybei pritraukti kapitalą.
6.5. Pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai
9 lentelė
Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Pardavimo EB pelningumas
0,4 %
-5,6 %
-0,8 %
-4,9 %
Rodiklis
100
-1 311
- 181
-1 137
Viso turto grąža
-0,8 %
-8,9 %
2,1 %
-7,8 %
Rodiklis
- 100
-1 094
265
- 966
Pinigų srautai (tūkstančiais eurų)
11 299
3 810
8 692
-4 393
Rodiklis
100
34
77
-39
(95)
2002-2003 m. Bendrijos pramonės pasiektas pelningumas žymiai sumažėjo - pelningumo lygis nukrito 6 procentiniais punktais. 2004 m. buvo beveik nenuostolingi, bet nuo 2004 m. iki TL finansiniai rezultatai toliau blogėjo - nuostoliai sudarė 4,9 % apyvartos. Todėl Bendrijos pramonės finansiniai rezultatai per ŽTL daugiausia buvo neigiami.
(96)
Pažymėtina, kad tuo pačiu laikotarpiu gamybos sąnaudos Bendrijoje išaugo 17 %. Kalbant apie žaliavas, jų kaina pasaulyje išaugo net 30 %. Tiek viso turto grąžos, tiek grynųjų pinigų pokyčiai buvo panašūs į pelningumo pokyčius, t. y. 2002-2003 m. rezultatai pablogėjo, vėliau 2003-2004 m. rezultatai pagerėjo, o nuo 2004 m. iki TL labai pablogėjo.
(97)
Bendrijos pramonės finansinių rezultatų raidą reikėtų vertinti atsižvelgiant į vieno iš Bendrijos pramonės gamintojų sprendimą reorganizuoti gamybą, kaip minėta 85 konstatuojamojoje dalyje. Ši reorganizacija padarė neigiamą poveikį finansiniams rezultatams to konkretaus gamintojo, kuris naudojo veiksmingiausius gamybos būdus pelningesniems negu PKP produktams gaminti. Todėl į to Bendrijos gamintojo gamybos sąnaudas nebuvo atsižvelgta apskaičiuojant žalos panaikinimo lygį, aprašytą 172 konstatuojamojoje dalyje.
(98)
Tačiau reikėtų pažymėti, kad minėtas gamintojas yra nedidelis palyginti su kitais gamintojais, įtrauktais į Bendrijos pramonės apibrėžtį, todėl nedaromas poveikis žalos analizei ir jos vystymuisi.
6.6. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
10 lentelė
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Darbuotojų skaičius
813
796
701
659
Rodiklis
100
98
86
81
Darbo užmokestis (tūkstančiais eurų)
37 452
37 223
36 663
39 666
Rodiklis
100
99
98
106
Našumas (t/darbuotojui)
178,7
179,0
198,9
198,8
Rodiklis
100
100
111
111
(99)
Bendrijos pramonės įdarbintų darbuotojų skaičius nuolat mažėjo nuo 813 darbuotojų 2002 m. iki 659 darbuotojų per TL, t. y. jų skaičius sumažėjo 19 %. Tačiau šis sumažėjimas buvo didesnis už gamybos sumažėjimą, todėl pagerėjo darbo našumas - tuo pačiu laikotarpiu jis padidėjo 11 %.
(100)
Pažymėtina, kad dėl socialinių sąnaudų, susijusių su darbo jėgos mažėjimu, nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo galima sumažinti su darbuotojais susijusių sąnaudų.
6.7. Dempingo skirtumo dydis
(101)
Dempingo skirsnyje nurodyti dempingo skirtumai akivaizdžiai viršija de minimis ribą, nustatytą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis apimtis, dempingo faktinio skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
6.8. Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(102)
Nepaisant fakto, kad 2005 m. kovo mėn. (t. y. per TL) buvo nustatytos antidempingo priemonės Kinijos Liaudies Respublikos ir Saudo Arabijos kilmės PKP importui, iš per TL surinktos informacijos galima spręsti, kad pramonė neatsigauna po ankstesnio dempingo padarinių.
6.9. Augimas
(103)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant 3 % arba apie 24 000 tonų išaugusio vartojimo, Bendrijos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį neteko tam tikros pardavimo apimties (-13 000 tonų) ir rinkos dalies (- 1,9 procentinio punkto).
7. Išvada dėl žalos
(104)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį dempingo kaina importuojamų PKP apimtis padidėjo dvigubai, o per TL jų rinkos dalis išaugo 7 procentiniais punktais ir pasiekė 15,3 % Bendrijos rinkos. Visame pasaulyje išaugus žaliavos kainoms, nuo 2004 m. iki TL padidėjo importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių kaina. Tačiau padidėjusi kaina nekompensavo išaugusių žaliavos kainų, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu ši kaina buvo nuolat žymiai mažesnė už Bendrijos pramonės produktų kainą.
(105)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurie Bendrijos pramonės žalos rodikliai per ŽTL išliko stabilūs arba keitėsi teigiama linkme, kaip pavyzdžiui, pajėgumų išnaudojimas, investicijos ir našumas.
(106)
Tačiau nuo 2002 m. iki TL buvo pastebima, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis iš esmės prastėjo: mažėjo gamyba, gamybos pajėgumai, rinkos dalis, pardavimo apimtis ir užimtumas. Sumažėjusi pardavimo apimtis taip pat lėmė, kad Bendrijos pramonė negalėjo gauti naudos iš padidėjusios paklausos jos pagrindinėje rinkoje. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Bendrijos pramonės finansinė padėtis žymiai pablogėjo: didžiąją ŽTL dalį ji dirbo nuostolingai, o investicijų grąžos ir pinigų srautų iš vykdomos veiklos tendencijos buvo tokios pat neigiamos.
(107)
Nepaisant 12 % išaugusių Bendrijos pramonės pardavimo kainų nuo 2002 m. iki TL, tos kainos nekompensavo tuo pačiu metu 30 % padidėjusių žaliavos kainų. Be to, buvo nustatyta, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos per TL sumažino Bendrijos pramonės kainas daugiau kaip 40 %.
(108)
Atsižvelgiant į Bendrijos pramonės per TL patirtus rinkos dalies, pardavimo apimties nuostolius ir neigiamus finansinius rezultatus, daroma preliminari išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(109)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį buvo išnagrinėta, ar materialinę žalą Bendrijos pramonei sukėlė importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija išnagrinėjo ir kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti neigiamą poveikį Bendrijos pramonei, siekdama užtikrinti, kad tokių veiksnių daroma žala nebūtų priskiriama importui dempingo kaina.
1. Importo dempingo kaina poveikis
(110)
Primenama, kad importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimtis labai išaugo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Kaip matoma 2 lentelėje 76 konstatuojamojoje dalyje, atitinkamas importas nuo 2002 m. iki TL padvigubėjo, t. y. išaugo nuo 62 kilotonų 2002 m. iki beveik 127 tūkstančių tonų per TL. Tuo pačiu laikotarpiu jų rinkos dalis pastebimai padidėjo 7 procentiniais punktais, t. y. nuo 8 % iki daugiau kaip 15 %.
(111)
Importo dempingo kaina apimtis labiausiai išaugo nuo 2004 m. iki TL, kai šis importas padidėjo 75 % ir padidino savo rinkos dalį 6,5 procentinio punkto. Importo dempingo kaina padidėjimas sutapo su pablogėjusia Bendrijos pramonės ekonomine padėtimi. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad dauguma žalos Bendrijos pramonei rodiklių, ypač gamyba, gamybos pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir pelningumas nuo 2004 m. iki TL labai suprastėjo, būtent tuo metu, kai labiausiai išaugo importo dempingo kaina apimtis.
(112)
Tai ypač taikytina gamybai, kuri nuo 2004 m. iki TL sumažėjo 6 %, prekybos apimčiai, kuri sumažėjo 11 %, rinkos daliai, kuri sumažėjo 1,9 procentinio punkto, ir pelningumui, kuris sumažėjo 5,7 procentinio punkto. Be to, ši tendencija išryškėjo tuo metu, kai dėl importo dempingo kaina labai sumažėjo Bendrijos pramonės kainos - daugiau kaip 40 %. Dėl šios nesąžiningos kainodaros buvo sumažintos Bendrijos pramonės kainos, jos negalėjo net padengti padidėjusių išlaidų žaliavoms. Šiuos faktus patvirtina Bendrijos pramonės per TL patirti dideli nuostoliai.
(113)
Vertinant minėtus faktus akivaizdu, kad padidėjęs importas iš nagrinėjamųjų šalių mažomis dempingo kainomis sutapo su Bendrijos pramonės patiriama žala. Neigiamas importo dempingo kaina poveikis buvo ypač akivaizdus nuo 2004 m. iki TL ir atliko lemiamą vaidmenį blogėjant Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai.
2. Kitų veiksnių poveikis
2.1. Vartojimo pokyčiai
(114)
Nuo 2002 m. iki TL Bendrijos vartojimas išaugo daugiau kaip 3 %. Vadinasi, vartojimo pokyčiai nepadidino tos žalos, kuri buvo padaryta Bendrijos pramonei. Atvirkščiai, normaliomis rinkos sąlygomis Bendrijos pramonė būtų galėjusi tikėtis padidinti pardavimo apimtis.
2.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(115)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš trečiųjų šalių, kurios nėra įtrauktos į šį tyrimą, kito kaip nurodyta toliau:
2.3. Importas iš kitų šalių, kurioms taikomi antidempingo muitai
11 lentelė
Importas iš kitų šalių, kurioms taikomi antidempingo muitai
Importo apimtis tonomis
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Australija
145
2
13
0
Baltarusija
0
75
171
73
Kinija
24 722
33 194
45 313
36 530
Indija
474
258
510
336
Indonezija
1 423
285
493
234
Pietų Korėja
97 980
87 525
108 572
106 222
Saudo Arabija
16 859
21 816
27 096
6 383
Tailandas
472
10
41
2
Iš viso
142 075
143 164
182 209
149 779
Šaltinis: Eurostatas
12 lentelė
Kitų šalių, kurioms taikomi antidempingo muitai, rinkos dalis
Rinkos dalis
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Australija
0 %
0 %
0 %
0 %
Baltarusija
0 %
0 %
0 %
0 %
Kinija
3 %
4 %
5 %
4 %
Indija
0 %
0 %
0 %
0 %
Indonezija
0 %
0 %
0 %
0 %
Pietų Korėja
12 %
11 %
13 %
13 %
Saudo Arabija
2 %
3 %
3 %
1 %
Tailandas
0 %
0 %
0 %
0 %
Iš viso
18 %
19 %
22 %
18 %
Šaltinis: Eurostatas
(116)
Kaip parodyta šioje lentelėje, šalių, kurioms taikomi antidempingo muitai, rinkos dalis nuo 2002 m. iki TL išliko nepakitusi. 2002-2004 m. jų užimama rinkos dalis iš pradžių išaugo 4 procentiniais punktais, o vėliau grįžo į 2002 m. lygį. Importas iš visų šalių, kurioms taikomi antidempingo muitai, nuo 2004 m. iki TL sumažėjo, t. y. apimtis sumažėjo 18 %, o užimama rinkos dalis - 4 procentiniais punktais.
(117)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą informaciją daroma preliminari išvada, kad importas iš trečiųjų šalių, kurioms taikomi antidempingo muitai, nedarė pastebimo poveikio Bendrijos pramonės patiriamai žalai.
2.4. Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomi antidempingo muitai
13 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomi antidempingo muitai
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Importo apimtis tonomis
64 305
63 720
86 359
92 775
Vieneto kainos (eurai už metrinę toną)
1 346
1 210
1 139
1 257
Rinkos dalis
8 %
8 %
10 %
11 %
Nigerijos dalis
Importo apimtis tonomis
6 677
8 173
11 834
10 901
-
kainos (eurai už metrinę toną)
1 063
947
995
1 218
-
Rinkos dalis
1 %
1 %
1 %
1 %
Turkijos dalis
Importo apimtis tonomis
20 157
15 922
38 188
37 742
-
kainos (eurai už metrinę toną)
1 116
1 061
1 067
1 204
-
Rinkos dalis
2 %
2 %
5 %
5 %
(118)
Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomi antidempingo muitai, 2002-2003 m. šiek tiek sumažėjo, o nuo 2003 m. iki TL išaugo 45 %. Nors jų kainos nuo 2002 m. iki TL nukrito 7 %, jos vis tiek per TL liko 9 % aukštesnės už nagrinėjamųjų šalių kainas.
(119)
Tik dvi šalys užėmė rinkos dalį, lygią 2 % rinkos arba didesnę - tai Turkija ir Nigerija.
(120)
Tačiau pažymėtina, kad jų kainos nuo 2002 m. iki TL atitinkamai padidėjo 8 % ir 15 %, dar daugiau jos padidėjo nuo 2004 m. iki TL - atitinkamai 13 % ir 22 %, o nagrinėjamųjų šalių kainos tuo pačiu laikotarpiu padidėjo tik 10 %. Be to, per TL jų kainos buvo vidutiniškai 4 % didesnės už Taivano ir Malaizijos eksportuotojų kainas. Nors Turkijos ir Nigerijos PKP apimtis nuo 2002 m. iki TL pastebimai išaugo, šių šalių produktai atitinkamai sudarė tik 10,1 % ir 2,7 % importo į Bendriją apimties, ir tik Turkijos nuo 2002 m. iki TL užimama rinkos dalis šiek tiek padidėjo - 3 procentiniais punktais. Todėl importas iš Nigerijos negalėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patiriamos žalos.
(121)
Kalbant apie Turkiją reikėtų paminėti, kad daugiausiai PKP į Bendriją importavo viena iš skundą pateikusių bendrovių, įtrauktų į Bendrijos pramonės apibrėžtį, susijusi su Turkijos eksportuojančiu gamintoju. Pirkdamas šiuos produktus minėtas Bendrijos gamintojas siekė papildyti produktų asortimentą tuo laikotarpiu, kai buvo suaktyvėjusi rinkos paklausa. Be to, šis importas buvo vykdomas ne dėl to, kad buvo nebevykdomi ar vėlavo investiciniai projektai, dėl kurių būtų sumažėję susijusios Bendrijos bendrovės gamybos pajėgumai. Todėl padaryta išvada, kad Turkijos produktai papildė Bendrijos pramonės produktų asortimentą ir leido jai vartotojams pasiūlyti daugiau modelių bei neigiamai nepaveikė Bendrijos pramonės padėties.
(122)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą informaciją daroma preliminari išvada, kad importas iš trečiųjų šalių, kurioms netaikomi antidempingo muitai, nedarė pastebimo poveikio Bendrijos pramonės patiriamai žalai.
2.5. Kiti Bendrijos gamintojai
(123)
Kiti nagrinėjamojo produkto Bendrijos gamintojai per TL buvo užėmę 41 % rinkos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jų pardavimo apimtis sumažėjo 15 %, o užimama rinkos dalis sumažėjo 9 procentiniais punktais. Tai rodo, kad jų padėtis yra panaši į Bendrijos pramonės padėtį, t. y. kad jie yra patyrę žalą dėl importo dempingo kainomis. Todėl negalima daryti išvados, kad kiti Bendrijos gamintojai būtų padarę žalą Bendrijos pramonei.
2.6. Žaliavų kainų svyravimas
(124)
Kadangi žaliavų kainos sudaro didelę visos PKP gamybos dalį (apie 60 % visų gamybos sąnaudų), buvo taip pat nagrinėjama, ar Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos nesukėlė išaugusios žaliavų kainos. Vadinamieji pirmosios gamybos PKP gaminami iš antrinių naftos produktų (daugiausia monoetileno glikolio - MEG, ir grynintos tereftalato rūgšties - PTA). Juos galima gaminti ir iš perdirbtų medžiagų (polietileno tereftalato, PET, butelių ir kitokių atliekų). Galiausiai PKP galima gaminti iš abiejų rūšių žaliavų, t. y. antrinių naftos produktų ir perdirbtų PET atliekų mišinio.
(125)
MEG ir PTA, kaip antrinių naftos produktų, kainos priklauso nuo naftos kainų svyravimo. Todėl, kaip jau paaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 428/2005 (6), MEG ir PTA kainos nuo 2002 m. iki 2003 m. pabaigos išaugo 14 %. Be to, remiantis įvairiais duomenimis, kuriuose nurodomi tarptautinių MEG ir PTA kainų pokyčiai, buvo nustatyta, kad MEG ir PTA kainos nuo 2003 m. iki TL vidurio išaugo atitinkamai 25 % ir 29 %, t. y. apie 40 % nuo 2002 m. iki 2005 m. vidurio.
(126)
Iš Eurostato duomenų aiškėja, kad nuo 2002 m. iki TL PTA kaina pakilo 36 %, o MEG kaina išaugo 75 % per tą patį laikotarpį. Šią tendenciją taip pat patvirtino informacija, kurią pateikė vienintelis žaliavų tiekėjas, bendradarbiavęs atliekant tyrimą.
(127)
Kaip paaiškinta 95 konstatuojamojoje dalyje, nuo 2002 m. iki TL bendros gamybos sąnaudos išaugo 17 %. Tai rodo, kad Bendrijos pramonė racionalizavo veiklą siekdama pagerinti jos veiksmingumą ir ypač kompensuoti padidėjusios žaliavų kainos poveikį, aprašytą 124 ir 125 konstatuojamosiose dalyse. Šiuos teiginius patvirtina ir padidėjęs našumas, kaip paaiškinta 99 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau nepaisant Bendrijos pramonės racionalizavimo pastangų, padidėjusios žaliavų kainos negalėjo būti visiškai atspindėtos Bendrijoje gaminamų PKP pardavimo kainos vidurkyje, kuris nuo 2002 m. iki TL išaugo tik 9 %, nors siūlai yra kainų pokyčiams jautrus produktas.
(128)
Be to, pažymėtina, kad visi pasaulio gamintojai, įskaitant ir gamintojus nagrinėjamosiose šalyse, susidūrė su panašia išaugusių žaliavų kainų problema, nes šiuo atveju kalbama apie visame pasaulyje parduodamus plataus vartojimo produktus. Todėl akivaizdu, kad gamintojai nagrinėjamosiose šalyse neatsižvelgė į minėtus žaliavų kainų pokyčius ir pastebimai nepadidino savo eksporto į Bendriją kainų. Todėl manoma, kad dėl nedidelės eksporto iš nagrinėjamųjų šalių kainos nukrito kainos ir susidarė tokia padėtis, kurioje Bendrijos pramonė negalėjo atitinkamai pakelti savo pardavimo kainų. Pakėlusi kainą Bendrijos pramonė galėjo prarasti daugiau vartotojų ir rinkos, nei nepakėlusi kainos.
(129)
Todėl manoma, kad net jei gali atrodyti, kad padidėjusios žaliavų kainos galėjo šiek tiek prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos, jos nėra laikomos realia tos žalos priežastimi. Iš tiesų Bendrijos pramonei pritaikyti savo kainas prie išaugusių sąnaudų sutrukdė importas mažomis dempingo kainomis, kuris ir padarė materialinę žalą.
2.7. Valiutos keitimo kurso svyravimas
(130)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad nagrinėjamojo importo kainų raidai įtakos turėjo euro kurso pasikeitimas JAV dolerio atžvilgiu. Tiesa, kad nuo 2002 m. iki TL JAV dolerio kursas nuosekliai smuko, t. y. nuo 1,06 EUR iki 0,79 EUR, arba sumažėjo 25 %.
(131)
Primenama, kad tyrimu reikia nustatyti, ar Bendrijos pramonei materialinė žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina (kainų ir apimties atžvilgiu), ar dėl kitų veiksnių. Šiuo atžvilgiu pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį yra akivaizdu, kad žalą padarė importas dempingo kaina. Todėl svarbus yra tik kainų lygių skirtumas ir nėra reikalavimo analizuoti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius.
(132)
Iš esmės dempingo importo kaina poveikis Bendrijos pramonės kainoms nagrinėjamas nustatant kainų sumažinimą, nuosmukį ir kritimą. Todėl lyginamos eksporto dempingo kainos ir Bendrijos pramonės pardavimo kainos, o apskaičiuojant žalą naudojamos eksporto kainos kartais turi būti konvertuojamos į kitą valiutą, kad jas galima būtų palyginti. Taigi, valiutų keitimo kursai šiuo atveju tik leidžia palyginti kainų skirtumus. Tokiu būdu tampa aišku, kad iš esmės valiutos keitimo kursas negali būti kitu žalos veiksniu.
(133)
Pirmiau padaryta išvada taip pat patvirtinama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje, kurioje minimi žinomi veiksniai, išskyrus importą dempingo kaina. Šio straipsnio kitų žinomų veiksnių sąraše nenurodomi jokie veiksniai, kurie darytų poveikį importo dempingo kainų lygiui. Trumpai tariant, jei eksportuojama dempingo kainomis ir net jei buvo gauta naudos iš palankaus valiutos keitimo kurso svyravimo, sunku įsivaizduoti, kaip toks valiutų keitimo kursų svyravimas galėtų būti kitu žalą darančiu veiksniu.
(134)
Taigi, veiksnių, ar tai būtų valiutos keitimo kursų svyravimai, ar koks nors kitas veiksnys, kurie daro poveikį importo dempingo kainų lygiui, analizė negali būti sprendžiamoji, nes ji viršytų pagrindinio reglamento reikalavimus.
(135)
Bet kuriuo atveju, neprieštaraujant aukščiau pateiktiems teiginiams, bet koks tvirtinimas, kad euro vertės padidėjimas JAV dolerio atžvilgiu yra Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis, turėtų ypač tikti tik laikotarpiui, kai toks vertės padidėjimas vyko, t. y. 2002-2004 m. ir ypač per pirmuosius dvejus metus, kai abiejų valiutų skirtumai buvo ryškesni. Šiuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad nagrinėjamasis importas 2002-2003 m. sumažėjo 5 %, o ryškiausias JAV dolerio nuvertėjimas euro atžvilgiu įvyko tuo pačiu laikotarpiu (t. y. 16 %). Analogiškai, kai JAV doleris 2002-2004 m. nuvertėjo 25 %, nagrinėjamasis importas išaugo tik 16 %, o kai JAV doleris 2004-2005 m. nuvertėjo dar 2 %, nagrinėjamasis importas išaugo 75 %.
(136)
Be to, importo iš šalių, kurios netaikė dempingo, vertė taip pat padidėjo dėl euro vertės padidėjimo. Tačiau jo apimtis didėjo daug lėčiau negu nagrinėjamųjų šalių importo apimtis ir jo pokyčių tendencija labiau atitiko valiutos keitimo kurso svyravimus. Iš tiesų šis importas 2002-2003 m. padidėjo 35 %, kai JAV doleris nuvertėjo 25 % (o nagrinėjamasis importas padidėjo 17 %) ir tik 7 % nuo 2004 m. iki TL, kai JAV doleris nuvertėjo dar 2 % (o nagrinėjamasis importas išaugo 75 %).
(137)
Faktas, kad valiutos keitimo kurso ir importo iš nagrinėjamųjų šalių svyravimo tendencijos buvo nevienodos (2002-2003 m.) arba jų svyravimas buvo skirtingo dydžio (nuo 2004 m. iki TL) rodo, kad šių aplinkybių negalima laikyti veiksniais, lėmusiais tokį žymų importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių augimą, kaip kad teigia suinteresuotosios šalys.
2.8. Nepakankama Bendrijos pramonės restruktūrizacija
(138)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonė negalėjo restruktūrizuotis ir visapusiškai gauti naudos iš antidempingo muitų, taikomų daugelį metų įvairioms trečiosioms šalims.
(139)
Tačiau reikėtų įvertinti tai, kad per tuos metus Bendrijos pramonė patyrė žalą dėl prekybos iškraipymų ir dempingo kainų, kurias nuolat taikydavo trečiosios šalys. Todėl Bendrijos rinka buvo sistemingai iškraipoma šių veiksnių ir Bendrijos pramonė negalėjo atsigauti po taikyto dempingo ir priimti tinkamų verslo sprendimų. Bendrijos pramonei trūko būtino prognozuojamumo, ypač priimant ilgalaikius sprendimus.
(140)
Be to, kaip paaiškinta 127 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė stengėsi atlikti restruktūrizaciją, kuri padėjo padidinti našumą ir kompensuoti išaugusias žaliavų kainas. Šios pastangos buvo dedamos tebesitęsiant importui dempingo kaina ir jos parodo, kad pramonė yra gyvybinga ir gali būti pelninga, jei Bendrijos rinkoje vėl bus atkurtos sąžiningos konkurencijos sąlygos.
3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(141)
Todėl remiantis pirmiau atlikta analize, kurios metu buvo išskirtas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina padaryto žalingo poveikio, preliminariai daroma išvada, kad egzistuoja priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir materialinės žalos Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. Ši išvada yra grindžiama, viena vertus, duomenimis apie žymų nagrinėjamojo importo apimties ir rinkos dalies padidėjimą ir kartu ženklų kainų sumažėjimą, ir, kita vertus, rinkos dalies praradimu ir dėl to pablogėjusia finansine padėtimi. Visi šie pokyčiai vyko vienu metu. Nė vienas iš kitų nagrinėtų veiksnių nebūtų galėjęs pagrįsti Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo.
F. BENDRIJOS INTERESAI
1. Įžanginė pastaba
(142)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo nagrinėjama, ar, nežiūrint į išvadas dėl žalingo dempingo, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priėmus antidempingo priemones būtų pažeisti Bendrijos interesai. Apie Bendrijos interesus buvo sprendžiama remiantis įvairiais visų dalyvaujančių subjektų interesais, t. y. Bendrijos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų, prekybininkų ir vartotojų interesais.
(143)
Kad būtų galima įvertinti tikėtiną priemonių nustatymo arba nenustatymo poveikį, buvo paprašyta informacijos iš visų suinteresuotųjų šalių, apie kurias buvo žinoma, kad jos yra susijusios su tyrimu, arba kurios apie save pranešė. Todėl Komisija klausimynus išsiuntinėjo Bendrijos pramonei, trims nesusijusiems importuotojams, 22 vartotojams ir trims žaliavų tiekėjams. Be to, Komisija taip pat susisiekė su 14 Bendrijos gamintojų, kurie nepateikė prašomos informacijos atrankai į imtį, siekdama gauti pagrindinę informaciją apie jų gamybą ir pardavimą.
(144)
Kaip paaiškinta 10 konstatuojamojoje dalyje, į klausimyno klausimus atsakė trys skundą pateikę Bendrijos pramonės gamintojai, vienas nesusijęs importuotojas, septyni vartotojai ir vienas žaliavų tiekėjas. Be to, šeši Bendrijos gamintojai pateikė pagrindinę informaciją apie savo gamybą ir pardavimą. O 3 vartotojų asociacijos pasisakė prieš priemones.
2. Bendrijos pramonė
(145)
Primenama, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip nustatyta 104-108 konstatuojamosiose dalyse.
(146)
Tikimasi, kad nustatytos priemonės apsaugos nuo tolesnio rinkos iškraipymo ir kainų mažinimo. Tos priemonės padėtų Bendrijos pramonei padidinti pardavimą ir taip atgauti prarastą rinkos dalį bei gauti naudos iš masto ekonomijos. Be to, tikimasi, kad Bendrijos pramonė galės šiek tiek padidinti pardavimo kainas iki tokio lygio, kuris kompensuotų sąnaudas ir leistų gauti pelno. Taip Bendrijos pramonė galbūt galėtų pasiekti tokį pelningumo lygį, kuris yra būtinas šiai intensyviai kapitalą naudojančiai pramonei, į kurią būtina nuolat investuoti, kad ji gautų naudos iš Bendrijos rinkos pokyčių. Tai garantuotų Bendrijos pramonės PKP verslo gyvybingumą.
(147)
Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, tikėtina, kad neigiama finansinės padėties tendencija Bendrijos pramonėje stiprėtų ir toliau. Bendrijos pramonė prarado daug pajamų, nes krito kainos, mažėjo rinkos dalis ir buvo patirta daug nuostolių. Iš tiesų, atsižvelgiant į pajamų mažėjimą ir patirtą materialinę žalą per TL tikėtina, kad nenustačius priemonių Bendrijos pramonės finansinė padėtis ir toliau blogėtų. Dėl to sumažėtų gamyba ir būtų uždarytos gamybos įmonės, o tai sukeltų grėsmę Bendrijos užimtumui ir investicijoms. Tai ypač teisinga atsižvelgiant į tai, kad Europos rinka dabar yra viena iš nedaugelio eksporto rinkų, likusių nagrinėjamosioms šalims po to, kai Taivano kilmės PKP importui antidempingo muitus nustatė kitos trečiosios šalys, pavyzdžiui, Jungtinės Amerikos Valstybės, Indija ir Japonija.
(148)
Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonės padėtų Bendrijos pramonei atsigauti po žalingo dempingo poveikio ir būtų naudingos Bendrijos pramonės interesams. Kiti Bendrijos gamintojai tikriausiai taip pat gautų naudos nustačius antidempingo priemones. Iš tiesų, nustatyta, kad kitų Bendrijos gamintojų, kurie nepateikė prašomos informacijos imties atrankai, tačiau su kuriais vėliau buvo susisiekta siekiant gauti pagrindinę informaciją apie jų gamybą ir pardavimą, padėtis buvo panaši į Bendrijos pramonės, nes jų pardavimo apimtis sumažėjo 23 %, o pardavimo kaina padidėjo tik 12 %.
3. Poveikis importuotojams ir vartotojams
(149)
Tik vienas importuotojas galėjo būti laikomas bendradarbiaujančiu, tačiau šis importuotojas prieštaravo priemonėms, nes jos, jo nuomone, neleistų importuoti PKP kaip žaliavos ir tariamai galėtų priversti vartojimo pramonę išsikelti už ES ribų. Tačiau šis importuotojas negalėjo pateikti tikslios informacijos apie bet kurios priemonės poveikį jo verslui arba duomenų, susijusių su nagrinėjamojo produkto pardavimo pelningumu. Todėl negalima buvo įvertinti galimo siūlomų antidempingo priemonių poveikio bendradarbiaujančio importuotojo pelningumui.
(150)
Reikia prisiminti, kad antidempingo priemonės yra skirtos ne trukdyti importui į Bendriją, o užtikrinti, kad produktai importuojami ne dempingo kaina ir kad operatoriams būtų galima pasiūlyti PKP už sąžiningą kainą. Visada buvo ir bus leidžiama importuoti produktus į Bendriją. Naujausia patirtis rodo, kad net nustačius antidempingo priemones tradiciniai Pietų Korėjos eksportuotojai ir toliau tiekė produktus Bendrijos vartotojams. Kaip paaiškinta 159 konstatuojamojoje dalyje, baigė galioti antidempingo priemonės tam tikroms šalims, pavyzdžiui, Indijai, Australijai ir Indonezijai, be to, yra alternatyvūs tiekimo šaltiniai, kuriems netaikomi antidempingo muitai, pavyzdžiui, PKP iš Nigerijos ar Turkijos.
(151)
Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, ir kadangi labai daug importuotojų nebendradarbiavo atliekant tyrimą, daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonės neturės tokio neigiamo poveikio importuotojams, kuris taptų svarbesnis nei būtinybė pašalinti prekybą iškreipiančio žalingo dempingo poveikį ir atstatyti veiksmingą konkurenciją.
(152)
Nagrinėjamojo produkto vartotojai priklauso tekstilės sektoriui. PKP rinka yra dalijama į šias dalis: vartojimas verpimui (t. y. siūlų gamyba tekstilės produktams gaminti, sumaišius ar nesumaišius su kitais pluoštais, pavyzdžiui, medvilne ar vilna), vartojimas neaustinei gamybai (t. y. plėvelėms ir raizginiams, neperdirbant pluošto į verpalus ir jį surišant trintimi ir (arba) sukibimu, ir (arba) suklijuojant, išskyrus popierių), ir vartojimas užpildams (t. y. tam tikrų tekstilės produktų, tokių kaip pagalvėlės ar automobilių sėdynės, užpildams ar kamšalams).
(153)
Dauguma bendradarbiaujančių šiame tyrime vartotojų yra neaustinių produktų gamintojai. Minėti vartotojai priklauso vienai iš trijų šiame tyrime bendradarbiavusių vartotojų asociacijų, kuri atstovauja neaustinei pramonei Europos lygiu.
(154)
Be to, iš informacijos apie pirkimą, pateiktos bendradarbiaujančių vartotojų atsakymuose į klausimyno klausimus, matosi, kad jie per TL suvartojo apie 6 % visų Bendrijoje suvartojamų PKP ir apie 7 % viso importo iš nagrinėjamųjų šalių. Pažymėtina, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių sudaro nedidelę šių vartotojų perkamų produktų dalį, t. y. 16 %, o importas iš kitų trečiųjų šalių ir ES perkami produktai vis dar sudaro atitinkamai 44 % ir 40 % visų jų įsigytų produktų. Vienas iš bendradarbiaujančių vartotojų nuo 2002 m. iki TL netgi neimportavo iš nagrinėjamųjų šalių.
(155)
Vartotojai pateikė nemažai argumentų, prieštaraujančių muitų nustatymui.
(156)
Pirmiausia, vartotojai teigė, kad antidempingo priemonės galėtų kelti pavojų vartotojų pramonei, kurioje dirba daugiau kaip 20 000 žmonių, o Bendrijos pramonėje dirba mažiau kaip 1 700 asmenų. Tvirtinama, kad dėl muitų įvedimo bus prarastos darbo vietos vartojimo pramonėje arba gamybos įrenginiai bus perkelti į kitas šalis.
(157)
Jų nuomone, antidempingo muitai sukels kainų kilimą, kurį pramonės vartotojai turės atspindėti vartotojams skirtuose produktuose. Savo ruožtu, šis pokytis padidins vartotojams skirtų produktų importą žemesnėmis kainomis iš kitų trečiųjų šalių ir iš šiame tyrime nagrinėjamų šalių.
(158)
Galiausiai jie teigė, kad Bendrijos pramonė negali aprūpinti Bendrijos rinkos ir kad įvedus antidempingo muitus pablogėtų vartotojų finansinė padėtis, nes jie turėtų ir toliau importuoti iš nagrinėjamųjų šalių produktus, kurie Bendrijoje negaminami, pavyzdžiui, vadinamąjį mažai lydų poliesterį.
(159)
Kalbant apie tariamą Bendrijos rinkos priklausomybę nuo užsienio tiekėjų, reikia priminti, kad Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1515/2006 (7) buvo nuspręsta panaikinti galiojančias priemones importui iš Australijos, Indonezijos, Tailando ir Indijos. Antidempingo priemonės, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1522/2000 (8) ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2852/2000 (9) beveik sustabdė importą iš šių šalių, tačiau pažymėtina, kad prieš nustatant antidempingo priemones jų PKP importui į Bendrijos rinką, Australijos, Indonezijos ir Tailando užimama rinkos dalis sudarė 8,9 %, o Indijos rinkos dalis sudarė 2,9 %. Todėl tikėtina, kad pašalinus antidempingo priemones, importas iš šių trečiųjų šalių vėl atsinaujins ir bus perorientuotas į Bendrijos rinką. Be to, importui iš kitų trečiųjų šalių jau priklauso nemaža Bendrijos rinkos dalis, kuri per TL siekė 11 %.
(160)
Todėl, nepaisant pasiūlymo nustatyti muitus Taivanui ir Malaizijai, ir atsižvelgiant į tai, kad nutraukiamos Australijai, Indonezijai, Tailandui ir Indijai taikomos priemonės, Bendrijos vartotojai, kurie jau per TL patenkino 84 % įsigijimo poreikių ne nagrinėjamosiose šalyse, vis dar galėtų pasikliauti (arba persiorientuoti) svarbiais nagrinėjamojo produkto tiekėjais į Bendriją arba kitais dideliais tiekėjais iš šalių, kuriems netaikomi antidempingo muitai, pavyzdžiui, įsigydami specifinius produktus, tokius kaip mažai lydų poliesterį (toliau - MLP).
(161)
Tai taip pat patvirtino vienas iš vartotojų, kuris konstatavo, kad vadinamąjį MLP gali tiekti Korėja arba Japonija ir kad jį taip pat gamina du Europos gamintojai. Vadinasi, bent du Europos gamintojai turi technologijų ir žinių, kaip gaminti tokį specifinį produktą ir kad negalima atmesti galimybės, kad kai kainos pasieks tokį lygį, kuriame bus pašalintas žalingo dempingo poveikis, Bendrijoje išaugs gamyba ir tiekimas.
(162)
Be to, nors Bendrijos pramonė tam tikru laikotarpiu negamino tam tikrų PKP tipų, tai dar nereiškia, kad Bendrijos pramonė negalėtų gaminti šių tipų. Iš tiesų, priklausomai nuo produkto tipo, reikėtų tik nedidelių gamybos proceso pakeitimų, kurie pareikalautų nedidelių investicijų. Tam tikru laikotarpiu tam tikrų PKP tipų pasiūlos nebuvo, kadangi Bendrijos gamintojai negalėjo pateikti reikalingų kiekių sumažintomis kainomis, kurias pageidavo mokėti vartotojai.
(163)
Kalbant apie užimtumo lygį Bendrijos pramonėje ir vartojimo pramonę pažymėtina, kad per kelis metus Bendrijos pramonei neigiamą poveikį darė importuojami PKP, parduodami maža dempingo kaina - dėl to palaipsniui sumažėjo užimtumas, kaip nurodyta 99 konstatuojamojoje dalyje. Vien faktas, kad vartojimo pramonėje dirba daugiau žmonių nei PKP gamybos srityje, dar nepateisina kylančios rizikos Bendrijos pramonei, kuri galbūt tik reikalauja mažiau darbo už vartojimo pramonę ir kuri yra, kaip nurodyta 154 konstatuojamojoje dalyje, taip pat labai svarbi vartotojams, nes visi bendradarbiaujantys vartotojai pirkdavo dalį Bendrijoje gaminamų produktų.
(164)
Kalbant apie galimą poveikį vartojimo pramonės finansinei padėčiai, turima informacija apie vartojimo pramonės išlaidų struktūrą, siūlomų priemonių lygį ir importo dempingo kaina bei kitų tiekimo šaltinių dalį rodo, kad:
-
PKP sudaro nuo 10 % iki 40 % visų vartotojams skirtų produktų gamybos sąnaudų;
-
nagrinėjamosioms šalims taikomas antidempingo muito vidurkis yra maždaug 24,9 %;
-
importo dempingo kaina dalis sudaro 15,3 % viso suvartojamo PKP kiekio.
Todėl siūlomos priemonės gali padidinti vartotojų gamybos išlaidas nuo 0,4 % iki daugiausia 1,5 %. Manoma, kad šis galimas didžiausias padidėjimas yra santykinai mažas, palyginus su teigiamu siūlomų priemonių poveikiu atstatant veiksmingą konkurenciją Bendrijos rinkoje.
(165)
Ši siūlomų priemonių poveikio vartotojams analizė parodė, kad antidempingo priemonių įvedimas neturėtų padidinti pigių vartotojams skirtų produktų importo į Bendriją kainų. Ši išvada taip pat buvo padaryta nesant atitinkamų vartotojų pateiktų įrodymų, pagrindžiančių jų tvirtinimą, pavyzdžiui, kad praeityje pritaikytos priemonės turėjo tokį poveikį.
4. Poveikis žaliavų tiekėjams
(166)
Vienas žaliavų tiekėjas bendradarbiavo šiame tyrime, pateikdamas atsakymą į klausimyno klausimus. Jis tiekia PKP pramonei PTA ir MEG bei aiškiai pritarė siūlymui nustatyti muitus, kurie leistų Bendrijos pramonei likti gyvybinga ir užtikrintų jo paties padėtį.
5. Išvada dėl Bendrijos interesų
(167)
Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius ir į priemonių lygį bei nutrauktą tyrimą dėl Australijos, Indonezijos, Tailando ir Indijos, daroma išvada, kad nustatytos priemonės neturėtų didelio neigiamo poveikio (o gal apskritai neturėtų jokio poveikio) nagrinėjamojo produkto vartotojų ir importuotojų padėčiai. Taip pat reikėtų priminti, kad ankstesniame tyrime dėl to paties produkto priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams.
(168)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių netaikyti antidempingo priemonių.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos panaikinimo lygis
(169)
Atsižvelgiant į preliminarias išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, laikinosios priemonės turėtų būti taikomos siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonė patiria dėl importo dempingo kaina.
(170)
Nustatant šių laikinųjų priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytą dempingo skirtumą ir muito, būtino Bendrijos pramonės patiriamai žalai panaikinti, dydį.
(171)
Reikėtų nustatyti tokio dydžio laikinąsias priemones, kurio pakaktų padarytai žalai panaikinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo dydžio. Apskaičiuojant muito, reikalingo žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad galimos priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti ikimokestinį pagrįstą pelną, kurį tokios rūšies pramonė gali pagrįstai gauti tokiame sektoriuje Bendrijoje parduodama panašius produktus normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. nesant importo dempingo kaina.
(172)
Tyrimu buvo patvirtinta, kad nesant importo dempingo kaina Bendrijos pramonė turėtų gauti 5 % ikimokestinį pelną. Šis pelnas turėtų padėti pramonei padengti savo sąnaudas. Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nenuostolinga panašaus Bendrijos pramonės produkto kaina. Nežalinga kaina buvo nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 5 % pelno maržą.
(173)
Tada buvo nustatytas būtinas kainos padidėjimas palyginus kainos sumažinimo apskaičiavimo pagrindu nustatytą importo kainos svertinį vidurkį su nenuostolingos kainos vidurkiu. Taip lyginant gautas skirtumas buvo išreikštas importo CIF vertės vidurkio procentais.
2. Laikinosios priemonės
(174)
Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, manoma, kad turėtų būti įvestas laikinasis antidempingo muitas, lygus nustatytam dempingo skirtumui, tačiau neviršijantis pirmiau apskaičiuoto žalos skirtumo, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį.
(175)
Individualūs bendrovių antidempingo muito tarifai, nurodyti šiame reglamente, buvo nustatyti remiantis šių tyrimų išvadomis. Todėl jie atspindi šių tyrimų metu nustatytą bendradarbiaujančių bendrovių padėtį. Šios muito normos (skirtingai nei likutinis muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai importuojamiems nagrinėjamųjų šalių kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės ir konkretūs paminėti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kokios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta darbinėje šio reglamento dalyje (nurodant pavadinimą ir adresą, įskaitant juridinius asmenis, kurie yra susiję su konkrečiai nurodytais), šie tarifai netaikomi, jiems taikoma muito norma, nurodyta „visoms kitoms bendrovėms“.
(176)
Bet kokie pareiškimai, kuriais prašoma taikyti šiuos individualius bendrovių antidempingo muito tarifus (pvz., pasikeitus juridinio asmens pavadinimui, įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones), turėtų būti adresuojami Komisijai (10), atsiunčiant visą susijusią informaciją, ypač dėl bet kokių bendrovės veiklos pasikeitimų, susijusių su gamyba, prekyba šalyje ir eksportu, pvz., dėl pavadinimo ar gamybos ir prekybos bendrovių pasikeitimo. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.
(177)
Siekiant užtikrinti antidempingo muito tinkamą taikymą, likutinis muito lygis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL nevykdė jokio eksporto į Bendriją. Tačiau kalbant apie Malaizijos eksportuojančius gamintojus, kuriems netaikyta atranka, šios bendrovės yra raginamos, kai įvykdys pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalies antros pastraipos reikalavimą, pateikti prašymą pagal šį straipsnį, kad jų padėtis būtų ištirta individualiai.
Šioje lentelėje nurodyti siūlomi antidempingo muitai:
Valstybė
Bendrovė
Antidempingo muitas (%)
Malaizija
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.
Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan
Raja Chualan
50200 Kuala Lumpur
12,4
Penfibre Sdn. Bhd.
Lot 109-114
Prai Free Industrial Zone 1
13600 Prai, Penang
14,7
Visoms kitoms bendrovėms
23,0
Taivanas
Chung Shing Textile Co., Ltd.
No 463, Hua Cheng Road,
Hsin Chuang City
Taipei Hsien
16,5
Far Eastern Textile Ltd.
33Fl, No 207, Sec. 2,
Tun Hwa South Road
Taipei
29,5
Nan Ya Plastics Corporation
5Fl, No. 201,
Tung Hwa North Road
Taipei
29,5
Shing Ming Ind., Co., Ltd.
No 330, Ho Shin Rd,
Chu-Nan, Miao-Li
16,5
Shingkong Synthetic Fibres Corporation
8Fl, No 123, Sec. 2,
Nanking E. Road
Taipei
16,5
Tainan Spinning Co., Ltd.
4Fl, No 560, Sec. 4,
Chung Hsia e. Road
Taipei
16,5
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.
13Fl, No 376, Sec. 4,
Jen Ai Rd
Taipei
14,7
Tuntex Distinct Corporation
16Fl, No. 90, Sec 1,
Hsin-Tai 5th Rd Hsichih
Taipei County
18,2
Tuntex Synthetic Corporation
16Fl. No. 90, Sec 1,
Hsin-Tai 5th Rd Hsichih
Taipei County
18,2
True Young Co., Ltd.
8, Li Hsing St. Erch Chen Village
Kwantien Hsiang
Tainan Hsien, 720
29,5
Visoms kitoms bendrovėms
29,5
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(178)
Siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, turi būti nustatomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laiką, gali pateikti savo komentarus raštu ir prašyti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokias kitas galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Malaizijos ir Taivano kilmės poliesterio sintetinių kuokštelinių (štapelio) pluoštų, nekarštų, nešukuotų ir kitu būdu neparuoštų verpimui, kurių klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00, importui įvedamas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito, kuris mokamas nuo grynosios franko Bendrijos pasienyje kainos, prieš sumokant muitą, dydis 1 dalyje aprašytiems produktams yra toks:
Valstybė
Gamintojas
Muito norma (proc.)
Papildomas TARIC kodas
Malaizija
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.
Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan
Raja Chualan
50200 Kuala Lumpur
12,4
A796
Penfibre Sdn. Bhd.
Lot 109-114
Prai Free Industrial Zone 1
13600 Prai, Penang
14,7
A797
Visoms kitoms bendrovėms
23,0
A999
Taivanas
Chung Shing Textile Co., Ltd.
No 463, Hua Cheng Road,
Hsin Chuang City
Taipei Hsien
16,5
A798
Far Eastern Textile Ltd.
33Fl, No 207, Sec. 2,
Tun Hwa South Road
Taipei
29,5
A799
Nan Ya Plastics Corporation
5Fl, No. 201,
Tung Hwa North Road
Taipei
29,5
A800
Shing Ming Ind., Co., Ltd.
No 330, Ho Shin Rd,
Chu-Nan, Miao-Li
16,5
A801
Shingkong Synthetic Fibres Corporation
8Fl, No 123, Sec. 2,
Nanking E. Road
Taipei
16,5
A802
Tainan Spinning Co., Ltd.
4Fl, No 560, Sec. 4,
Chung Hsia e. Road
Taipei
16,5
A803
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.
13Fl, No 376, Sec. 4,
Jen Ai Rd
Taipei
14,7
A804
Tuntex Distinct Corporation
16Fl, No. 90, Sec 1,
Hsin-Tai 5th Rd Hsichih
Taipei County
18,2
A805
Tuntex Synthetic Corporation
16Fl. No. 90, Sec 1,
Hsin-Tai 5th Rd Hsichih
Taipei County
18,2
A806
True Young Co., Ltd.
8, Li Hsing St. Erch Chen Village
Kwantien Hsiang
Tainan Hsien, 720
29,5
A807
Visoms kitoms bendrovėms
29,5
A999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.
4. 1 dalyje nurodytas produktas išleidžiamas į laisvą apyvartą Bendrijoje, kai sumokamas užstatas, lygus laikinojo muito dydžiui.
2 straipsnis
Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali išdėstyti savo nuomonę raštu ir paprašyti, kad jas Komisija išklausytų.
Vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalies nuostatomis, minėtos šalys gali pareikšti pastabas dėl šio reglamento taikymo per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis galioja šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 22 d.