EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1098/2008/EB
2008 m. spalio 22 d.
dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 137 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
kadangi:
(1)
Kova su skurdu ir socialine atskirtimi yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimų.
(2)
1997 m. Amsterdamo sutartyje pridėtos naujos nuostatos dėl kovos su socialine atskirtimi prie esančių veiklos krypčių, kurios socialinės politikos nuostatomis yra įtrauktos į EB sutartį, ypač jos 136 ir 137 straipsnius, ir suteikta nauja teisinė sistema bei pagrindas prisiimti naujus politinius įsipareigojimus šioje srityje.
(3)
2000 m. kovo 23-24 d. mėn. Lisabonoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pripažinta, kad skurdas ir socialinė atskirtis pasiekė nepriimtinai didelį mastą. Todėl, siekiant Sąjungos strateginio dešimtmečio tikslo - ekonomikos augimo, daugiau bei geresnių darbo vietų kūrimo ir didesnės socialinės sanglaudos, - esminiu elementu pripažintas įtraukesnės Europos Sąjungos kūrimas.
(4)
Europos Vadovų Taryba Lisabonos susitikime paragino valstybes nares ir Komisiją imtis veiksmų, kurie „padarytų lemiamą įtaką, kad neliktų skurdo“ iki 2010 m. Todėl Lisabonos Europos Vadovų Taryba susitarė taikyti atvirą koordinavimo metodą (AKM) šioje srityje.
(5)
Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM nuo pat pradžių buvo svarbi priemonė, remianti šį politinį įsipareigojimą ir stiprinanti ES gebėjimą teikti paramą valstybėms narėms, siekiančioms didesnės socialinės sanglaudos Europoje.
(6)
AKM padeda stiprinti mokymąsi vieniems iš kitų ir didina supratimą apie atskirties ir skurdo daugialypę prigimtį. Taigi, AKM sudaro sąlygas, kuriomis bus padarytas didesnis realus poveikis ir ES socialinėms vertybėms teikiamas prioritetas bus geriau matomas jos piliečiams.
(7)
Nepaisant šių pasiekimų, reikšminga gyventojų dalis vis dar kenčia nepriteklių arba turi ribotas ir nelygias galimybes naudotis paslaugomis arba yra atskirti nuo visuomenės. Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties 2008 m. bendroje ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į tai, kad 78 mln. žmonių, tarp kurių yra 19 mln. vaikų, Europos Sąjungoje gyvena ties skurdo riba. Moterų ir vyrų padėties skirtumas sudaro apie du procentinius punktus.
(8)
Be to, turtinė nelygybė ir didelis skurdas kelia vis didesnį susirūpinimą Europos Sąjungoje.
(9)
Reikia remti nepalankioje padėtyje esančių regionų, nuolatinių struktūrinių sunkumų turinčių vietovių, atokiausių regionų, salose esančių valstybių narių ir patyrusių deindustrializaciją arba neseniai įvykusį pramonės restruktūrizavimą sričių vystymąsi siekiant ekonominės ir socialinės sanglaudos.
(10)
Socialinė atskirtis kenkia piliečių gerovei, trukdydama jiems reikštis visuomenėje ir joje dalyvauti. Taigi šiam aspektui Europos kovos su neturtu ir socialine atskirtimi metais (toliau - Europos metai) reikėtų skirti tinkamą dėmesį.
(11)
Savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl socialinės tikrovės apžvalgos Europos Parlamentas pabrėžė, kad socialinės sanglaudos stiprinimas, kova su skurdu ir socialine atskirtimi turi tapti Europos Sąjungos politiniu prioritetu.
(12)
Kova su skurdu ir socialine atskirtimi turi būti vykdoma ir Europos Sąjungos viduje, ir išorėje, pagal JT Tūkstantmečio vystymosi tikslus, kuriems pritarė Europos Sąjunga ir valstybės narės.
(13)
Skurdo ir socialinės atskirties problema yra plati, sudėtinga ir apima labai įvairius aspektus. Jie siejami su daug veiksnių, pvz., pajamų ir pragyvenimo lygiu, švietimo ir tinkamo įsidarbinimo galimybių poreikiu, veiksmingomis socialinės apsaugos sistemomis, būsto klausimais, galimybe naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros ir kitomis paslaugomis, taip pat aktyviu pilietiškumu. Todėl suinteresuotosios šalys turėtų dalyvauti visose atitinkamose politikos srityse.
(14)
Atitinkamai kovai su skurdu ir jo prevencijai būtinos įvairios nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens politikos kryptys, kuriomis turėtų būti išlaikyta pusiausvyra tarp ekonominės ir socialinės politikos krypčių, taip pat tikslinės strategijos, skirtos grupėms ar asmenims, esantiems ypač pažeidžiamose padėtyse. Europos metai gali padėti skatinti šias įvairias politikos kryptis, taip pat tolesnį atitinkamų rodiklių vystymąsi.
(15)
Puoselėjant ekonomikos augimo socialinę dimensiją bei aktyvų piliečių dalyvavimą visuomenėje ir darbo rinkoje, pagrindinis vaidmuo tenka 2005-2010 m. socialinei darbotvarkei, kuri papildo ir remia Lisabonos strategiją. Vienas iš Socialinės darbotvarkės prioritetų - remti lygias galimybes visiems kaip vieną iš socialinio ir kartų solidarumo veiksnių ir kurti labiau integruotą visuomenę, kurioje nebūtų skurdo.
(16)
Kelios valstybės narės savo socialinės įtraukties nacionaliniuose veiksmų planuose pabrėžia didelio skurdo ir (arba) atskirties riziką, su kuria susiduria tam tikros gyventojų grupės, kurioms priskiriami vaikai, anksti mokyklas palikę asmenys, vieniši tėvai, didelės šeimos, šeimos, kuriose dirba tik vienas asmuo, jaunimas, ypač jaunos moterys, pagyvenę žmonės, migrantai ir etninės mažumos, asmenys, turintys negalią, ir juos prižiūrintys asmenys, benamiai, bedarbiai, ypač ilgalaikiai bedarbiai, kaliniai, smurto aukomis tapusios moterys bei vaikai ir didelę priklausomybę nuo narkotikų jaučiantys asmenys. Nacionalinės politikos sritys ir paramos priemonės, skirtos pažeidžiamiausioms grupėms, galėtų suvaidinti svarbų vaidmenį kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi.
(17)
Tinkamas užimtumas gali labai sumažinti riziką, kad asmuo patirs skurdą. Tačiau vien tik užimtumas ne visada yra pakankamas veiksnys, padedantis iš jo išsivaduoti - net ir dirbančių asmenų palyginti didelė dalis vis dar gyvena ties skurdo riba. Dirbančių asmenų skurdas siejamas su mažu darbo užmokesčiu, nevienoda su darbo užmokesčiu susijusia moterų ir vyrų padėtimi, žema kvalifikacija, sumažintomis profesinio mokymosi galimybėmis, profesinės veiklos ir šeimos gyvenimo derinimo būtinybe, neužtikrintomis darbo vietos ir užimtumo sąlygomis, taip pat su sudėtingomis namų ūkio sąlygomis. Tam, kad žmonės išsivaduotų iš skurdo, būtinos sąlygos yra kokybiškas užimtumas bei socialinė ir ekonominė parama.
(18)
Taip pat didelė kliūtis integracijai į visuomenę yra pagrindinių gebėjimų ir kintantiems darbo rinkos poreikiams pritaikytų kvalifikacijų trūkumas. Didėja pavojus, kad visuomenėje atsivers naujos prarajos tarp tų, kurie gali dalyvauti mokymesi visą gyvenimą - šis gerina jų pozicijas darbo rinkoje, ugdo gebėjimą prisitaikyti, skatina asmens raidą ir aktyvų pilietiškumą - ir tų, kurie tokios galimybės neturi ir patiria įvairią diskriminaciją. Neturintiems reikiamų įgūdžių sunkiau patekti į darbo rinką ir susirasti kokybišką darbą, jiems labiau gresia ilgalaikis nedarbas, o dirbantys žemos kvalifikacijos asmenys dažniau už kitus gauna mažą darbo užmokestį.
(19)
Būtina integracijos sąlyga vis dažniau tampa galimybės ir gebėjimai naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT). 2006 m. birželio 11 d. Rygoje patvirtintoje ministrų deklaracijoje raginama kurti informacinę visuomenę, kurioje galėtų dalyvauti visi.
(20)
Ar Bendrijos kova su skurdu ir socialine atskirtimi bus sėkminga, priklauso nuo to, kiek šiuos veiksmus parems plačioji visuomenė ir politikai. Be to, veiksmingu ES teisės aktų dėl lygių galimybių ir nediskriminavimo įgyvendinimu taip pat remiami Europos metų tikslai. Taigi Europos metai turėtų padėti didinti visuomenės informuotumą ir įgyti reikiamą pagreitį bei keistis geriausia patirtimi valstybių narių, vietos ir regioninių institucijų bei su skurdu kovojančių tarptautinių organizacijų lygmenimis. Jie taip pat turėtų padėti patraukti politikų dėmesį ir sutelkti visus suinteresuotus asmenis, kad būtų galima aktyviau taikyti ir sustiprinti Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM bei skatinti tolesnius veiksmus ir iniciatyvas Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis šioje srityje, kartu į veiklą įtraukiant skurdo paliestus asmenis ir jų atstovus.
(21)
Europos metų veikla turėtų paskatinti aktyvaus įsitraukimo politiką kaip skurdo ir socialinės atskirties prevencijos priemonę ir AKM pagrindu padėti viešinti geriausią patirtį šioje srityje.
(22)
Nevienoda nacionalinio lygmens pažanga, skirtingos nacionalinės socialinės, ekonominės ir kultūrinės situacijos bei visuomenei opūs klausimai rodo, kad didelę Europos metų veiklos dalį reikia decentralizuoti, perkeliant ją į nacionalinį lygmenį pagal netiesioginio centralizuoto valdymo sistemą, 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 54 straipsnio 2 dalies c punkte ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (5) nustatyta tvarka.
(23)
Tačiau Komisija turėtų stebėti, kaip nustatomi nacionalinio lygmens politikos prioritetai, siekdama užtikrinti jų derėjimą su Europos metų strateginiais tikslais ir, galiausiai, su nustatytais AKM bendraisiais tikslais.
(24)
Būtina Europos metų veiksmingumo užtikrinimo sąlyga - veiksmingas visų partnerių, veikiančių Bendrijos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, darbo koordinavimas. Vietos ir regioniniams partneriams tenka svarbus vaidmuo viešinant žmonių, gyvenančių skurdo ar socialinės atskirties sąlygomis, interesus.
(25)
Dalyvauti Europos metuose turėtų būti suteikta galimybė valstybėms narėms, Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybėms, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys, pagal minėtojo susitarimo nuostatas, šalims kandidatėms, kurioms parengta pasirengimo narystei strategija, Vakarų Balkanų šalims su kiekviena iš jų sudarytuose susitarimuose nustatytomis sąlygomis, taip pat šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika (EKP), pagal 2004 m. gegužės mėn. Strateginio dokumento ir šalių veiksmų planų nuostatas.
(26)
Europos metų veikla gali padėti geriau suderinti veikiančias programas ir iniciatyvas, skirtas kovai su skurdu ir socialine atskirtimi Bendrijos lygmeniu, įskaitant tas, kurios veikia socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM pagrindu.
(27)
Turėtų būti užtikrintas nuoseklumas ir papildomumas kitoms Bendrijos priemonėms, visų pirma programai PROGRESS, struktūriniams fondams ir Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kovos su diskriminacija, lyčių lygybės bei pagrindinių teisių rėmimo priemonėms, taip pat švietimo ir mokymo, kultūros ir kultūrų dialogo, jaunimo, pilietiškumo, imigracijos bei prieglobsčio ir mokslinių tyrimų sričių priemonėms.
(28)
Europos metais turėtų būti atsižvelgiama į Europos lygių galimybių visiems 2007 metais ir Europos kultūrų dialogo 2008 metais įgytą geriausią patirtį.
(29)
Šiuo sprendimu nustatomas finansinis paketas visam programos laikotarpiui, kuriuo visų pirma turi remtis biudžeto valdymo institucija pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punktą.
(30)
Priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7).
(31)
Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio sprendimo tikslų, nes tam, be kitų dalykų, reikalingos daugiašalės partnerystės, tarptautiniai informacijos mainai ir gerosios patirties sklaida Bendrijos mastu, ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi EB sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje numatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Europos metai
Siekiant paremti Bendrijos kovą su socialine atskirtimi, 2010-ieji metai skelbiami Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais (toliau - Europos metai).
2 straipsnis
Tikslai ir pagrindiniai principai
1. Europos metų tikslai ir pagrindiniai principai yra šie:
a)
teisių pripažinimas - skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų pagrindinės teisės išsaugoti orumą ir būti visaverčiais visuomenės nariais pripažinimas. Europos metai padidins visuomenės informuotumą apie skurdą patiriančių asmenų padėtį, ypač apie pažeidžiamų grupių ar asmenų padėtį, ir padės skatinti sudaryti tikras galimybes jiems naudotis socialinėmis, ekonominėmis ir kultūrinėmis teisėmis, pakankamais ištekliais ir kokybiškomis paslaugomis. Europos metai taip pat padės kovoti su stereotipais ir stigmatizacija;
b)
bendra atsakomybė ir dalyvavimas - aktyvesnis visuomenės įtraukimas į socialinės įtraukties politiką ir veiklą, pabrėžiant kolektyvinę ir asmeninę atsakomybę už kovą su skurdu ir socialine atskirtimi, taip pat savanoriškos veiklos skatinimo ir rėmimo svarbą. Europos metai skatins viešųjų ir privačių asmenų dalyvavimą, inter alia, naudojant aktyvią partnerystę. Jais bus skatinamas informuotumas ir įsipareigojimas bei suteikiamos galimybės visiems piliečiams, ypač turintiems tiesioginės ar netiesioginės skurdo patirties, prisidėti prie šios veiklos;
c)
sanglauda - skatinimas kurti darnesnę visuomenę, didinant visuomenės informuotumą apie tai, kad jeigu neliktų skurdo, būtų remiamas teisingas paskirstymas ir nebebūtų žmonių, gyvenančių visuomenės paribyje. Europos metai ugdys visuomenę, kuri išsaugo ir stiprina gyvenimo kokybę, įskaitant įgūdžių ir užimtumo kokybę, socialinę gerovę, įskaitant vaikų gerovę, ir lygias galimybes visiems. Be to, jie užtikrins tvarią plėtrą ir solidarumą tarp kartų bei tarp vienos kartos atstovų ir politikos suderinamumą su ES veiksmais pasauliniu mastu;
d)
įsipareigojimas bei konkretūs veiksmai - tvirto ES ir valstybių narių politinio įsipareigojimo padaryti lemiamą įtaką, kad neliktų skurdo ir socialinės atskirties, pakartojimas ir įsipareigojimo rėmimas bei veiksmai visuose valdžios lygmenyse. Remiantis socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties AKM pasiekimais ir galimybėmis, Europos metai stiprins politinį įsipareigojimą užkirsti kelią skurdui bei socialinei atskirčiai ir kovoti su jais, atkreipiant politikų dėmesį ir sutelkiant visas suinteresuotas šalis, taip pat suteiks tolesnių paskatų toliau plėtoti valstybių narių ir Europos Sąjungos veiksmus šioje srityje.
2. Įgyvendindamos šiuos tikslus, Bendrija ir valstybės narės turi atsižvelgti į priedo IV dalyje išvardytus prioritetus.
3 straipsnis
Veiksmų turinys
1. 2 straipsnyje išdėstytų tikslų visų pirma gali būti siekiama vykdant šiuos veiksmus Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis:
a)
rengiant susitikimus ir renginius;
b)
vykdant informacines, skatinimo ir švietimo kampanijas;
c)
atliekant Bendrijos ir nacionalinių lygmenų apklausas bei tyrimus, pagrįstus duomenimis, kurie renkami atskiriant informaciją pagal lyčių kriterijų, kai taikoma.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti veiksmai išsamiau aprašyti priede.
3. Visi veiksmai, skirti platesnei visuomenei, turi būti lengvai prieinami visiems, įskaitant skurdą patiriančius žmones ir asmenis, turinčius negalią.
4 straipsnis
Lyčių aspekto integravimas
Europos metų veikloje atsižvelgiama į moterų ir vyrų patiriamo skurdo bei socialinės atskirties pavojų ir aspektų skirtumus. Bendrija ir valstybės narės turi atsižvelgti į lyčių aspektą, įgyvendindamos visą Europos metų veiklą.
5 straipsnis
Bendradarbiavimas ir įgyvendinimas Bendrijos lygmeniu
1. Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės patvirtinamos pagal 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.
2. Komisija užtikrina, kad šiame sprendime numatyti Bendrijos veiksmai įgyvendinami laikantis priedo nuostatų.
3. Visų pirma Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti 10 straipsnyje nurodytų Bendrijos veiksmų ir iniciatyvų nuoseklumą ir papildomumą, kad šie atitiktų 2 straipsnyje nustatytus tikslus.
4. Komisija reguliariai pasikeičia nuomonėmis su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant dirbančias su skurdo sąlygomis gyvenančiais asmenimis, ypač Europos lygmeniu, dėl Europos metų planavimo, įgyvendinimo, tolesnių veiksmų ir vertinimo. Komisija viešai paskelbia visą svarbią informaciją.
5. Komisija glaudžiai įtraukia Socialinės apsaugos komitetą, rengdama ir įgyvendindama Europos metų veiklą ir, esant reikalui, informuoja ir įtraukia kitus atitinkamus komitetus.
6. Komisija tinkamai bendradarbiauja su kitomis Europos Sąjungos institucijomis, organais, biurais ir agentūromis.
6 straipsnis
Bendradarbiavimas ir įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu
1. Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę įgyvendinančiąją įstaigą, kuri organizuoja šios valstybės narės dalyvavimą Europos metų veikloje ir užtikrina koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. Nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga yra atsakinga už nacionalinės programos rengimą, Europos metų prioritetų nustatymą ir atskirų veiksmų, kurie siūlomi Bendrijai finansuoti, atranką. Europos metų nacionalinė strategija ir prioritetai nustatomi remiantis 2 straipsnyje išdėstytais tikslais.
2. Bendrijos finansavimo skyrimo nacionalinio lygmens veiksmams tvarka nustatyta priedo II dalyje.
3. Vykdydama savo užduotis, visų pirma rengdama nacionalinę programą ir bet kuriuo kitu tinkamu Europos metų įgyvendinimo laikotarpiu nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga glaudžiai konsultuojasi ir bendradarbiauja su įvairiomis susijusiomis suinteresuotomis šalimis, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir organizacijas, ginančias skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų interesus arba atstovaujančias jų interesams, socialinius partnerius, regioninės ir vietos valdžios institucijas.
7 straipsnis
Komitetas
1. Komisijai padeda komitetas (toliau - Komitetas).
2. Jei yra nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
3. Kiekvienos valstybės narės atstovas, jei yra galimybė, Komitete skiriamas iš 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos nacionalinės įgyvendinimo institucijos.
8 straipsnis
Finansinės nuostatos
1. Priedo I dalyje nustatyti veiksmai Bendrijos mastu gali būti remiami iki 80 % visos gavėjo patirtų išlaidų sumos arba sudarius viešųjų pirkimų sutartį, finansuojamą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
2. Nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens veiksmai gali būti bendrai finansuojami iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, padengiant ne daugiau kaip 50 % visų tinkamų finansuoti išlaidų veiksmams priedo II dalyje nustatyta tvarka.
9 straipsnis
Paraiškų teikimo ir atrankos procedūra
1. Sprendimai dėl veiksmų finansavimo pagal 8 straipsnio 1 dalį Komisijos priimami pagal 7 straipsnio 2 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą.
2. Prašymus suteikti finansinę pagalbą veiksmams pagal 8 straipsnio 2 dalį Komisijai teikia nacionalinės įgyvendinančiosios įstaigos priedo II dalyje nustatyta tvarka.
10 straipsnis
Suderinamumas ir papildomumas
1. Komisija kartu su dalyvaujančiomis šalimis užtikrina šiame sprendime numatytų priemonių derėjimą su kitais Bendrijos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens veiksmais bei iniciatyvomis.
2. Jos taip pat užtikrina visapusišką Europos metų papildomumą esamoms Bendrijos, nacionalinėms bei regioninėms iniciatyvoms ir esamiems ištekliams tais atvejais, kai šie gali padėti siekti Europos metų tikslų.
11 straipsnis
Dalyvaujančios valstybės
Europos metuose gali dalyvauti:
a)
valstybės narės;
b)
šalys kandidatės, kurioms yra sudaryta pasirengimo narystei strategija, pagal šių valstybių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, atitinkamai nustatytus Pagrindų susitarime ir Asociacijos tarybų sprendimuose;
c)
Vakarų Balkanų šalys, laikantis tvarkos, kurią dėl šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose reikia nustatyti pagrindų susitarimuose dėl bendrųjų principų;
d)
ELPA valstybės, kurios yra EEE susitarimo šalys, pagal minėtojo susitarimo nuostatas;
e)
EKP šalys partnerės pagal šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytus 2004 m. gegužės mėn. Strateginiame dokumente ir atitinkamos šalies veiksmų plane. Bet kokia Bendrijos finansinė parama veiksmams, įgyvendinamiems EKP šalyse partnerėse, teikiama pagal EKP priemonę, vadovaujantis bendrojo bendradarbiavimo su šiomis šalimis prioritetais ir procedūromis.
12 straipsnis
Biudžetas
1. Šiame sprendime numatytų veiksmų įgyvendinimo 2009 m. sausio 1 d.-2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu finansinis paketas yra 17 000 000 EUR, iš kurių 6 500 000 EUR skiriama laikotarpiui iki 2009 m. gruodžio 31 d.
2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į 2007-2013 m. finansinėje programoje nustatytas ribas.
13 straipsnis
Tarptautinis bendradarbiavimas
Siekdama įgyvendinti Europos metus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba, Tarptautine darbo organizacija ir Jungtinėmis Tautomis.
14 straipsnis
Bendrijos finansinių interesų apsauga
Įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, Komisija užtikrina Bendrijos finansinių interesų apsaugą, taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus - taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (8), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (9) bei pagal 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10).
15 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija iki 2011 m. gruodžio 31 d. pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl šiame sprendime numatytų veiksmų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo.
2. Ataskaitoje taip pat pateikiama informacija apie tai, kaip lyčių aspektas buvo įtrauktas į Europos metų veiklą ir kaip Europos metai buvo naudingi grupėms ar atskiriems asmenims, esantiems pažeidžiamoje padėtyje.
16 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Strasbūre, 2008 m. spalio 22 d.