TARYBOS SPRENDIMAS
2010 m. sausio 19 d.
kuriuo nustatoma, ar Graikija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 27 d. Tarybos rekomendaciją
(2010/291/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 8 dalį kartu su 126 straipsnio 13 dalimi ir 136 straipsniu,
atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito.
(2)
Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai - priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo pakto dalis - 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1), kuris buvo priimtas siekiant skatinti kuo greičiau ištaisyti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą.
(3)
Stabilumo ir augimo pakto 2005 m. reforma siekta sustiprinti jo veiksmingumą ir ekonominius pagrindus bei užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Ja buvo siekiama užtikrinti, kad visuose perviršinio deficito procedūros etapuose būtų visų pirma visiškai atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai atkurti patikimą biudžeto būklę atsižvelgiant į ekonominę padėtį.
(4)
2009 m. balandžio 27 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Graikijoje susidarė perviršinis deficitas (2).
(5)
2009 m. balandžio 27 d. Taryba, taip pat remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį priėmė Graikijos valdžios institucijoms skirtą rekomendaciją (3), kurioje paragino jas perviršinio deficito padėtį ištaisyti ne vėliau kaip iki 2010 m., patikimai ir tvariai sumažinant valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės. Tuo tikslu Taryba nustatė 2009 m. spalio 27 d. terminą, iki kurio Graikijos Vyriausybė turi imtis veiksmingų priemonių.
(6)
Siekiant gerinti statistinių duomenų, visų pirma valdžios sektoriaus duomenų, surinkimą ir tvarkymą bei jų perdavimą, kaip prašė Taryba, pasiekta pažanga yra nepakankama. Dėl didelių su Graikijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais susijusių neaiškumų Eurostatas nepatvirtino naujausio 2009 m. spalio mėn. pranešimo patikslinimo. Taikomos procedūros, skirtos užtikrinti greitą ir teisingą pagal galiojančią teisinę sistemą reikalingų valdžios sektoriaus duomenų teikimą, yra akivaizdžiai neadekvačios.
(7)
Įvertinus priemones, kurių Graikija ėmėsi perviršiniam deficitui ne vėliau kaip 2010 m. ištaisyti atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, daromos šios išvados:
-
2009 m. balandžio mėn. Tarybai pateikus rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Graikijos valdžios institucijos įgyvendino 2009 m. biudžeto įstatyme, 2009 m. sausio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje ir 2009 m. kovo mėn. papildomame fiskalinių priemonių pakete numatytas deficitą mažinančias priemones. Tačiau, nors makroekonominės sąlygos pablogėjo labiau, negu numatė valdžios institucijos, valstybės finansų būklė suprastėjo daug labiau, palyginti su tuo, ko buvo galima tikėtis, ir tai lėmė didesnis, negu numatyta, nuosmukis ir daugiausia Graikijos Vyriausybės įgyvendinama biudžeto politika. Visų pirma, kiek tai susiję su išlaidomis, 2009 m. biudžeto vykdymo duomenys rodo didelį 2009 m. išlaidų perviršį, kurio daugiau kaip pusė siejama su didesnėmis, negu nustatyta biudžete, išlaidomis kompensacijai dirbantiesiems ir padidėjusiomis kapitalo išlaidomis. Kiek tai susiję su pajamomis, 2009 m. biudžeto vykdymo duomenys rodo svarbius trūkumus mokesčių surinkimo sistemoje, įskaitant mokesčių laikymąsi;
-
2009 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos paskelbė papildomas deficitą mažinančias diskrecines priemones, kurių poveikis biudžetui, apytikriais skaičiavimais, sudaro apie 1¼ % procentinio punkto BVP. Tačiau Graikijos valdžios institucijos iki šiol neįgyvendino daugumos šių priemonių, o priemonės, kurių poveikis sudarė beveik vieną procentinį punktą BVP, buvo laikinos (vienkartinės) ir orientuotos į papildomas pajamas, taigi neatitiko Tarybos rekomendacijų 2009 m. stiprinti fiskalinį koregavimą pasitelkus ilgalaikes, daugiausia išlaidų mažinimo, priemones;
-
be to, 2009 m. įgyvendintų fiskalinio konsolidavimo priemonių nepakanka 3,7 % BVP valdžios sektoriaus siektinam deficitui užtikrinti 2009 m. Jomis taip pat nesprendžiamos problemos, atsirandančios dėl išorinio disbalanso ir prastėjančio Graikijos ekonomikos konkurencingumo, kaip rekomenduota Tarybos;
-
didelis numatomas skolos ir BVP santykio padidėjimas yra didesnis už valdžios sektoriaus grynojo skolinimosi pozicijos pablogėjimo poveikį - tai rodo, kad imtasi nepakankamai pastangų kitiems nei grynasis skolinimasis veiksniams, kurie sąlygoja skolos lygio pokyčius, kontroliuoti.
(8)
Todėl daroma išvada, kad dėl didelio pajamų sumažėjimo ir išlaidų perviršio Graikijos biudžeto būklė 2009 m. smarkiai pablogėjo, ir tai tik iš dalies galima susieti su makroekonominių sąlygų pablogėjimu, taigi taip atsitiko iš esmės dėl to, kad Graikijos valdžios institucijos nepakankamai atsižvelgė į 2009 m. balandžio mėn. Tarybos rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Graikija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 27 d. Tarybos rekomendaciją per toje rekomendacijoje nustatytą laikotarpį.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 19 d.