KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 642/2008
2008 m. liepos 4 d.
kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamiems tam tikriems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams (mandarinams ir kt.)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Tyrimo inicijavimas
(1)
2007 m. spalio 20 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.).
(2)
Tyrimas inicijuotas po to, kai 2007 m. rugsėjo 6 d. Ispanijos nacionalinė perdirbtų vaisių ir daržovių asociacijų federacija (angl. FNACV) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina 100 % tam tikrų paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) Bendrijoje, vardu pateikė skundą. Skunde buvo pateiktas nagrinėjamojo produkto dempingo ir dėl jo patirtos materialinės žalos įrodymas, kurio pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
2007 m. lapkričio 9 d. Komisija nustatė, kad KLR kilmės tas pats produktas turi būti registruojamas pagal 2007 m. lapkričio 5 d. Reglamentą (EB) Nr. 1295/2007 (3).
(4)
Primenama, kad apsaugos priemonės, taikomos tam pačiam produktui, galiojo iki 2007 m. lapkričio 8 d.2003 m. lapkričio 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 1964/2003 (4) Komisija nustatė laikinąsias paruoštų ar konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) importui taikomas apsaugos priemones. 2004 m. balandžio 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 658/2004 (toliau - apsaugos priemonių reglamentas) (5) nustatytos galutinės apsaugos priemonės. Tiek laikinosios, tiek galutinės apsaugos priemonės buvo tarifinės kvotos, t. y. muitas mokėtinas tik tada, kai viršijamas importo be muito kiekis.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(5)
Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai pranešė skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir jų asociacijoms, eksportuojantiems gamintojams ir jų asociacijoms, tiekėjams ir importuotojams, ir žinomoms susijusioms jų asociacijoms bei KLR valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(6)
Savo nuomonę pareiškė skundą pateikusieji gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir jų atitinkamos asociacijos. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(7)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad siekiant nustatyti dempingą ir žalą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti taikoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir jei ji reikalinga, kad galėtų atrinkti bendroves, visų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie savo su produktu susijusią veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2006 m. spalio 1 d.-2007 m. rugsėjo 30 d.).
(8)
Kad suteiktų KLR eksportuojantiems gamintojams galimybę pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) arba individualų režimą (toliau - IR), jei jie to pageidautų, Komisija išsiuntė RER ir IR prašymų formas žinomoms susijusioms Kinijos bendrovėms. Penkios bendrovės ir (arba) susijusių bendrovių grupės prašė suteikti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba IR, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitinka RER sąlygų. Tačiau buvo atrinkta tik viena RER prašiusi bendrovė (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Devynios bendrovės ir (arba) susijusių bendrovių grupės prašė suteikti tik IR.
(9)
Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems susijusiems Bendrijos gamintojams ir jų asociacijoms, visiems atrinktiems importuotojams ir jų asociacijoms, žinomiems susijusiems tiekėjams ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams. Klausimynai taip pat buvo išsiųsti visiems galimos panašios šalies gamintojams, kuriuos Komisija nustatė (žr. 40-41 konstatuojamąsias dalis).
(10)
Klausimyno atsakymai gauti iš keturių Bendrijos gamintojų, pagaminančių 100 % visos Bendrijos produkcijos, šešių atrinktų nesusijusių importuotojų Bendrijoje ir jų atitinkamų asociacijų. Atsakymai taip pat gauti iš visų atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų ir jų susijusių bendrovių. Informaciją taip pat pateikė Kinijos gamintojų asociacija ir viena importuotojų asociacija.
(11)
Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, siekdama padaryti laikinas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, bei surengė tikrinimus šių bendrovių patalpose:
KLR eksportuojančių gamintojų:
-
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang
-
Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang ir jos susijusio prekybininko Merry & Co., Ltd., Huangyan
-
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijusio gamintojo Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.
Bendrijos gamintojų:
-
Halcon Group SA, Mursija, Ispanija
-
Cofrusa SA, Mursija, Ispanija
-
Agriconsa SA, Valensija, Ispanija
-
Videca SA, Valensija, Ispanija.
1.3. Tiriamasis laikotarpis (TL)
(12)
Tiriant dempingą ir žalą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. spalio 1 d. iki 2007 m. rugsėjo 30 d. (toliau - TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. spalio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Bendrosios pastabos
(13)
Mandarinai skinami rudenį ir žiemą: skynimo ir konservavimo sezonas prasideda ankstyvą spalį ir baigiasi maždaug kitų metų sausio pabaigoje. Šviežias produktas skirtas šviežių vaisių rinkai, sultims arba konservavimui. Mandarinų konservavimo pramonė palyginimui paprastai remiasi sezono (laikotarpis nuo vienerių metų spalio 1 d. iki kitų metų rugsėjo 30 d.) duomenimis; Komisija šį būdą pritaikė savo atliekamai analizei.
2.2. Nagrinėjamasis produktas
(14)
Nagrinėjamasis produktas yra paruošti arba konservuoti mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus (angl. tangerines) ir likerinius mandarinus (angl. satsumas)), klementinos (angl. clementines), vilkingai (angl. wilkings) ir kiti panašūs citrusinių hibridai, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito, yra arba nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių, ir kuris priskiriamas KN pozicijai 2008. Klasifikuojama taip: KN kodas 2008 30 55 priskiriamas nagrinėjamajam produktui, kurio sudėtyje nėra pridėtojo spirito, tačiau yra pridėtojo cukraus, ir kuris yra tiesiogiai supakuotas į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 1 kg; KN kodas 2008 30 75 priskiriamas nagrinėjamajam produktui, kurio sudėtyje nėra pridėtojo spirito, tačiau yra pridėtojo cukraus, ir kuris yra tiesiogiai supakuotas į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 1 kg. Be to, KN kodo 2008 30 90 dalis priskiriama paruoštiems arba konservuotiems mandarinams (įskaitant tikruosius mandarinus (angl. tangerines) ir likerinius mandarinus (angl. satsumas)), klementinoms (angl. clementines), vilkingams (angl. wilkings) ir kitiems panašiems citrusinių hibridams, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito ar cukraus (paprastai vandenyje arba savo sultyse).
(15)
Atlikus pirminį tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamasis produktas gaunamas nulupus ir padalijus į skilteles tam tikrų rūšių smulkius citrusinius vaisius (daugiausia likerinius mandarinus), kurie vėliau sudedami į cukraus sirupą (14-16 %), sultis arba vandenį. Nulupama ir padalijama į skilteles gali būti rankiniu būdu arba mašinomis.
(16)
Nagrinėjamasis produktas gaminamas įvairios masės, siekiant patenkinti tiek vartotojų rinkos, tiek viešojo maitinimo ir maisto pramonės poreikį. Didžiąją vartotojų rinkos dalį užima po 312 g grynosios masės (175 g - nupylus) fasuota produkcija, nors didėja parduodamos stambiau (850 g (480 g)) fasuotos produkcijos dalis. Dar stambiau fasuota - po 2,65 kg (1 500 g) ir 3,1 kg (1 700 g) - produkcija naudojama viešojo maitinimo ir maisto pramonėje, kurioje 2,65 kg forma yra populiariausia.
(17)
Likeriniai mandarinai, klementinos ir kiti mažieji citrusiniai vaisiai bendrai žinomi bendru pavadinimu „mandarinai“. Dauguma šių skirtingų rūšių vaisių tinkami vartoti kaip šviežias produktas arba sultims spausti ar konservuoti. Visi jie yra panašūs, o jų pusgaminiai arba konservai laikomi vienu produktu.
2.3. Panašus produktas
(18)
Vienas Europos importuotojas tvirtino, kad iš KLR importuotas nagrinėjamasis produktas buvo geresnės kokybės, nes Kinijos tikruosiuose mandarinuose yra mažiau sėklų arba kauliukų.
(19)
Kaip ir apsaugos priemonių reglamente, kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos pramonės gaminamo produkto kokybė skiriasi. Bendrijos gamintojai tvirtino, kad vartotojai pirmenybę teikia jų produktams, nes konservavimo proceso metu laikomasi aukštų higienos standartų.
(20)
Komisija šiuos teiginius išnagrinėjo ir nustatė, kad:
a)
importuojamam produktui ir Bendrijoje pagamintam produktui būdingos vienodos arba panašios fizinės savybės, pvz., skonis, dydis, forma ir struktūra. Tam tikri kokybės aspektai skyrėsi, tačiau tai neturėjo įtakos nei pagrindinėms produkto savybėms, nei naudotojų ir (arba) vartotojų požiūriui į jas kaip į vieną produkto kategoriją;
b)
importuojamas produktas ir Bendrijos produktas buvo parduodamas panašiais arba tais pačiai pardavimo kanalais. Pirkėjai galėjo lengvai gauti informacijos apie kainas, o nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos gamintojų produktas daugiausia konkuravo kainomis;
c)
tiek importuojamo, tiek Bendrijos produkto galutinė paskirtis buvo tokia pati arba panaši;
d)
vartotojai manė, kad importuojamą produktą ir Bendrijos produktą galima keisti tarpusavyje ir kad jie patenkina to paties pobūdžio paklausą. Šiuo atžvilgiu tam tikrų importuotojų nurodyti skirtumai nebuvo labai svarbūs analizei šiame skirsnyje;
e)
importuojamo produkto ir Bendrijos produkto, kurį deklaruojant paprastai nurodomas KN kodas 2008 30 90 (citrusiniai vaisiai, kuriuose nėra pridėtojo spirito arba pridėtojo cukraus, paprastai vandenyje arba savo sultyse), kuriems netaikomos apsaugos priemonės, galutinė paskirtis yra tokia pati arba panaši, o vartotojai mano, kad jie yra visiškai pakeičiami tarpusavyje ir jų pagrindinės savybės yra panašios į produktų, kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi du KN kodai, t. y. 2008 30 55 ir 2008 30 75.
Atsižvelgiant į tai, kad sąvoka „panašumas“ nebūtinai reiškia, kad produktai yra visiškai tapatūs, nedidelių skirtumų nepakanka, kad būtų pakeista bendra išvada dėl importuojamo ir Bendrijos produkto panašumo.
(21)
Todėl Komisija daro išvadą, kad importuojamas produktas ir Bendrijos produktas laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. ATRANKA
3.1. KLR eksportuojančių gamintojų atranka
(22)
Atsižvelgiant į didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atranką dempingui nustatyti.
(23)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių gamintojų buvo prašoma per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei vidaus pardavimą, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių svarstomos prekės gamyboje ir (arba) pardavime, pavadinimus bei veiklą. Taip pat buvo konsultuojamasi su KLR institucijomis ir gamintojų asociacija.
3.1.1. Išankstinė bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atranka
(24)
Šešiolika bendrovių ir (arba) susijusių bendrovių grupių per pranešime apie inicijavimą nurodytą terminą pranešė apie save ir pateikė prašomą informaciją. Visos jos pranešė apie eksportą į Bendriją per TL ir pareiškė norą būti atrinktos.
(25)
Eksportuojantys gamintojai, kurie per nurodytą laikotarpį apie save nepranešė arba laiku nepateikė prašomos informacijos, buvo laikomi tyrime nebendradarbiaujančiais. Tačiau palyginus Eurostato importo duomenis ir nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją per TL kiekį, apie kurį pranešė 24 konstatuojamojoje dalyje minėtos bendrovės, matyti, kad bendradarbiavo labai daug Kinijos eksportuojančių gamintojų.
3.1.2. Bendrovių atranka
(26)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atrenkant bendroves buvo atsižvelgta į eksportuojančio gamintojo dydį pagal jo į Bendriją eksportuojamą kiekį. Remiantis šiuo kriterijumi atrinkti keturi eksportuojantys gamintojai (du iš jų - susiję). Remiantis atrankos informacija, atrinktos bendrovės per TL eksportavo daugiau kaip 60 % viso į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekio, apie kurį pranešė 24 konstatuojamojoje dalyje nurodytos bendrovės. Be to, vienas iš jų per TL taip pat pardavė didelį to paties nagrinėjamojo produkto kiekį vidaus rinkoje. Todėl buvo manoma, kad tokia atranka leistų atrinkti tiek tiriamų eksportuojančių gamintojų, kiek galima būtų ištirti per turimą laiką, užtikrinant pakankamą tipiškumą. Buvo pasikonsultuota su visais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacijomis ir KLR valdžios institucijomis; kurios per tam nustatytą laiką prieštaravimų nepateikė.
3.2. Individualus nagrinėjimas
(27)
Nė vienas eksportuojantis gamintojas, kuris nebuvo įtrauktas į atranką, neprašė nustatyti individualaus dempingo skirtumo per nustatytą terminą pateikdamas reikiamą informaciją, kad būtų taikoma pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalis. Todėl šiame tyrime eksportuojantys gamintojai nebuvo nagrinėti individualiai.
3.3. Importuotojų atranka
(28)
Kadangi importuotojų, nustatytų pačiame skunde ir ankstesniame tyrime dėl apsaugos, yra daug, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Savo bendradarbiavimą pasiūlė daug importuotojų. Buvo atrinkti šeši importuotojai, importavę didžiausią kiekį. Šis importo kiekis sudarė kiek daugiau nei 60 % viso Bendrijos importo kiekio.
4. DEMPINGAS
4.1. Rinkos ekonomikos režimas
(29)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėto straipsnio 1-6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus.
(30)
Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti RER suteikimo kriterijai:
1)
verslo sprendimai dėl kainų ir išlaidų priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas bei valstybei nesikišant;
2)
apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;
3)
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4)
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą bei pastovumą;
5)
valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą.
(31)
Šiame tyrime vienas eksportuojantis gamintojas, įtrauktas į atranką (žr. 22-26 konstatuojamąsias dalis), pateikė užpildytą RER formą.
(32)
Šiam eksportuojančiam gamintojui RER negalėjo būti suteiktas, nes jis neparodė, kad tenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus pirmą, antrą ir trečią kriterijus. Visų pirma, atlikus patikrinimą vietoje nustatyta, kad darbuotojai pasirašė neužpildytas bendrovės darbo sutartis, kuriose nebuvo nurodyta nei darbo užmokesčio, nei darbo valandų skaičiaus, kaip reikalaujama pagal 1 kriterijų. Todėl buvo neįmanoma nustatyti sąlygų, kuriomis darbuotojai buvo įdarbinti ir apmokami, vadinasi, buvo neaišku, ar iš darbo sąnaudų matyti pasiūla ir paklausa. Dėl 2 kriterijaus: atlikus patikrinimą vietoje nustatyta, kad buvo nesilaikoma pagrindinių Tarptautinės apskaitos standartų (t. y. kaupimo principas, kompensavimas, sąskaitose nurodytų sumų ir faktinių šaltinių apskaitos duomenų neatitikimai, nebūta patikimo atstovavimo sandoriuose) sąskaitose ir atliekant jų auditą, dėl to suabejota bendrovės sąskaitų patikimumu. Dėl 3 kriterijaus: nustatyta, kad bendrovė ne kartą gavo naudos iš subsidijų (pvz., buvo grąžinamas PVM, kurio tiekėjai ir (arba) ūkininkai niekada nemokėjo, gautos tam tikros eksporto subsidijos iš Provincijų užsienio prekybos vystymosi projektų fondo ir eksporto premija), o tai rodo, kad yra didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos.
(33)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, vienintelis Kinijos eksportuojantis gamintojas neįrodė, kad jis atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, todėl RER jam negalėjo būti suteiktas.
4.2. Individualus režimas
(34)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, prireikus, muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.
(35)
Vienintelis į atranką įtrauktas eksportuojantis gamintojas, prašęs suteikti RER, taip pat prašė suteikti IR tuo atveju, jei jam nebūtų suteiktas RER. Kiti į atranką įtraukti eksportuojantys gamintojai taip pat prašė suteikti IR.
(36)
Preliminariai išnagrinėjus visų susijusių bendrovių prašymus suteikti IR nustatyta, kad visos bendrovės atitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR suteikimo reikalavimus.
(37)
Todėl nuspręsta IR laikinai suteikti šiems eksportuojantiems gamintojams iš KLR:
-
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang
-
Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan
-
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijusiam gamintojui Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.
4.3. Normalioji vertė
(38)
Dėl pirmiau nurodytų priežasčių RER nebuvo suteiktas nė vienam KLR eksportuojančiam gamintojui.
(39)
Todėl, laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto, normalioji vertė nustatoma visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams.
(40)
Remiantis skunde pateikta informacija, nei Bendrijoje, nei susijusioje šalyje nebuvo gaminami dideli nagrinėjamojo produkto kiekiai. Todėl pranešime apie inicijavimą buvo pasiūlyta normaliąją vertę apskaičiuoti bet kokiu kitu tinkamu būdu, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis panašaus produkto kainomis Bendrijoje. Suinteresuotosios šalys paragintos pateikti savo pastabas šiuo klausimu. Komisija po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo tęsė galimos panašios šalies paieškas. Ji paprašė dviejų bendrovių Tailande bendradarbiauti. Viena iš jų iš pradžių sutiko bendradarbiauti tyrime, tačiau vėliau nepateikė klausimyno atsakymo. Kita bendrovė į prašymą visiškai nereagavo.
(41)
Du susijusios šalies eksportuojantys gamintojai ir importuotojų bei didmenininkų asociacija nesutiko su tuo, kad normalioji vertė būtų pagrįsta faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis Bendrijoje, tačiau nepasiūlė jokio kito sprendimo, kuris atitiktų pagrindinį reglamentą.
(42)
Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, preliminariai nuspręsta nustatyti normaliąją vertę visiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams bet kokiu kitu tinkamu būdu, šiuo atveju - remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis panašaus produkto kainomis Bendrijoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
(43)
Pasirinkus faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas Bendrijoje, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, kurie buvo patikrinti 11 konstatuojamojoje dalyje išvardytų Bendrijos gamintojų patalpose.
(44)
Nustatyta, kad šių Bendrijos panašaus produkto gamintojų pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su į atranką įtrauktų eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuojamo nagrinėjamojo produkto pardavimu.
(45)
Kadangi Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo nuostolingos, jas reikėjo tinkamai pakoreguoti, kad būtų įskaitytas pagrįstas pelnas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Panaudotas 6,8 % pelnas - tai pelno, gauto per paskutinį konservavimo sezoną (2000-2001 m.), kol importo iš Kinijos, dėl kurio buvo nustatytos apsaugos priemonės, kiekis dar nebuvo taip išaugęs, t. y. paskutinis sezonas, per kurį rinkos sąlygų dar neveikė žalingas importas nepaprastai mažomis kainomis.
4.4. Eksporto kainos
(46)
Eksporto kainos buvo pagrįstos kainomis, faktiškai mokamomis nepriklausomiems pirkėjams už eksportą iš KLR į Bendriją.
4.5. Palyginimas
(47)
Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis.
(48)
Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo deramai pakoreguoti skirtumai, kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Prireikus buvo pakoreguoti transporto, draudimo ir kitų su transportu susijusių sąnaudų skirtumai.
4.6. Dempingo skirtumas
(49)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, laikinasis dempingo skirtumas visiems eksportuotojams KLR buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos ir pakoreguotos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu. Vadovaujantis nusistovėjusia praktika, dempingo skirtumų svertinis vidurkis buvo apskaičiuotas susijusiems eksportuojantiems gamintojams. Į atranką neįtrauktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumų svertinis vidurkis buvo apskaičiuotas remiantis atrinktų bendrovių dempingo skirtumais. Be to, kadangi bendradarbiavo daug eksportuojančių gamintojų (žr. 25 konstatuojamąją dalį), didžiausias individualus atrinktų bendrovių dempingo skirtumas buvo pritaikytas visoms kitoms bendrovėms.
(50)
Taip nustatyti procentais išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:
-
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %
-
Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %
-
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. 134,7 %
-
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką 128,4 %
-
Visos kitos bendrovės 139,6 %.
5. ŽALA
5.1. Bendrosios pastabos
(51)
Reikėtų priminti, kad svarstomam produktui apsaugos priemonės buvo taikomos beveik visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Šis taikymas buvo pagrįstas tuo, kad Bendrijos pramonė patyrė didelę žalą laikotarpio, išnagrinėto per apsaugos priemonių turimą, pabaigoje (t. y. nuo 1998-1999 m. iki 2002-2003 m.).
5.2. Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė
(52)
Atliekant šį tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamąjį produktą Bendrijoje gamino keturi Bendrijos gamintojai, kurių vardu buvo pateiktas skundas (Halcon Group SA, Mursija, Ispanija; Cofrusa SA, Mursija, Ispanija; Agriconsa SA, Valensija, Ispanija, ir Videca SA, Valensija, Ispanija). Nė vienas šių gamintojų nebuvo susijęs su jokiais Kinijos eksportuotojais arba nagrinėjamojo produkto importuotojais iš KLR.
(53)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos gamintojai per TL pagamino apie 34 100 tonų nagrinėjamojo produkto. Tai yra 100 % viso Bendrijoje pagaminto panašaus produkto kiekio. Todėl laikoma, kad minėti Bendrijos gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(54)
Reikia pažymėti, kad tyrime dėl apsaugos bendradarbiavo aštuoni gamintojai Bendrijoje. Tas faktas, kad liko tik keturi gamintojai Bendrijoje, rodo, kad kitos įmonės buvo uždarytos arba susijungė su kitomis.
5.3. Suvartojimas Bendrijoje
(55)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Bendrijoje keitėsi taip:
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Suvartojimas Bendrijoje (tonos)
78 623
90 197
80 065
80 145
78 859
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
115
102
102
100
(56)
Suvartojimas Bendrijoje buvo nustatytas remiantis bendru Bendrijos pramonės ES parduotu nagrinėjamojo produkto kiekiu pridėjus buvusių Bendrijos gamintojų, kurie per TL nebegamino, ES parduotą kiekį ir pridėjus importo iš visų trečiųjų šalių kiekį. Bendrijos pramonės ES parduoto nagrinėjamojo produkto kiekis nustatytas pagal Bendrijos pramonės pateiktus patikrintus duomenis. Buvusių Bendrijos gamintojų pardavimo kiekis nustatytas pagal skundo pateikėjo apskaičiavimus ir buvo patikrintas remiantis tyrimo dėl apsaugos rezultatais bei 2005 m. gruodžio 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą Nr. C 322/06. Duomenys apie importo kiekius gauti iš Eurostato.
(57)
Kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, nagrinėjamojo produkto suvartojimas Bendrijoje nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo gana pastovus, išskyrus 2003-2004 m. pastebėtą padidėjimą. Šį akivaizdų padidėjimą iš esmės galima paaiškinti nagrinėjamojo produkto atsargų kaupimu, kaip aprašyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje minėtame pranešime. Eurostato duomenimis šis reiškinys naujosiose valstybėse narėse prieš joms įstojant į ES 2004 m. gegužės mėn. patvirtinamas. Iš tiesų, importas į naująsias valstybes nares prieš joms įstojant į ES (2003-2004 m. sezoną) sudarė beveik 15 000 tonų, o 2004-2005 m., 2005-2006 m. ir 2006-2007 m. sezonais buvo gerokai mažesnis, t. y. vidutiniškai apie 4 000 tonų per metus. Galima manyti, kad suvartojimas per TL nuolat buvo panašaus pastovaus lygio kaip 2005 ir 2006 m.
5.4. Importas į Bendriją iš KLR
5.4.1. Nagrinėjamojo produkto importo kiekis ir rinkos dalis
(58)
Šioje lentelėje pateikti duomenys apie importo iš KLR kiekio ir rinkos dalies pokyčius:
Importo kiekis
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
KLR tonomis -
51 193
65 878
49 584
61 456
56 108
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
129
97
120
110
Šaltinis: Eurostatas.
Suvartojimo rinkos dalis
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
KLR
65,1 %
73 %
61,9 %
76,7 %
71,1 %
(59)
Panašus importo iš KLR kiekio padidėjimas pastebimas 2003-2004 m., kaip matyti iš pirmiau lentelėje pateiktų suvartojimo Bendrijoje duomenų. 2004-2005 m. (naujosioms valstybėms narėms įstojus į ES) importas vėl sumažėjo. Importo iš Kinijos rinkos dalis išlieka pastoviai didelė, kadangi Kinija yra pagrindinė šio produkto eksportuotoja į ES ir kitas pasaulio šalis.
5.4.2. Importo kaina ir priverstinis kainų sumažinimas arba priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Importo iš KLR kainos. Šaltinis - Eurostatas (EUR už toną)
595
525
531
612
596
Indeksas 2002 m. = 100
100
88
89
103
100
(60)
Pateiktoje lentelėje parodyta, kaip keitėsi vidutinės importo iš KLR kainos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos sumažėjo tik 2003-2004 m. Per TL jos vėl pasiekė savo ankstesnį 2002-2003 m. lygį
(61)
Pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per TL palygintos pagal Bendrijos pramonės gamintojų ir importo iš susijusios šalies kainas. Šioje rinkoje importo pristatymo ir Bendrijos gamybos atskaitos taškas yra Hamburgas. Dėl šios priežasties atitinkamomis Bendrijos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos pagal pristatymo į Hamburgą lygį, atėmus lengvatas ir nuolaidas. Šios kainos buvo palygintos su Kinijos eksportuojančių gamintojų taikomomis pardavimo kainomis, atėmus nuolaidas, prireikus tinkamai pakoregavus iki CIF kainų Hamburge lygio ir pridėjus sumokėtą muitą bei muitinio įforminimo išlaidas. Prireikus, buvo koreguojamas sumokėtas protekcinis (apsaugos) muitas - 301 EUR už metrinę toną, taikomas eksportui, kuriam kvotos nebuvo nustatytos.
(62)
Atlikus palyginimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas per TL importui į Bendriją buvo parduotas kainomis, dėl kurių, remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis, Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 19,6 %-35,2 %. Be to, iš Bendrijos pramonės kainų raidos analizės matyti didelis kainų kritimas, o per TL - kainų nuosmukis (žr. toliau).
5.5. Bendrijos pramonės padėtis
(63)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, nuo 2002 m. spalio 1 d. iki TL veikę pramonės būklę.
(64)
Toliau pateikti Bendrijos pramonės duomenys yra suvestinė informacija apie keturis Bendrijos gamintojus.
(65)
Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma, kaip keitėsi Bendrijos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas:
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Gamyba (tonomis)
31 238
23 000
28 865
16 149
34 125
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
73
92
52
109
Gamybos pajėgumai (tonomis)
74 380
74 380
74 380
66 380
68 380
Indeksas (2002- 2003 = 100)
100
100
100
89
92
Pajėgumų naudojimas %
42 %
31 %
39 %
24 %
50 %
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
74
93
57
119
(66)
Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, gamyba atitinkamu laikotarpiu buvo nevienoda dėl prastesnio derliaus 2003-2004 ir 2005-2006 m. Nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje gamybos pajėgumai sumažėjo. Pajėgumų naudojimas visą laikotarpį išliko žemas, nepaisant nevienodo derliaus.
(67)
Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonės gamintojų atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Atsargos (tonomis)
7 159
3 695
6 140
1 688
11 895
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
52
86
24
166
(68)
Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto galiojimo trukmė yra ilga (daugiau nei treji metai), ir jis išlaiko savo savybes, pvz., skonį ir spalvą.
(69)
Per laikotarpį atsargos buvo nevienodos, tačiau per TL jos gerokai padidėjo. Atrodo, kad taip atsitiko todėl, kad tikėtasi apsaugos priemonių panaikinimo, dėl ko importuotojai galėtų nagrinėjamąjį produktą gauti nebe iš Bendrijos pramonės, o importuoti iš Kinijos.
(70)
Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonės gamintojų parduotą kiekį, rinkos dalį ir vidutines pardavimo kainas.
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Bendrijos pramonės parduotas kiekis tonomis
17 635
19 705
23 240
17 769
21 387
Indeksas (2002-2003 m. = 100)
100
112
132
101
121
Rinkos dalis
22,4 %
21,8 %
29,0 %
22,2 %
27,1 %
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
97
129
99
121
Vidutinės pardavimo kainos (EUR už toną)
824,3
819,8
840,6
1 058,7
1 034,6
Indeksas (2002-2003 m.= 100)
100
99
102
128
125
(71)
Nepaisant galiojančių apsaugos priemonių ir to, kad neliko keleto Bendrijos gamintojų (kurių rinkos dalis sumažėjo nuo 11,2 % 2002-2003 m. iki 8,1 % 2004-2005 m., o vėliau visai išnyko), Bendrijos pramonės pardavimo kiekis kiek padidėjo, vertinant absoliučiais skaičiais, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažas. Iš tiesų, Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 4,7 procentiniais punktais. Vidutinės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, tačiau ne tiek, kiek reikėtų įprastam pelnui pasiekti, o tuo pabrėžiamas didelio importo iš Kinijos kiekio labai mažomis kainomis poveikis kainų lygiui.
(72)
Apskritai reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo apie 5,2 % ir TL pasiekė vos 27,6 %, todėl matyti, kad dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo Bendrijos pramonė negali iš esmės pagerinti savo veiklos.
(73)
Toliau nurodytas ikimokestinis pelno dydis yra susijęs su Bendrijos pramone ir rodo, kad Bendrijos pramonė vis dar patiria nuostolių, kurie, viena vertus, sušvelninami nustatytomis apsaugos priemonėmis, tačiau kita vertus, pavojus kyla dėl priemonių vengimo tuo pačiu kaupiant atsargas (žr. 57 konstatuojamąją dalį). Todėl teigiamas apsaugos priemonių poveikis visų pirma matyti nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje.
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Ikimokestinis pelno dydis
-3 %
-17,6 %
-17,3 %
-12,6 %
-4,3 %
Indeksas 2002 m. = 100
100
585
575
420
141
Investicijų grąžą (IG)
-3 %
7,2 %
4,3 %
-31,2 %
-28,9 %
(74)
Pirmiau pateiktos IG tendencijos po 2003-2004 m. yra mažėjančios. Prastėjanti investicijų grąža - tai taip pat prastėjančios Bendrijos gamintojų padėties rodiklis.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
Grynieji pinigų srautai (% nuo viso pardavimo)
8,7 %
-0,5 %
-1,6 %
-4,6 %
3,2 %
(75)
Kadangi Bendrijos gamintojai konservuoja kitų rūšių vaisius, grynųjų pinigų srautą buvo galima išnagrinėti tik atsižvelgiant į visą bendrovės veiklą, o ne į nagrinėjamąjį produktą. Todėl šis rodiklis mažiau prasmingas ir parodytas finansinių metų (kalendorinių metų) duomenimis. Nepaisant to galima matyti, kad iki 2005 m. grynųjų pinigų srautas mažėjo, ir padėtis šiek tiek pasitaisė tik per TL.
(76)
Šioje lentelėje pateiktos Bendrijos pramonės su investicijomis susijusios tendencijos.
EUR
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Investicijos
698 358
837 152
994 242
1 110 304
785 109
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
120
142
159
112
(77)
Nepaisant pirmiau pateiktos neigiamos pelningumo raidos Bendrijos pramonė, siekdama būti konkurencingesne nagrinėjamojo produkto atžvilgiu, padidino investicijas į nagrinėjamąjį produktą. Daugiausia investuota į mašinas. Šiomis priemonėmis labai pagerintas atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų efektyvumas.
(78)
Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu galimybės kaupti kapitalą buvo mažos, dėl, inter alia, neigiamo gamybos pelno dydžio ir produkto svarbos visai bendrovių veiklai.
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Darbuotojų skaičius
1 975
1 965
1 837
1 546
2 091
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
99
93
78
106
Našumas (darbo valandų skaičius vienai pagamintai tonai)
17
16,8
16
16,5
15,5
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
99
94
97
91
Bendras darbo valandų skaičius per sezoną
531 000
386 000
462 000
266 000
529 000
Indeksas 2002-2003 m. = 100
100
74
88
60
116
(79)
Reikėtų priminti, kad nagrinėjamojo produkto konservavimas - tai sezoninė veikla, trunkanti 4 ar 5 mėnesius, ir kad didžioji gamybos dalis tenka sezoniniams darbuotojams. Todėl darbuotojų skaičius yra mažiau prasmingas; pagrindiniu užimtumo rodikliu turėtų būti laikomas bendras darbo valandų skaičius per sezoną. Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, Bendrijos pramonės našumas nuolat gerėjo. Per TL pasiektas našumas yra geriausias per visą laikotarpį. Darbo valandų skaičius vienai tonai gatavo produkto pagaminti sumažėjo nuo 17 valandų 2002-2003 m. iki 15,5 valandų per TL (- 9 %). Darbuotojų skaičius itin padidėjo per TL, kai gamybos mastas vėl padidėjo po to, kai 2005-2006 m. buvo pagaminta mažai. Tuo pačiu per TL sezoną dirbta daugiau valandų. Iš tiesų, Bendrijos pramonės našumas per TL patvirtina jos pastangas toliau didinti efektyvumą atsižvelgiant į smarkiai išaugusį importą iš Kinijos dempingo kainomis.
(80)
Reikia pažymėti, kad absoliučiais skaičiais išreikšti duomenys apie darbo užmokestį nėra prasmingi dėl labai svyruojančio gamybos lygio. Geresnis rodiklis yra darbo užmokesčio sąnaudos už pagamintą toną, nes iš jo matyti, kad, nepaisant natūraliai dėl infliacijos padidėjusio darbo užmokesčio, dėl išaugusio našumo Bendrijos pramonė galėjo sumažinti darbo užmokestį už pagamintą toną 3 procentiniais punktais.
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Darbo užmokestis (EUR)
5 022 165
3 927 820
4 558 624
3 350 390
5 317 744
Indeksas
100
78
91
67
106
Darbo užmokestis vienai tonai pagaminti (EUR)
161
171
158
207
155
Indeksas
100
106
98
129
97
(81)
Laikinasis šalies mastu taikomas dempingo skirtumas, nurodytas 50 konstatuojamojoje dalyje, aiškiai yra de minimis lygio. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
(82)
Nėra jokių šio produkto ankstesnio dempingo arba subsidijavimo įrodymų. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė atsigauna nuo labai padidėjusio importo kiekio poveikio, dėl kurio jai padaryta didelė žala ir dėl kurio Komisija 2003 ir 2004 m. nustatė tiek laikinąsias, tiek ir galutines apsaugos priemones (žr. 4 konstatuojamąją dalį). Kaip minėta 57 ir 70 konstatuojamosiose dalyse, dėl šių apsaugos priemonių pramonė galėjo truputį pagerinti savo padėtį, nepaisant tam tikrų atsargų kaupimo 2003-2004 m. ir buvo galima tikėtis, kad nesant žalingo dempingo bendra Bendrijos pramonės padėtis iš esmės pagerėtų.
5.6. Išvada dėl žalos
(83)
Pirmiau pateiktą Bendrijos pramonės padėties analizę reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad laikotarpio pradžioje Bendrijos gamintojų skaičius buvo gerokai didesnis ir gamybos pajėgumai buvo žymiai didesni. Pagal Reglamentą 658/2004 ir pranešimą C 322/06 pajėgumai sudarė apie 129 000 metrinių tonų. Dėl minėto sektoriaus pertvarkymo gamybos pajėgumai sumažėjo daugiau kaip 45 %. Atsižvelgiant į tai, taip pat dėl galiojančių apsaugos priemonių, buvo galima tikėtis, kad likusių keturių gamintojų padėtis pagerės, kadangi jie, inter alia, būtų perėmę didelę pardavimo dalį, kurios neteko iš rinkos besitraukiančios bendrovės, pagerinę gamybą bei pajėgumų naudojimą, taip pat jų kainų ir sąnaudų santykis būtų buvęs geresnis, dėl ko jie būtų galėję padidinti pelną.
(84)
Tačiau gamyba padidėjo tik 9 %, pajėgumų naudojimas liko žemas (padidėjo tik dėl sumažėjusių pajėgumų), o pardavimo kiekis, nepaisant koncentracijos sektoriuje, liko mažas, ir atsargos išaugo ne mažiau kaip 66 %. Nepaisant nuolatinių investicijų, skirtų konkurencingumui gerinti, ir 9 % išaugusio našumo, vis dar buvo patiriama nuostolių (- 4,3 %), o investicijų grąžos raida tapo dar prastesnė (- 28,9 %).
(85)
Primenama, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kainomis kiekis išaugo beveik 10 %, o pardavimo kaina buvo iš principo tokia pati kaip 2002 m., nepaisant išaugusių žaliavų sąnaudų. Be to, per TL Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos, parduodant nagrinėjamąjį produktą dempingo kainomis.
(86)
Atsižvelgiant į visus šiuos veiksnius, daroma preliminari išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Pirminė pastaba
(87)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis taip pat buvo nagrinėjama, ar yra importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo atsirasti dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
6.2. Importo iš KLR poveikis
(88)
Primenama, kad importo iš KLR kiekiui vis dar teko ne mažiau kaip 70 % Bendrijos rinkos. Kadangi importas iš Kinijos aiškiai vyravo rinkoje, faktiškai jo poveikis buvo neabejotinai pagrindinė pablogėjusios Bendrijos pramonės padėties priežastis.
(89)
Tai dar labiau pabrėžiama tuo, kad Kinijos kainos toliau priverstinai gerokai mažino Bendrijos pramonės kainas, o jų lygis buvo daug žemesnis už Bendrijos pramonės sąnaudas, iš ko matyti agresyvi strategija. Bendrijos pramonė į didelį importo kiekį labai mažomis kainomis reagavo mėgindama išlaikyti deramą rinkos dalį ir dar labiau mažindama kainas. Todėl ji nepajėgė pasiekti įprasto pelningumo.
(90)
Todėl akivaizdu, kad yra tvirtas didelio importo kiekio ypatingai mažomis kainomis padidėjimo ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
6.3. Importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis
(91)
Per TL importo iš kitų nei Kinija šalių kiekis sudarė mažiau nei 2 % viso ES importo. Dėl šios priežasties jo poveikis laikomas nedideliu. Įtarta, kad toks importas iš tiesų buvo tik Kinijos produktų perpardavimas. Šį įtarimą patvirtino ir tai, kad kitose šalyse gamyba nebuvo pakankama, taip pat nebuvo tinkamos panašios šalies (žr. 40-41 konstatuojamąsias dalis).
6.4. Bendrijos pramonės eksporto pokyčių poveikis
(92)
Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės eksportas mažėjo.
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Pardavimo eksportui apimtis (tonomis)
15 376
6 959
3 638
2 630
2 344
Indeksas 2002 m. = 100
100
45
24
17
15
(93)
Anksčiau Bendrijos pramonė nagrinėjamąjį produktą tiekė į JAV - savo įprastinę rinką. Tačiau dabar pagrindinis eksporto į JAV (ir į daugumą kitų importuojančių šalių) šaltinis yra Kinija, kuri tikriausiai laikosi panašios Bendrijos pramonės eksporto į JAV dempingo ir priverstinio kainų mažinimo strategijos.
(94)
Net jeigu Bendrijos pramonei būtų pavykę išlaikyti panašų eksporto ir kainų lygį, Kinijos importo kiekis ir priverstinio kainų mažinimo mastas rodo didelį minėto importo materialinį poveikį Bendrijos pramonės padėčiai. Sumažėjusį Bendrijos pramonės eksportą veikiau reikėtų laikyti ne priežastinio ryšio susilpnėjimu, o Bendrijos pramonės pardavimo raidos ateityje prognoze, jei dempingo daromas spaudimas tęstųsi.
6.5. Valiutos kurso svyravimo poveikis
(95)
Kitas, kaip tvirtinama, svarbus žalos Bendrijos pramonei veiksnys yra Kinijos RMB kurso mažėjimas EUR atžvilgiu. 2002 m. spalio-2007 m. rugsėjo mėn. JAV dolerio kursas EUR atžvilgiu sumažėjo daugiau kaip 40 %. Kadangi Kinijos RMB yra susietas su JAV doleriu, Kinijos eksportuotojai turėjo konkurencinį pranašumą Europos eksportuojamo nagrinėjamojo produkto atžvilgiu. Primenama, kad tyrimu reikia nustatyti, ar Bendrijos pramonei materialinė žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina (kainų ir kiekio atžvilgiu), ar dėl kitų veiksnių. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį turi būti akivaizdu, kad žalą sukėlė importas dempingo kaina. Taigi tai paprasčiausiai reiškia kainų lygių skirtumą, ir nėra jokio reikalavimo analizuoti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius.
6.6. Žaliavų pasiūla ir kaina
(96)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalą darė ne importas dempingo kaina, o dėl blogo derliaus susidaręs pasiūlos stygius ir didelės žaliavų kainos. Žalos tiriamuoju laikotarpiu nuimtas ne vienas derlius: kartais žaliavos gauta daugiau, kartais - mažiau, o kainos taip pat buvo mažesnės arba didesnės. Tačiau šie svyravimai nesusiję su bendra Bendrijos pramonės padėtimi, kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės. Iš tiesų, Bendrijos pramonės padėtis prastėjo visą nagrinėjamąjį laikotarpį, nepaisant žaliavų pasiūlos ir kainų. Iš to galima spręsti, kad yra kitų žalą paaiškinančių veiksnių.
2002-2003 m.
2003-2004 m.
2004-2005 m.
2005-2006 m.
TL
Žaliavų vieneto sąnaudos (EUR už toną)
120,8
143,7
163,2
204,5
155,9
Ikimokestinis pelno dydis (žr. 76 konstatuojamąją dalį)
-3 %
-17,6 %
-17,3 %
-12,6 %
-4,3 %
(97)
Todėl nėra požymių, kad dėl šio veiksnio pobūdžio galėtų būti nutrauktas importo iš Kinijos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės padėties suprastėjimo priežastinis ryšys.
6.7. Investicijos
(98)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo dėl per didelių investicijų. Tačiau atrodo, kad šis įtarimas yra nepagrįstas. Bendrijos pramonės investicijos daugiausia buvo skirtos mašinoms tobulinti, norint pagerinti efektyvumą. Šios investicijos padėjo didinti našumą, kuris galėtų kompensuoti galbūt trumpą laiką didėjusias vieneto sąnaudas. Todėl šių investicijų negalima laikyti prie žalos prisidėjusiu veiksniu. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
6.8. Kokybės skirtumai
(99)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo dėl prastesnės Bendrijos produktų kokybės. Kaip paaiškinta 18-21 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nuodugniai išnagrinėjo produktų palyginamumą ir nustatė, kad tiek Bendrijos, tiek Kinijos produktai yra panašūs. Šių dviejų produktų skirtumai buvo nedideli ir nepatvirtino įtarimo. Bet kuriuo atveju, tokie nedideli skirtumai (jei jų yra) tikriausiai būtų suteikę pranašumo Kinijos produktui, todėl kainos būtų dar labiau priverstinai mažinamos ir priverstinai parduodama mažesnėmis kainomis. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
6.9. Išvada dėl priežastinio ryšio
(100)
Daroma išvada, kad Bendrijos pramonės patirtą materialinę žalą, kuri pasireiškė mažu parduotu kiekiu, blogu pajėgumų naudojimu ir neigiamais finansiniais rodikliais, sukėlė nagrinėjamasis importas dempingo kaina. Iš tiesų, neigiamas kito importo, Bendrijos pramonės eksporto, valiutų kurso svyravimų, žaliavų pasiūlos, kokybės skirtumų ar investicijų poveikis Bendrijos pramonės padėčiai buvo nedidelis (jei iš viso buvo).
(101)
Atsižvelgiant į pateiktą analizę, kurioje aiškiai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai ir atskirtas nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, patvirtinama, kad atsižvelgiant į kitus minėtus veiksnius negalima paneigti, kad įvertinta žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina.
7. BENDRIJOS INTERESAI
7.1. Bendrosios nuostatos
(102)
Buvo nagrinėjama, ar esama įtikinamos priežasties, kuria galėtų būti pagrįsta išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas importui iš KLR prieštarautų Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus buvo remiamasi visų susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų ir tiekėjų interesų, vertinimu.
7.2. Bendrijos pramonės interesai
(103)
Bendrijos pramonė nukentėjo nuo nagrinėjamojo produkto žalingo importo iš KLR dempingo kaina. Taip pat primenama, kad minėti Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai rodo, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu blogėjo finansiniai rezultatai. Nustačius apsaugos priemones (žr. 4 konstatuojamąją dalį) pavyko iš dalies sušvelninti Kinijos importo poveikį. Atsižvelgiant į žalos pobūdį (t. y. pakartotiniai nuostoliai, sumažėjęs pardavimas vidaus rinkoje), Bendrijos pramonės padėtis toliau neišvengiamai prastėtų, jeigu priemonės nebūtų taikomos.
(104)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos produkciją gamina keturi paruoštų arba konservuotų citrusinių vaisių (mandarinų ir kt.) gamintojai, įdarbinę apytikriai 2 000 nagrinėjamąjį produktą gaminančių ir parduodančių darbuotojų. Nagrinėjamojo produkto gamyba sudarė apie 30 % jų gamybos. Jei priemonės nebūtų nustatytos, kainos ir toliau mažėtų, o Bendrijos gamintojai ir toliau patirtų didelius nuostolius, kurių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui nebūtų galima kompensuoti. Be to, būtų padarytas neigiamas poveikis kitai susijusių bendrovių veiklai. Atsižvelgiant į investicijas į gamybos sistemas galima manyti, kad nenustačius priemonių kai kurie Bendrijos gamintojai nepajėgtų kompensuoti savo investicijų. Remiantis tuo, kas minėta, Bendrijos pramonei būtų akivaizdžiai naudinga, jei būtų priimtos antidempingo priemonės.
(105)
Jei antidempingo priemonės būtų nustatytos, Bendrijos pramonė veikiausiai pajėgtų padidinti savo pardavimo kainas iki tokio lygio, kuris užtikrintų deramą pelno dydį.
(106)
Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonės neprieštarautų Bendrijos pramonės interesams.
7.3. Nesusijusių importuotojų interesai
(107)
Kai kurie importuotojai priemonėms nepritarė. Tačiau kiti, ypač šeši nesusiję importuotojai, kurie buvo atrinkti ir pateikė klausimyno atsakymus, pritarė priemonių nustatymo principui, kadangi jie turi išlaikyti du produkto, priklausančio nuo galimo derliaus nepastovumo, tiekimo šaltinius. Jie taip pat pabrėžė stabilios rinkos būtinybę.
(108)
Komisija taip pat išnagrinėjo bendradarbiaujančių importuotojų klausimyno atsakymuose pateiktą informaciją. Visais atvejais nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos sudaro tik mažą visos jų veiklos dalį. Todėl bet kokios nagrinėjamajam produktui iš Kinijos nustatytos priemonės neturėtų padaryti Bendrijos pramonės naudai neproporcingo poveikio importuotojų padėčiai.
7.4. Naudotojų interesai
(109)
Primenama, kad nagrinėjamasis produktas, kurio pirminė paskirtis yra maisto produktas, skirtas vartoti kaip desertas arba pateikti su patiekalais, daugiausiai parduodamas mažmeniniam sektoriui. Mažesnėse talpyklose supakuotas produktas daugiausia parduodamas tiesiogiai viešojo maitinimo pramonei, kuriai tenka 25 % suvartojimo. Tačiau tyrime nebendradarbiavo nė viena viešojo maitinimo bendrovė.
(110)
Šiuo metu tiek mažmeninis sektorius, tiek viešojo maitinimo pramonė perka įvairaus asortimento produktus, tarp kurių nagrinėjamajam produktui tenka tik maža jų reikmių, taigi, ir sąnaudų, dalis. Todėl bet kokios nagrinėjamajam produktui iš Kinijos nustatytos priemonės neturėtų padaryti Bendrijos pramonės naudai neproporcingo poveikio naudotojų padėčiai.
(111)
Be to, primenama, kad nenustačius priemonių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui Bendrijos pramonės veikla galėtų susilpnėti arba nutrūkti. Tai reikštų, kad teliktų vienas tiekimo šaltinis, kuris, beje, priklauso nuo derliaus nepastovumo. Tai prieštarautų naudotojų interesams.
(112)
Atliekant tyrimą priešingos informacijos negauta.
7.5. Vartotojų interesai
(113)
Vartotojų organizacijos tyrime taip pat nebendradarbiavo. Nors nagrinėjamojo produkto poveikis kainoms yra didelis, tačiau jis sudaro tokią mažą namų ūkio išlaidų maisto produktams dalį, kad poveikis vartotojams būtų labai nedidelis.
(114)
Be to, primenama, kad nenustačius priemonių per vidutinės trukmės laikotarpį arba ilgainiui Bendrijos pramonės veikla galėtų susilpnėti arba nutrūkti. Tai reikštų, kad teliktų vienas tiekimo šaltinis, kuris, beje, priklauso nuo derliaus nepastovumo. Tai prieštarautų vartotojų interesams.
7.6. Tiekėjų interesai
(115)
Išaugęs importas iš KLR dempingo kaina tiekėjams yra žalingas, todėl priemonės neprieštarauja jų interesams. Žaliavų, kurias jie tiekia Bendrijos gamintojams, kiekis yra svarbus jų apyvartos šaltinis. Jei gamyba būtų sustabdyta, atitinkamame Ispanijos regione labai sutriktų žemės ūkio veikla, visų pirma todėl, kad konservavimas dėl tam tikrų citrusinių vaisių veislių skonio ir struktūros yra pagrindinis panaudojimo būdas.
7.7. Išvada dėl Bendrijos interesų
(116)
Atsižvelgiant į tai, kas minėta, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti antidempingo muitų importuojamiems KLR kilmės paruoštiems arba konservuotiems citrusiniams vaisiams (mandarinams ir kt.).
8. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(117)
Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad būtų galima pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį buvo atsižvelgta į tai, kad šios priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį būtų galima gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Skaičiuojant buvo preliminariai naudotas 6,8 % ikimokestinis pelno dydis. Šį pelną sektorius gavo prieš išaugant importo kiekiui, dėl kurio pramonė patyrė didelę žalą. Laikoma, kad šis pelno dydis atitinka Bendrijos pramonės pelningumą, kurio būtų pasiekta nagrinėjamojo produkto atžvilgiu nesant žalingo dempingo.
(118)
Palyginus vidutinę importo kainą, nustatytą skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (žr. 62-64 konstatuojamąsias dalis), ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto nežalingą kainą, nustatyta, kiek būtina didinti kainas. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji parodytų minėtą pelno dydį. Šiuo lyginimu nustatytas toliau pateiktas kiekvienos bendrovės skirtumas, išreikštas visos CIF importo vertės procentine dalimi, buvo mažesnio lygio nei nustatytas dempingo skirtumas:
-
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %
-
Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %
-
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 %
-
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką 81,1 %
-
Visos kitos bendrovės 91 %.
8.2. Laikinosios priemonės
(119)
Atsižvelgiant į nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygiui pagal mažesnio muito taisyklę. Kadangi visais atvejais žalos pašalinimo lygis yra mažesnis nei dempingo skirtumas, nustatant bendrą priemonių lygį reikėtų remtis juo.
(120)
Antidempingo priemonėmis siekiama pašalinti žalingo dempingo poveikį. Todėl priemonių pobūdis yra itin svarbus. Priemonės turėtų būti tokio pobūdžio, kad, atsižvelgiant į aptariamą produktą ir jo rinką, minėtas poveikis galėtų būti pašalinamas kuo veiksmingiau.
(121)
Šiuo atveju tiek Bendrijos gamintojų, tiek daugelio importuotojų nuomone, reikia atsižvelgti į toliau nurodytas produkto ir rinkos ypatybes.
(122)
Priemonių pobūdis turėtų padėti išvengti tokių reiškinių, kurie pastebėti atliekant tyrimą dėl apsaugos ir dėl priemonių bei šį tyrimą. Šie reiškiniai, tam tikru mastu visais atvejais mažinę priemonių poveikį, aprašomi toliau.
(123)
Pirmasis reiškinys - tai, kaip minėta pirmiau, atsargų kaupimas naujosiose valstybėse narėse prieš joms įstojant į ES. Iki ES plėtros 2004 m. Kinijos eksportuotojai didelį nagrinėjamojo produkto kiekį vežė į būsimąsias valstybes nares; taigi, šioms valstybėms narėms įstojus į ES šios prekės pateko į Bendrijos rinką netaikant joms apsaugos priemonių.
(124)
Antrasis reiškinys - tai, kad buvo pateikta naujų rūšių produktų, kurioms apsaugos priemonės formaliai nebuvo taikomos, tačiau kurių fizinės ir techninės savybės buvo tokios pat. Kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, šiame antidempingo tyrime jos priskiriamos nagrinėjamajam produktui.
(125)
Trečiasis reiškinys - kainų kompensavimas. ES ūkinės veiklos vykdytojai iš Kinijos prekybininkų perka ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir įvairių rūšių perdirbtus maisto produktus.
(126)
Čia slypi pavojus, kad įprasta priemonė, pvz., ad valorem muitas, gali būti kompensuojama nustatant didesnes kainas kitiems importuojamiems maisto produktams. Atsižvelgiant į tai, kas minėta, reikia nustatyti tokią priemonę, kurios pobūdis leistų sumažinti tokių reiškinių, galinčių susilpninti priemonių veiksmingumą, tikimybę. Šiomis aplinkybėmis muitas turėtų būti nustatomas kaip tam tikra suma už toną, siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir užkirsti kelią antidempingo priemonės absorbcijai mažinant eksporto kainas. Ši suma susidaro įvertinus žalos pašalinimo dydį pagal eksporto kainas, pagal kurias apskaičiuojamas kiekvienos bendrovės dempingas per TL. Visų į atranką neįtrauktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų specialusis muitas apskaičiuotas kaip kiekvienos iš atrinktų bendrovių atitinkamų duomenų vidurkis. Visų kitų bendrovių specialusis muitas - tai didžiausias atrinktų bendrovių individualus muitas. Dėl šių priežasčių specialusis muitas yra toks:
Fiksuotas muitas
(EUR už toną)
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang
482,2
Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan
330
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.
440,7
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką
455,1
Visos kitos bendrovės
482,2
(127)
Šiame reglamente nurodyti atskirai bendrovei taikomi individualūs antidempingo muitai buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jie parodo atliekant tyrimą nustatytą šių bendrovių padėtį. Šios muito normos (kitokios, nei visoje šalies teritorijoje galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(128)
Bet koks prašymas taikyti šiuos bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai, pateikiant jame visą svarbią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, pvz., gamybos, prekybos vidaus rinkoje ir eksporto, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Jei reikia, Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą ir atnaujins bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(129)
Individualių muito normų skirtumai yra dideli, o jos taikomos keliems eksportuojantiems gamintojams. Visi šie veiksniai gali palengvinti pastangas perskirstyti eksporto kanalus tarp tradicinių eksportuotojų, kuriems taikomos mažiausios muito normos. Taigi, jeigu vienos iš bendrovių, kuriai taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportas padidėja daugiau negu 30 %, jai taikomos individualios priemonės bus laikomos nepakankamomis, kad atsvertų nustatytą žalingą dempingą. Todėl, esant būtiniems veiksniams, gali būti inicijuojamas tyrimas, siekiant atitinkamai koreguoti priemonių pobūdį arba lygį.
(130)
Atsižvelgiant į tai, kas minėta, ir į Bendrijos pramonės bei kelių importuotojų pastabas dėl priemonių pobūdžio sąlygų, jeigu pagrįsta, šis klausimas gali būti persvarstytas galutiniu etapu.
(131)
Primenama, kad Komisija 2007 m. lapkričio 5 d. Reglamentu (EB) Nr. 1295/2007 nustatė reikalavimą registruoti tam tikrus importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštus arba konservuotus citrusinius vaisius (mandarinus ir kt.), atsižvelgiant į galimą antidempingo priemonių taikymą atgaline data, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį. Bendrijos pramonė paprašė taikyti priemones atgaline data. Šis klausimas nagrinėjamas. Šiuo etapu pažymėtina, kad remiantis turimais statistiniais duomenimis per laikotarpį nuo 2007 m. lapkričio mėn. iki 2008 m. vasario mėn. nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos išaugo daugiau kaip 60 %, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu (nuo 16 300 iki 27 300 tonų). Išaugus šiam importui tuo pačiu 4 % sumažėjo atitinkamo importo vidutinė kaina.
9. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(132)
Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 7 dalį laikinąsias priemones reikėtų nustatyti šešių mėnesių laikotarpiui.
(133)
Kad būtų užtikrintas geras administravimas, reikia nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laiką, gali pareikšti savo nuomonę raštu ir reikalauti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti persvarstytos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Nustatomas laikinasis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės paruoštiems arba konservuotiems mandarinams (įskaitant tikruosius mandarinus (angl. tangerines) ir likerinius mandarinus (angl. satsumas)), klementinoms (angl. clementines), vilkingams (angl. wilkings) ir kitiems panašiems citrusinių hibridams, kurių sudėtyje nėra pridėtojo spirito, yra arba nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių, kurių klasifikaciniai KN kodai yra 2008 30 55, 2008 30 75 ir ex 2008 30 90 (TARIC kodai 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).
2 straipsnis
Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 straipsnyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardyti gamintojai, yra tokia:
Bendrovė
EUR už toną gryno produkto svorio
Papildomas TARIC kodas
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
482,2
A 886
Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang
330
A 887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. ir jo susijęs gamintojas Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.
440,7
A 888
Priede išvardyti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į atranką
455,1
A 889
Visos kitos bendrovės
482,2
A 999
3 straipsnis
1. Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą ir todėl reikia paskirstyti faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (6) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis 2 straipsniu, yra sumažinamas tokiu procentu, kuris atitinka paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.
2. 1 straipsnyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
4 straipsnis
Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys gali reikalauti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
5 straipsnis
Šiuo reglamentu muitinėms nurodoma nutraukti importo registravimą, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 1295/2007 1 straipsnį.
Duomenys apie produktus, įvežtus vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki šio reglamento įsigaliojimo, saugomi iki galimų galutinių priemonių įsigaliojimo arba iki šio tyrimo pabaigos.
6 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2008 m. liepos 4 d.