Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2313/2000
2000 m. spalio 17 d.
įvedantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą, įvestą tam tikrų elektroninių spalvoto vaizdo kineskopų, kurių kilmės šalys Indija ir Korėjos Respublika, importui ir nutraukiantis antidempingo procedūrą Lietuvos, Malaizijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importo atžvilgiu
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos, pasikonsultavusios su Patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,
kadangi:
A. TVARKA
1. Laikinosios priemonės
(1) Komisijos reglamentu (EB) Nr. 837/2000 [2] (laikinasis reglamentas) buvo įvesti laikinieji antidempingo muitai į Bendriją importuojamiems elektroniniams spalvoto vaizdo kineskopams, kurių ekrano įstrižainės ilgis (t. y. aktyvioji kineskopo dalis, matuojama tiesia linija) didesnis kaip 33 cm, bet ne didesnis kaip 38 cm, ekrano pločio ir aukščio santykis mažesnis kaip 1,5, o žingsnis (t. y. tarpas tarp dviejų tos pačios spalvos eilučių ekrano centre) ne mažesnis kaip 0,4 mm (SVK), kurių kilmės šalys Indija, Malaizija, Kinijos Liaudies Respublika (Kinija) ir Korėjos Respublika (Korėja), klasifikuojamiems KN kodu ex85401111 (TARIC kodas 8540111194).
(2) Atsižvelgiant į tai, kad Lietuvos atveju dempingo skirtumas buvo mažesnis už 2 % slenkstį, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 384/96 (pagrindinis reglamentas) 9 straipsnio 3 dalyje, šios šalies atžvilgiu nebuvo įvesta jokių laikinųjų priemonių.
2. Tolesnė tvarka
(3) Įvedus laikinuosius antidempingo muitus, asmenims buvo atskleisti faktai ir aplinkybės, kuriomis buvo pagrįstas laikinasis reglamentas. Kai kurie asmenys pastabas pateikė raštu. Komisija išklausė visus suinteresuotus asmenis, kurie to pareikalavo. Asmenims buvo paskelbti esminiai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti įvesti galutinį antidempingo muitą ir galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinuoju muitu, neviršijant galutinio muito dydžio. Taip pat buvo nurodytas laikotarpis, per kurį buvo galima pateikti pareiškimus po šio paskelbimo.
(4) Buvo išnagrinėtos suinteresuotų asmenų žodžiu ir raštu pateiktos pastabos ir, tam tikrais atvejais, į jas buvo atsižvelgta rengiant galutines išvadas.
(5) Komisija ir toliau siekė visos informacijos, kuri buvo būtina galutinėms išvadoms.
B. TIRIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(6) Kadangi vienintelė su šia antrašte susijusi pastaba, gauta atskleidus laikinąsias išvadas, buvo susijusi su Kinijos eksportuojančio gamintojo gaminamu produktu, ir laikoma tikslinga nutraukti nagrinėjimą tos šalies atžvilgiu (žr. 85 konstatuojamąją dalį), patvirtinamas laikinojo reglamento 7-10 konstatuojamųjų dalių turinys ir išvados.
C. DEMPINGAS
1. Lietuva
1.1. Normalioji vertė
(7) Skundo pateikėjas teigė, kad vienintelio Lietuvos eksportuojančio gamintojo nurodytos nusidėvėjimo bei tyrimų ir taikomosios veiklos išlaidos buvo per mažos. Tačiau jis nepateikė jokių šį argumentą patvirtinančių įrodymų. Nepaisant to, nurodytos išlaidos buvo išnagrinėtos ir buvo nustatyta, kad jos buvo nurodytos teisingai. Todėl skundo pateikėjo argumentas buvo atmestas ir yra patvirtinamos laikinojo reglamento 35 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados.
1.2. Eksporto kaina ir palyginimas
(8) Pagal šias antraštes nebuvo pateikta jokių pastabų. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.
1.3. Dempingo skirtumas
(9) Todėl patvirtinama, kad laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje nurodytas dempingo skirtumas (1,3 %) yra de minimis.
2. Malaizija
2.1. Normalioji vertė ir eksporto kaina
(10) Kadangi nebuvo pateikta naujos informacijos, patvirtinamos laikinojo reglamento 11-13 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.
2.2. Palyginimas
(11) Vienas iš dviejų Malaizijos eksportuojančių gamintojų pareiškė, kad normalioji vertė turėjo būti koreguojama atsižvelgiant į išlaidas po pardavimo. Šis reikalavimas buvo išnagrinėtas ir buvo nustatyta, kad yra tikslinga daryti tokį koregavimą. Be to, buvo laikoma, kad lyginant vieno eksportuojančio gamintojo normaliąją vertę ir eksporto kainą būtų labiau tikslinga taikyti tą pačią metodiką (t. y. kiekvieno mėnesio vidutinius keitimo kursus), kuri jau buvo taikyta laikinuoju etapu kito eksportuojančio gamintojo atžvilgiu.
(12) Išskyrus tai, kas nurodyta pirmiau, patvirtinamos laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados.
2.3. Dempingo skirtumas
(13) Atlikus 11 konstatuojamojoje dalyje minimus pakeitimus, buvo nustatyti šie galutiniai dempingo skirtumai:
- Samsung Electron Devices (M) SDN.BHD: 0,7 %,
- Chungwha Picture Tubes (M) SDN.BHD: 4,5 %.
(14) Kalbant apie Malaizijos kilmės importą, reikėtų pastebėti, kad abu pirmiau nurodyti eksportuojantys gamintojai sudaro visą šios šalies kilmės eksportą. Siekiant nustatyti, ar visos šalies dempingo skirtumas buvo de minimis, buvo nustatytas visos šalies svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Buvo nustatyta, kad šis skirtumas buvo de minimis dėl Samsung eksporto dalies lyginant su Chungwha eksporto dalimi. Atsižvelgiant į visos šalies de minimis dempingo skirtumą, Chungwha mažą dempingo skirtumą ir apskritai nedidelį Malaizijos kilmės importo poveikį, buvo padaryta išvada, kad tyrimas turėtų būti nutrauktas nepatvirtinant apsaugos nuo Malaizijos kilmės importo priemonių, kaip numatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.
3. Kinija
(15) Išnagrinėjus suinteresuotų asmenų pareikštas pastabas patvirtinama, kad dempingas Kinijos atžvilgiu yra itin didelis. Tačiau, atsižvelgiant į 35 konstatuojamosios dalies išvadas dėl de minimis Kinijos kilmės importo apimties ir atsižvelgiant į tai, kad procedūra Kinijos atžvilgiu nutraukiama (žr. 85 konstatuojamąją dalį), buvo manoma, kad dempingo nustatymas nereikalingas.
4. Indija
(16) Primenama, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Indijos eksportuojantis gamintojas, todėl išvados turėjo būti daromas remiantis žinomais faktais.
4.1. Normalioji vertė
(17) Pagal šią antraštę nebuvo pateikta jokių pastabų. Normaliosios vertės apskaičiavimas buvo pakoreguotas siekiant atspindėti pakeitimus, minimus 11 konstatuojamojoje dalyje.
4.2. Eksporto kaina ir palyginimas
(18) Pagal šias antraštes nebuvo pateikta jokių pastabų. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.
4.3. Dempingo skirtumas
(19) Atlikus 17 konstatuojamojoje dalyje minimus normaliosios vertės pakeitimus, buvo nustatytas šis galutinis dempingo skirtumas:
- visos bendrovės: 20,5 %.
5. Korėja
(20) Primenama, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Korėjos eksportuojantis gamintojas, todėl išvados turėjo būti daromas remiantis žinomais faktais.
5.1. Normalioji vertė
(21) Šiuo klausimu nebuvo pateikta jokių pastabų. Normaliosios vertės apskaičiavimas buvo pakoreguotas siekiant atspindėti pakeitimus, minimus 11 konstatuojamojoje dalyje.
5.2. Eksporto kaina ir palyginimas
(22) Pagal šias antraštes nebuvo pateikta jokių pastabų. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 23 ir 24 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.
5.3. Dempingo skirtumas
(23) Atlikus 21 konstatuojamojoje dalyje minimus normaliosios vertės pakeitimus, buvo nustatytas šis galutinis dempingo skirtumas:
- visos bendrovės: 19,7 %.
D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS
(24) Kadangi nebuvo gauta jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės apibrėžimo, patvirtinamos laikinojo reglamento 39 ir 40 konstatuojamųjų dalių išvados.
E. ŽALA
1. SVK vartojimas Bendrijoje
(25) Įvedus laikinąsias priemones, reikėtų patikslinti laikinajame reglamente nustatytus vartojimo duomenis, siekiant užtikrinti, kad bus įtraukti žinomi duomenys apie Bendrijoje esančias ir su tiriamų šalių eksportuojančiais gamintojais susijusias įmones. Nauji rezultatai patvirtino, kad SVK vartojimas Bendrijoje mažėjo (žr. laikinojo reglamento 45 konstatuojamąją dalį) taip:
1 lentelė. SVK vartojimas Bendrijoje
Šaltinis:
Bendrijos pramonės ir Bendrijos ūkio subjektų, susijusių su eksportuojančiais gamintojais, pateikti duomenys; Eurostatas.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Vienetai | 6717805 | 5882421 | 4992089 | 4954292 | 4704257 |
Indeksas 1995 = 100 | 100 | 88 | 74 | 74 | 70 |
Indeksas 1997 = 100 | | | 100 | 99 | 94 |
(26) Apskritai tiriamu laikotarpiu Bendrijos rinkos apimtis sumažėjo 30 % ir reikėtų paminėti, kad pagrindinis sumažėjimas vyko nuo 1995 iki 1997 metų (-26 %). Tačiau, kaip matyti iš pateiktos lentelės, nuo 1997 metų vartojimas Bendrijoje įgavo stabilumo. Iš tiesų 1997 ir 1998 metais vartojimas išliko toks pats, o TL šiek tiek sumažėjo 5 %.
(27) Primenama, kad pagrindinis Bendrijos vartojimo sumažėjimas siejamas su tuo, kad dalis Bendrijos 14 colių spalvoto vaizdo televizorių (SVT) gamybos buvo iškelta į tam tikras Vidurio ir Rytų Europos šalis (VREŠ) per pirmą tiriamo laikotarpio dalį (žr. laikinojo reglamento 46 konstatuojamąją dalį). Šio perkėlimo poveikis išnagrinėtas 63-65 konstatuojamosiose dalyse toliau.
2. SVK importas į Bendriją iš tiriamų šalių
2.1. Lietuva ir Malaizija : de minimis dempingo skirtumas
(28) Tyrimas patvirtino, kad nustatytas Lietuvos dempingo skirtumas buvo de minimis. Be to, kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, galutiniu etapu buvo nustatyta, kad Malaizijos svertinis vidutinis dempingo skirtumas irgi neviršijo de minimis slenksčio.
2.2. Kinija: nedidelis importas
(29) Vienas Kinijoje esantis gamintojas teigė, kad jis buvo vienintelis gamintojas šalyje ir kad jis tyrimo laikotarpiu pardavė nedidelį kiekį SVK eksportui į Bendriją. Be to, jis teigė, kad jo pardavimų eksportui į Bendriją apimtis ir Eurostato importo statistiniai duomenys skyrėsi dėl to, kad šiuose statistiniuose duomenyse SVK naudojamas KN kodas buvo taikomas ir kitiems SVK, kurių įstrižainė buvo ir didesnė, ir mažesnė kaip 14 colių, t. y. kineskopams, kuriems netaikoma ši procedūra. Atsižvelgiant į tai pažymima, kad Bendrijos pramonė turi bendrą įmonę su Kinijoje esančia bendrove ir kad tai taip pat gali paaiškinti minėtą neatitikimą.
(30) Jis taip pat pareiškė, kad faktinė jo pardavimų eksportui į Bendriją apimtis buvo mažesnė už de minimis slenkstį, remdamasis tuo, kad Komisijos laikinuoju etapu nustatytas vartojimas (žr. laikinojo reglamento 41-44 konstatuojamąsias dalis) buvo itin netikslus. Jis pareikalavo nutraukti tyrimą Kinijos atžvilgiu.
(31) Komisija, siekdama išnagrinėti minėtuosius argumentus, išnagrinėjo Kinijos eksporto statistinius duomenis, pareikalavo Europos Sąjungos delegacijos Kinijoje pateikti informacijos ir ištyrė Bendrijos pramonės pateiktus duomenis.
(32) Remiantis Kinijos statistiniais duomenimis, eksporto į Bendriją apimtis netgi buvo didesnė nei atspindėta Eurostato statistiniuose duomenyse, tačiau tai paaiškinama tuo, kad atitinkamuose statistiniuose duomenyse buvo įtrauktos įvairios SVK rūšys, įskaitant ir tas, kurioms netaikomas šis tyrimas.
(33) Bendrijos pramonė pateikė informacijos apie bendrą įmonę, įsteigtą Kinijoje. Remiantis šia informacija buvo nustatyta, kad ši bendra įmonė gamino ne atitinkamu KN kodu klasifikuojamus produktus, o kitus ekrano komponentus. Kalbant apie neatitikimus tarp Eurostato importo statistinių duomenų ir Kinijos eksportuojančio gamintojo pateiktų importo duomenų reikėtų pastabėti, kad, kaip jau minėta, žinomi faktai neatmeta galimybės, kad iš Kinijos į Bendriją buvo eksportuojamas ne tiriamas produktas, o kiti SVK.
(34) Be to, atliekant tyrimą nebuvo nustatytas joks kitas tiriamo produkto Kinijos eksportuotojas išskyrus jau minėtą bendrovę.
(35) Remiantis šiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad a) tiriamu laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis itin sumažėjo (83 %), b) kad KN kodas, skirtas tiriamam produktui, apima ir tuos produktus, kuriems netaikomas šis tyrimas, ir todėl Eurostato importo statistiniai duomenys gali netiksliai atspindėti tiriamo produkto importą iš Kinijos, (c) kad Kinijos gamintojo atsakyme į klausimyną deklaruota importo apimtis neviršijo pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje nurodyto de minimis slenksčio ir d) kad nebuvo informacijos, kuri rodytų, kad minėtasis Kinijos gamintojas nebuvo vienintelis Kinijos gamintojas, parduodantis tiriamą produktą eksportui į Bendriją, buvo manoma tikslinga laikyti, kad Kinijos importo rinkos dalis nesiekė de minimis slenksčio.
2.3. Indija ir Korėja
(36) Todėl, atsižvelgiant į 28 konstatuojamosios dalies išvadas dėl Lietuvos ir Malaizijos ir 35 konstatuojamosios dalies išvadas dėl Kinijos, atliekant žalos įvertinimą buvo analizuojamas importas tik iš likusių dviejų šalių, t. y. Indijos ir Korėjos, kuris toliau vadinamas importu iš "tiriamų šalių".
2.4. Importo iš tiriamų šalių apibendrintas įvertinimas
2.4.1. Importo apimtis
(37) Importo iš tiriamų šalių apimtis plėtojosi taip, kaip nurodyta toliau.
2 lentelė. Importo iš tiriamų šalių apimtis Bendrijoje
Šaltinis:
Eurostatas.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Viso vienetų | 806188 | 318471 | 126559 | 483361 | 494254 |
Indeksas 1995 = 100 | 100 | 40 | 16 | 60 | 61 |
Indeksas 1997 = 100 | | | 100 | 382 | 391 |
(38) Apskritai tiriamu laikotarpiu importo iš tiriamų šalių apimtis sumažėjo 39 %. Iš pateiktos lentelės matyti, kad nuo 1997 metų iki TL importas dempingo kaina vėl itin išaugo (+ 291 %), nors nuo 1995 iki 1997 metų buvo sumažėjęs (-84 %).
2.4.2. Importo rinkos dalis
(39) Atsižvelgiant į patikslintus vartojimo duomenis, importo dempingo kaina iš tiriamų šalių rinkos dalis Bendrijoje plėtojosi taip:
3 lentelė. Importo iš tiriamų šalių rinkos dalis Bendrijoje
Šaltinis:
Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną ir Eurostatas.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
| 12,0 % | 5,4 % | 2,5 % | 9,8 % | 10,5 % |
Indeksas 1995 = 100 | 100 | 45 | 21 | 81 | 88 |
Indeksas 1997 = 100 | | | 100 | 385 | 414 |
(40) Iš lentelės matyti, kad rinkos dalis nuo 1995 iki 1997 metų sumažėjo 9,5 procentiniais punktais, o nuo 1997 metų iki TL išaugo 8 procentiniais punktais.
2.4.3. Vidutinė importo kaina
(41) Primenama, kad, remiantis laikinojo reglamento 55 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis išvadomis, Indijos, Malaizijos, Kinijos ir Korėjos kilmės SVK vidutinei importo kainai buvo būdinga mažėjimo tendencija (-11 % tiriamu laikotarpiu ir - 19 % nuo 1997 metų iki TL). Atmetus Malaizijos ir Kinijos duomenis buvo nustatyta, kad kainų raida buvo dar akivaizdesnė:
4 lentelė. Vidutinės importo iš tiriamų šalių kainos Bendrijoje
Šaltinis:
Eurostatas.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Ekiu/vnt. | 39,36 | 42,15 | 45,27 | 34,85 | 31,85 |
Indeksas 1995 = 100 | 100 | 107 | 115 | 89 | 81 |
Indeksas 1997 = 100 | | | 100 | 77 | 70 |
Nuo 1995 metų iki TL tiriamų eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos Bendrijos rinkoje sumažėjo 19 %. Ši kainų mažėjimo tendencija dar stipresnė žiūrint į kainų raidą nuo 1997 metų iki TL, kai vidutinė importo kaina nukrito dar 30 %. Tokia padėtis susidarė tuo pat metu kai importo apimtis padidėjo 291 %.
Be to, nuo 1997 metų iki TL vidutinė importo kaina sumažėjo daug daugiau (-30 %) nei vidutinė Bendrijos pramonės kaina (-19 %).
2.5. Kainų numušimas
(42) Kadangi pirmiau pateikta tiriamo importo analizė neturi jokios įtakos kainų numušimui, patvirtinamos laikinojo reglamento 59 konstatuojamosios dalies išvados Indijos ir Korėjos atžvilgiu. Palyginimo rezultatai parodė, kad vidutinės kainos numušimo skirtumai, išreikšti Bendrijos pramonės vidutinių pardavimo kainų dalimi procentais, buvo lygūs 14,7 % Indijos atveju ir 10,8 % Korėjos atveju.
2.6. Išvada
(43) Remiantis faktais ir aplinkybėmis buvo nustatyta, kad importo dempingo kaina iš tiriamų šalių apimtis plėtojosi dviem etapais. Nuo 1995 iki 1997 metų importas ypač sumažėjo, tačiau nuo 1997 metų iki TL jis atsigavo ir padidėjo 291 %. Buvo nustatyta, kad rinkos dalis plėtojosi pagal panašią tendenciją. Importo iš tiriamų šalių rinkos dalis nuo 1995 iki 1997 metų sumažėjo 9,5 procentiniais punktais, bet nuo 1997 metų iki TL padidėjo 8 procentiniais punktais. Panašiai plėtojosi ir importo kainos, kurios iki 1997 metų padidėjo 15 %, o vėliau sumažėjo 30 %.
3. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
(44) Nebuvo gauta jokių pastabų dėl laikinosios žalos analizės, kuri parodė, kad daugumai Bendrijos pramonės ekonominių rodiklių buvo būdinga panaši mažėjimo tendencija (laikinojo reglamento 60-69 ir 72-79 konstatuojamosios dalys). Tačiau, visų pirma atsižvelgiant į pasikeitusį Bendrijos vartojimą, toliau pateikiamos išvados dėl Bendrijos pramonės padėties.
Reikėtų pastebėti, kad Bendrijos pramonės ekonominių rodiklių mažėjimo tendencija buvo itin aiški nuo 1997 metų iki TL.
Kaip nurodyta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, su Bendrijos pramone susiję duomenys buvo indeksuoti, kad, remiantis pagrindinio reglamento 19 straipsniu, būtų išsaugotas pateiktų duomenų konfidencialumas. Taip pat reikėtų paminėti, kad buvo išnagrinėti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje aiškiai įvardyti rodikliai. Toliau pateikiami tie rodikliai, kurie laikomi svarbiais.
3.1. Gamyba
(45) Primenama, kad Bendrijos pramonės SVK gamyba tiriamu laikotarpiu išaugo 9 % (žr. laikinojo reglamento 64 konstatuojamąją dalį). Taip pat reikėtų paminėti, kad tuo metu, kai SVT gamyba buvo perkelta į tam tikras VREŠ, Bendrijos pramonė SVK gamybą išlaikė Bendrijoje.
3.2. Pardavimų apimtis, vidutinės pardavimo kainos ir pelningumas Bendrijoje
(46) Primenama, kad Bendrijos pramonė tiriamu laikotarpiu prarado 55 % pardavimo apimties, o nuo 1997 metų iki TL - 26 % (žr. laikinojo reglamento 66 konstatuojamąją dalį). Per tą patį laikotarpį vartojimas atitinkamai sumažėjo 30 % ir 6 %. Pabrėžiama, kad vartojimas labiausiai sumažėjo nuo 1995 iki 1997 metų (-26 %), kai dalis SVT gamybos Bendrijoje buvo iš dalies perkelta į VREŠ, o nuo 1997 metų iki TL vartojimas išliko beveik stabilus. Todėl Bendrijos pramonės pardavimų sumažėjimas buvo daug didesnis nei vartojimo sumažėjimas.
(47) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 68 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas parodė, kad tiriamu laikotarpiu Bendrijos pramonės kainos nesusijusiems pirkėjams sumažėjo 21 %, tačiau pagrindinis kainų kritimas buvo nuo 1997 metų iki TL (-19 %), kadangi nuo 1995 iki 1997 metų kainos buvo stabilios. Todėl pagrindinis Bendrijos pramonės kainų kritimas įvyko tada, kai vartojimas buvo gana stabilus (nuo 1997 metų iki TL sumažėjo 6 %), o Bendrijos pramonės kainos buvo stabilios tada, kai vartojimas itin sumažėjo (-26 % nuo 1995 iki 1997 metų).
(48) Be to, Bendrijos pramonės pelningumas buvo neigiamas. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 75 konstatuojamojoje dalyje, tiriamu laikotarpiu pelningumas sumažėjo maždaug 4 procentiniais punktais.
3.3. Rinkos dalis Bendrijoje
(49) Remiantis patikslintais vartojimo duomenimis, Bendrijos pramonės rinkos dalies raida buvo tokia.
5 lentelė. Bendrijos pramonės rinkos dalis
Šaltinis:
Bendrijos pramonės atsakymas į klausimyną ir Eurostatas
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Indeksas 1995 = 100 | 100 | 107 | 83 | 64 | 65 |
Indeksas 1997 = 100 | | | 100 | 77 | 78 |
(50) Tiriamu laikotarpiu Bendrijos pramonė prarado 15,5 procentinius punktus rinkos dalies, o ne 6 procentinius punktus, kaip buvo nustatyta laikinuoju etapu (žr. laikinojo reglamento 71 konstatuojamąją dalį). Rinkos dalis labiausiai sumažėjo (-7,9 procentiniais punktais) nuo 1997 metų iki TL, kai importas dempingo kaina ypač išaugo (+ 291 %) ir užėmė didelę rinkos dalį (+ 8 procentiniai punktai).
4. Išvada dėl žalos
(51) Primenama, kad tiriamu laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimo kainos sumažėjo 21 %, pelningumas buvo neigiamas (pelnas sumažėjo maždaug 4 procentiniais punktais), pardavimų apimtis sumažėjo 55 % (žr. laikinojo reglamento 81 konstatuojamąją dalį), o jos rinkos dalis sumažėjo 15,5 procentiniais punktais. Vidutinė importo dempingo kaina, kuri visada buvo žymiai mažesnė už Bendrijos pramonės kainą tiriamu laikotarpiu, buvo maždaug 12 % mažesnė už Bendrijos pramonės vidutinę kainą per TL.
(52) Nuo 1995 iki 1997 metų importo dempingo kaina apimtis ypač sumažėjo. Vėliau ji išaugo 291 % nuo 1997 metų iki TL. Šis augimas sutapo su 6 % vartojimo sumažėjimu nuo 1997 metų iki TL. Kalbant apie vidutinę importo kainą, reikėtų pastebėti, kad nuo 1995 iki 1997 metų buvo nustatytas 15 % padidėjimas, o nuo 1997 metų iki TL vidutinės importo kainos sumažėjo 30 %.
(53) Išsamesnis tyrimas patvirtino, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis blogėjo, ypač nuo 1997 metų iki TL, kai didėjo importo dempingo kaina apimtis, o Bendrijos pramonės gamyba sumažėjo 15 % (žr. laikinojo reglamento 64 konstatuojamąją dalį), pardavimų kainos nukrito 19 %, pelningumas sumažėjo panašiai ir darbo vietų skaičius sumažėjo 13 %.
(54) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ypač į pardavimo kainų ir pelningumo sumažėjimą, patvirtinama išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta esminės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(55) Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, buvo ištirta, ar Bendrijos pramonės patirtą esminę žalą padarė importas dempingo kaina iš tiriamų šalių.
(56) Siekiant užtikrinti, kad kitų veiksnių padaryta žala nebūtų klaidingai priskirta importui dempingo kaina iš tiriamų šalių, buvo ištirtas kitų žinomų veiksnių, išskyrus importą dempingo kaina, poveikis.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(57) Atmetus Malaiziją ir Kiniją, buvo nustatyta, kad importo dempingo kaina apimtis itin padidėjo nuo 1997 metų iki TL (+ 291 %). Jo rinkos dalis padidėjo 8 procentiniais punktais. Importo padidėjimas sutapo su stabilaus vartojimo laikotarpiu. Tuo pat metu mažėjo Bendrijos pramonės pardavimai (-26 %) ir jos rinkos dalis (-7,9 procentiniai punktai).
(58) Tiriamų šalių kainos Bendrijos rinkoje sumažėjo 19 % tiriamu laikotarpiu. Jos labiausiai nukrito nuo 1997 metų iki TL (-30 %). Tiriamu laikotarpiu Bendrijos pramonės kainos sumažėjo 21 %, o didžiausias mažėjimas buvo nuo 1997 metų iki TL (-19 %). Tyrimo laikotarpiu nustatytas kainų numušimas vidutiniškai buvo lygus 12 %. Dėl to sumažėjo Bendrijos pramonės pelningumas, o nuostoliai siekė net iki 4 % apyvartos.
(59) Remiantis tuo, kas nurodyta pirmiau, yra aiškus laiko sutapimas, ypač nuo 1997 metų, tarp Bendrijos pramonės padėties blogėjimo ir pigaus importo dempingo kaina iš tiriamų šalių padidėjimo. Iš tiesų, susidūrusi su didele dempingo importo kaina iš tiriamų šalių apimtimi, Bendrijos pramonė prarado savo pardavimų apimtį bei rinkos dalį ir neturėjo kitos išeities kaip derintis prie kainų kritimo, kurį sukėlė importas dempingo kaina.
(60) Pateikti faktai ir aplinkybės rodo, kad pigus importas dempingo kaina turėjo didelio neigiamo poveikio Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai, ypač jos rinkos daliai, pardavimų apimčiai, pardavimų kainoms ir pelningumui ir tuo padarė esminės žalos.
3. Vartojimo raida
(61) Buvo teigiama, kad didžiausios žalos Bendrijos pramonei padarė itin didelis vartojimo sumažėjimas, atsiradęs dėl rinkos nuosmukio. Iš tiesų tyrimas parodė, kad tiriamu laikotarpiu vartojimas sumažėjo. Tiriamu laikotarpiu Bendrijos rinkos apimtis sumažėjo 30 %, o nuo 1997 metų iki TL - 6 %.
(62) Tačiau išsamesnis tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonė patyrė žalos ne dėl bendro rinkos nuosmukio. Buvo nustatyta, kad rinkos nuosmukio įspūdį sudarė tai, kad SVT gamyba buvo perkelta į tam tikras VREŠ (žr. 63-65 konstatuojamąsias dalis). Kadangi tiriamu laikotarpiu Bendrijos SVT, vartotojų pramonės produkto, kurio sudėtyje yra SVK, vartojimas netgi padidėjo (žr. 66 ir 67 konstatuojamąsias dalis), tokios vartojimo raidos nederėtų sieti su kainų kritimu. Pabaigai reikėtų paminėti, kad daugumos Bendrijos pramonės ekonominių rodiklių žymaus blogėjimo tendencija prasidėjo tada, kai stabilizavosi vartojimas (žr. 69-71 konstatuojamąsias dalis), t. y. nuo 1997 metų.
3.1. Perkėlimo poveikis
(63) Remiantis žinoma informacija, SVT gamybos perkėlimas į tam tikras VREŠ vyko per pirmą tiriamo laikotarpio dalį. Dėl tokio perkėlimo Bendrijoje buvo naudojama mažiau SVK ir daugiau SVK buvo eksportuojama, kad patenkinti šių naujų gamybos vietų poreikius.
(64) Iš to galima daryti išvadą, kad Bendrijos SVK vartojimo sumažėjimas nerodo bendro tiriamo produkto paklausos mažėjimo, kas daro neigiamos įtakos pardavimo kainoms, o tiesiog rodo atitinkamų vartotojų geografinės padėties pasikeitimą. Nors SVT gamintojų perkėlimas į VREŠ gali iš esmės paaiškinti, kodėl sumažėjo SVK vartojimas Bendrijoje, jis neiššaukė bendro produkto paklausos sumažėjimo.
(65) Todėl buvo padaryta išvada, kad atliekant tyrimą pastabėto pardavimp kainų sumažėjimo Bendrijos rinkoje, ypač nuo 1997 metų, ir Bendrijos pramonės ekonominės padėties pablogėjimo negali paaiškinti bendras visos tiriamo produkto rinkos silpnumas.
3.2. SVT vartojimas Bendrijoje
(66) Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta pirmiau, ir siekiant susidaryti išsamų vaizdą bei geriau suprasti Bendrijos SVK vartojimo sumažėjimą tiriamu laikotarpiu, buvo išnagrinėta SVT vartojimo raida nuo 1995 iki 1998 metų. Iš tiesų, kadangi SVK yra naudojami SVT gaminti, Bendrijos SVT vartojimo analizė papildo Bendrijos SVK rinkos analizę.
6 lentelė. SVT vartojimas Bendrijoje
Šaltinis:
SVT rinkos tyrimų duomenys ir Eurostatas.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Vienetai | 8292391 | 8070930 | 8342555 | 9276425 | Duomenų nėra |
Indeksas | 100 | 97 | 101 | 111 |
(67) Iš lentelės aiškiai matyti, kad Bendrijos SVT paklausa tiriamu laikotarpiu išaugo, o ypač 1997 ir 1998 metais.
(68) Iš to, kas pateikta pirmiau, daroma išvada, kad neigiama Bendrijos SVK vartojimo raida atsirado ne dėl mažėjančios SVT paklausos, kadangi nuo 1995 iki 1998 metų ji padidėjo maždaug 11 %. Todėl perkėlimas negali paslėpti to, kad Bendrijoje ir toliau didėjo SVT paklausa, o tai rodo, kad tiriamas produktas nėra atgyvenęs.
3.3. Vartojimo raida nuo 1997 metų
(69) Kaip parodyta 1 lentelėje ir paaiškinta 26 konstatuojamojoje dalyje, didžiausias Bendrijos SVK vartojimo sumažėjimas buvo nuo 1995 iki 1997 metų (-26 %), tačiau vėliau buvo pastebėta gana stabilaus vartojimo tendencija.
(70) Išsamesnė analizė parodė, kad Bendrijos pramonės kainos buvo stabilios, kai vartojimas stipriai sumažėjo (-26 % nuo 1995 iki 1997 metų), o didžiausias Bendrijos pramonės kainų sumažėjimas buvo tada, kai vartojimas buvo gana stabilus (6 % sumažėjimas nuo 1997 metų iki TL). Be to, Bendrijos ekonominė padėtis itin pablogėjo nuo 1997 metų iki TL, kada ypač padaugėjo importo dempingo kaina (+ 291 % importo apimtimi ir 8 procentiniais punktais rinkos dalimi), o Bendrijos pramonės pardavimai nukrito 26 % ir ji prarado 7,9 procentinius punktus rinkos dalies. Šiuo laikotarpiu Bendrijos pramonės SVK vidutinė vieneto kaina nesusijusiems pirkėjams sumažėjo 19 %, gamyba - 15 %, o pelningumas - maždaug 4 procentiniais punktais. Galiausiai reikėtų paminėti, kad Bendrijos pramonės gamybos sąnaudos mažėjančių pardavimų metu nepadidėjo. Priešingai, nuo 1997 metų iki TL gamybos sąnaudos sumažėjo daugiau kaip 10 %.
(71) Daroma išvada, kad Bendrijos SVK vartojimo raida negali paaiškinti Bendrijos pramonės ekonominės padėties pablogėjimo bei žymaus SVK importo iš tiriamų šalių apimties ir rinkos dalies padidėjimo, ypač laikotarpiu nuo 1997 metų iki TL.
4. Importas į Bendriją iš kitų trečiųjų šalių
(72) Toliau pateikiamoje lentelėje apibendrintas importas iš visų šalių, išskyrus Indiją ir Korėją.
7 lentelė. Importas iš kitų trečiųjų šalių
Šaltinis:
Eurostatas.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Lietuva | 438051 | 549112 | 357202 | 408607 | 373510 |
Malaizija | 742235 | 500531 | 271838 | 525015 | 544397 |
Singapūras | 678752 | 814216 | 984267 | 729387 | 480032 |
Kitos | 1096695 | 802426 | 997232 | 676018 | 467133 |
Viso iš kitų trečiųjų šalių | 2955733 | 2666285 | 2610539 | 2339027 | 1865072 |
Indeksas 1995 = 100 | 100 | 90 | 88 | 79 | 63 |
Indeksas 1997 = 100 | | | 100 | 90 | 71 |
Per TL Lietuva, Malaizija ir Singapūras buvo didžiausi eksportuotojai į Bendriją šioje grupėje. Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, importas iš Kinijos nesiekė de minimis slenksčio.
(73) Tiriamu laikotarpiu importo iš kitų trečiųjų šalių bendra apimtis sumažėjo 37 %, o vartojimas sumažėjo 30 %. Nuo 1997 metų iki TL šis importas sumažėjo 29 %, o vartojimas sumažėjo tik 6 %.
(74) Tyrimas parodė, kad TL daugumos ūkio subjektų, esančių kitose trečiosiose šalyse, kainos Bendrijoje buvo didesnės nei tiriamų šalių kainos Bendrijos rinkoje. Remiantis Eurostatu, šių kainų raida buvo tokia.
8 lentelė. Importo kainos
Šaltinis:
Eurostatas.
(ekiu/vnt.) |
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | TL |
Lietuva | 34,97 | 36,96 | 38,88 | 35,40 | 27,36 |
Malaizija | 44,59 | 41,68 | 45,65 | 43,92 | 35,53 |
Singapūras | 43,61 | 41,18 | 42,63 | 41,78 | 40,35 |
Vidutinės importo kainos | 41,46 | 42,32 | 42,98 | 39,94 | 37,54 |
Indeksas 1995 = 100 | 100 | 102 | 104 | 96 | 91 |
Indeksas 1997 = 100 | | | 100 | 93 | 87 |
(75) Iš 8 lentelės matyti, kad kainos iš Singapūro buvo didesnės už Bendrijos pramonės kainas TL ir kad kitų trečiųjų šalių SVK kainos buvo labai skirtingos. Importo iš Malaizijos kainos buvo panašios į Bendrijos pramonės kainas, o Lietuvos eksportuojančių gamintojų kainos buvo mažesnės. Todėl negalima visiškai atmesti, kad importas iš tam tikrų trečiųjų šalių neturėjo neigiamo poveikio Bendrijos ekonominei padėčiai.
5. Išvada dėl priežastinio ryšio
(76) Darytina išvada, kad negalima atmesti galimybės, kad prie Bendrijos pramonės patirtos žalos neprisidėjo ir kiti veiksniai, ne tik importas dempingo kaina iš tiriamų šalių, ypač importas iš Lietuvos. Tačiau šie veiksniai negali nutraukti priežastinio ryšio tarp nustatytos žalos ir tiriamo importo dempingo kaina poveikio, ypač atsižvelgiant į atitinkamas rinkos dalis.
(77) Tai aiškiai parodo itin dideli neigiami Bendrijos pramonės ekonominės padėties pokyčiai, ypač nuo 1997 metų iki TL. Tuo laiku ypač padaugėjo importo iš tiriamų šalių (+ 291 %), o Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo 26 %. Per šį laikotarpį Bendrijos pramonė neteko 7,9 procentinių punktų rinkos dalies (tiriamų šalių rinkos dalis padidėjo 8 procentiniais punktais), jos vidutinė kaina sumažėjo 19 %, gamyba - 15 %, o pelningumas - maždaug 4 procentiniais punktais. Be to, TL buvo nustatytas didelis kainų numušimas.
(78) Tiriamų šalių eksportuojančių gamintojų elgesys turėjo esminių neigiamų pasekmių Bendrijos pramonės padėčiai. Todėl patvirtinama, kad šis importas, imant atskirai, padarė esminės žalos Bendrijos pramonei.
G. BENDRIJOS INTERESAS
1. Bendrijos pramonės interesas
(79) Reikėtų pastebėti, kad, nepaisant pirmiau minėto SVT gamybos perkėlimo, Bendrijoje ir toliau gaminama nemažai SVK. Iš tiesų, SVT paklausos padidėjimas rodo, kad tiriamas produktas nėra atgyvenęs. Reikėtų paminėti, kad Bendrijos pramonė yra gyvybinga, ką rodo jos racionalizavimo procesas. Pastaraisiais metais Bendrijos pramonė racionalizavo ir pagerino savo produktyvumą, sėkmingai siekdama sumažinti gamybos sąnaudas ir padidinti savo konkurencingumą rinkoje. Manoma, kad neįvedus antidempingo priemonių Bendrijos pramonės kainos ir toliau mažės. Tai gali priversti nutraukti SVK veiklą Bendrijoje, o dėl to sumažės darbo vietų skaičius Bendrijoje.
2. Poveikis importuotojams ir vartotojams
(80) Kadangi paskelbus laikinąjį reglamentą nebuvo gauta jokių pastabų dėl galimų nepatogumų, kuriuos antidempingo priemonių įvedimas galėtų sukelti importuotojų ir vartotojų verslui, patvirtinamos laikinojo reglamento 108-110 konstatuojamųjų dalių išvados.
3. Išvada
(81) Remiantis pirmiau išdėstytais faktais buvo padaryta išvada, kad nėra jokių svarių priežasčių neįvesti antidempingo priemonių iš Indijos ir Korėjos importuojamam tiriamam produktui.
H. GALUTINĖS PRIEMONĖS
(82) Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos intereso, manoma, kad reikėtų įvesti galutines antidempingo priemones, siekiant užkirsti kelią tolimesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina iš Indijos ir Korėjos.
1. Žalos pašalinimo lygis
(83) Žalos pašalinimo lygis buvo apskaičiuotas taikant tą pačią metodiką, kuri yra išaiškinta laikinojo reglamento 116 konstatuojamojoje dalyje. Buvo nustatytas nežalingas kainų lygis, kuris padengtų Bendrijos pramonės gamybos sąnaudas ir leistų gauti pagrįsto pelno nesant importo dempingo kaina iš tiriamų šalių.
2. Galutinio muito forma ir dydis
(84) Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, kadangi žalos skirtumai buvo didesni už visiems tiriamiems eksportuojantiems gamintojams nustatytus dempingo skirtumus, galutinio muito dydis turėtų būti lygus pastariesiems skirtumams.
3. Procedūros nutraukimas
(85) Atsižvelgiant į išvadas dėl Lietuvos, Malaizijos (de minimis dempingo skirtumai) ir Kinijos (de minimis rinkos dalis) kilmės importo, procedūra šių šalių atžvilgiu turėtų būti nutraukta.
I. LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS IR GRĄŽINIMAS
(86) Atsižvelgiant į Indijos ir Korėjos eksportuojantiems gamintojams nustatytų dempingo skirtumų dydį ir atsižvelgiant į Bendrijos pramonei padarytos žalos rimtumą, daroma išvada, kad būtina galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinuoju antidempingo muitu, kuris buvo įvestas Reglamentu (EB) Nr. 837/2000, iki įvedamų galutinių muitų tarifų lygio.
(87) Atsižvelgiant į tai, kad procedūra dėl Malaizijos ir Kinijos kilmės importo nutraukiama, reikėtų grąžinti sumas, užtikrintas laikinuoju importo muitu, įvestu Reglamentu (EB) Nr. 837/2000 šių šalių kilmės importui,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems elektroniniams spalvoto vaizdo kineskopams, kurių ekrano įstrižainės ilgis (t. y. aktyvioji kineskopo dalis, matuojama tiesia linija) didesnis kaip 33 cm, bet ne didesnis kaip 38 cm, ekrano pločio ir aukščio santykis mažesnis kaip 1,5, o žingsnis (t. y. tarpas tarp dviejų tos pačios spalvos eilučių ekrano centre) ne mažesnis kaip 0,4 mm, kurių kilmės šalys Indija ir Korėjos Respublika (Korėja), klasifikuojamiems KN kodu ex85401111 (TARIC kodas 8540111194), įvedamas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito, taikomo grynajai o ties Bendrijos siena kainai iki muito, norma yra tokia:
Šalis | Muito norma (%) |
Indija | 20,5 |
Korėjos Respublika | 19,7 |
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų mokesčių.
2 straipsnis
Procedūra dėl importuojamų elektroninių spalvoto vaizdo kineskopų, apibrėžtų 1 straipsnio 1 dalyje, kurių kilmės šalys Lietuva, Malaizija ir Kinijos Liaudies Respublika, nutraukiama.
3 straipsnis
1. Sumos, užtikrintos laikinuoju antidempingo muitu, įvestu Reglamentu (EB) Nr. 837/2000 Indijos ir Korėjos Respublikos kilmės importui, galutinai surenkamos taikant šiuo reglamentu galutinai įvestą muito normą. Užtikrintos sumos, kurios viršija galutinę antidempingo muito normą, grąžinamos.
2. Sumos, užtikrintos laikinuoju antidempingo muitu, įvestu Reglamentu (EB) Nr. 837/2000 Malaizijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importui, grąžinamos.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge, 2000 m. spalio 17 d.