KOMISIJOS SPRENDIMAS
2004 m. spalio 20 d.
dėl valstybės pagalbos C 38/03 kurią įgyvendina Ispanija (tolesnė pagalba Ispanijos valstybinėms laivų statykloms restruktūrizuoti)
(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 3918)
(autentiškas tik tekstas ispanų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2005/652/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/97 dėl pagalbos tam tikroms restruktūrizuojamoms laivų statykloms (1),
atsižvelgdama į 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1540/98, nustatantį naujas pagalbos laivų statybai taisykles (2),
paprašiusi suinteresuotų šalių pateikti savo pastabas, remiantis anksčiau nurodytomis nuostatomis, (3) ir atsižvelgdama į šias pastabas,
kadangi,
I. PROCEDŪRA
(1)
Vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1013/97, Komisija 1997 m. rugpjūčio 6 d. sprendimu (4) leido skirti pagalbą Ispanijos valstybinėms laivų statykloms restruktūrizuoti, o jos suma sudarė apie 1,9 milijardų EUR. Ir pagal šį sprendimą, ir pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/97 pagalba buvo patvirtinta su sąlyga, kad restruktūrizavimo tikslais daugiau jokia pagalba neturėtų būti teikiama.
(2)
2000 m., 2001 m. ir 2002 m. valstybinė holdingo bendrovė „Sociedad Estatal de Participationes Industriales“ (toliau - SEPI) suteikė „IZAR Construcciones navales“ (toliau - IZAR) kapitalo įdėjimų, kurių bendra vertė sudaro 1 477 milijonus EUR. 2002 m. lapkričio 8 d. ir 2003 m. sausio 14 d. laiškuose Komisija paprašė pateikti informacijos šiuo klausimu.
(3)
Dėl sandorio, pagal kurį SEPI investavo į IZAR 1 477 milijonus EUR, 2003 m. gegužės 27 d. sprendimu Komisija pradėjo procedūrą, nustatytą EB steigimo sutarties 88 straipsnio 2 dalyje (toliau - procedūros pradėjimas). Ispanijos valdžios institucijos apie šį sprendimą buvo informuotos Komisijos 2003 m. gegužės 28 d. laiške.
(4)
2003 m. liepos 11 d., 2003 m. liepos 29 d., 2003 m. rugpjūčio 11 d., 2004 m. sausio 19 d., 2004 m. vasario 23 d., 2004 m. balandžio 14 d. ir 2004 m. liepos 26 d. laiškuose Ispanija pateikė savo pastabas dėl procedūros pradėjimo.
(5)
Pradėjusi procedūrą, Komisija 2003 m. rugsėjo 24 d. laiške gavo komentarus iš „Royal Van Lent Shipyard“, 2003 m. rugsėjo 24 d. laiške - iš šalies, prašiusios išsaugoti jos anonimiškumą, ir 2003 m. spalio 6 d. laiške - iš IZAR. Šie komentarai buvo perduoti Ispanijai 2003 m. spalio 13 d. laiške. Ispanija pateikė savo komentarus 2003 m. lapkričio 10 d. laiške. 2003 m. lapkričio 17 d. IZAR pirmosios instancijos teisme iškėlė bylą (5) prieš Komisiją, reikalaudama anuliuoti procedūros pradėjimą.
II. IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS
(6)
2000 m. liepos mėn. SEPI nusprendė sujungti visas valstybei priklausančias, karines ir civilines laivų statyklas, kurios tuo metu veikė kaip bendrovės, ir susijusią veiklą į vieną grupę. Todėl visas civilines laivų statyklas ir susijusią veiklą 2000 m. liepos 20 d. nupirko BAZAN ir sujungė į BAZAN, kuri po to pakeitė pavadinimą į IZAR.
(7)
IZAR civilinę veiklą daugiausia vykdo per „Astilleros de Cadiz“ („Cadiz“), „Astilleros de Puerto Real“ („Puerto Real“), „Astilleros de Sestao“ („Sestao“), „Astilleros de Sevilla“ („Sevilla“), „Juliana Constructora Gijonesa“ („Juliana“), „Fábrica de Manises“ („Manises“), „Astilleros de Fene“ („Fene“). IZAR taip pat turi tris daugiausia karinių laivų statyklas Ferole, Kartaginoje ir San Fernande.
(8)
Tyrimas apima šiuos SEPI kapitalo įdėjimus: 1 322,227 milijonus EUR (220 milijardų ESP), kurie buvo suteikti BAZAN 2000 m. liepos 28 d., 105,171 milijonus EUR, kurie buvo suteikti IZAR 2001 m., ir 50 milijonų EUR, kurie buvo suteikti IZAR 2002 m.
(9)
Sprendime dėl procedūros pradėjimo Komisija pažymėjo, kad kapitalas, kurį SEPI suteikė IZAR, gali suteikti ekonominės naudos civilinėms laivų statykloms, kurios jos vargu ar būtų gavusios iš komercinių šaltinių. Todėl tikėtina, kad šios priemonės sudarė pagalbą. Pagal savo pobūdį tokia pagalba gali iškreipti konkurenciją.
(10)
Todėl, remdamasi pastarojo laiko civilinių laivų statyklų istorija, Komisija įtarė, kad civilinės laivų statyklos gavo pagalbos per kapitalo įdėjimus, suteiktus IZAR, ir abejojo, ar tokia parama atitiks valstybės pagalbos laivų statybai taisykles. Todėl šios valstybės pagalbos procedūros tikslas yra išsiaiškinti, ar kuris nors IZAR suteiktas kapitalas suteikė naudos civilinėms laivų statykloms arba kitai civilinei veiklai.
III. SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS
(11)
Komisija gavo pastabų iš trijų šalių. Šalis, prašiusi išlaikyti anonimiškumą, pateikė bendrą pastabą dėl šios bylos ir valstybės pagalbos bylos C-40/00 (6). Ji pabrėžia, kad tirta pagalba stipriai iškreipė poilsinių laivų rinką. Kita bendra pastaba dėl šios bylios ir bylos C-40/00 buvo gauta iš „Royal van Lent Shipyard B.V.“. Bendrovė teigia, kad Ispanijos Vyriausybės per pastaruosius metus suteikta pagalba itin pakenkė daugeliui stambiųjų jachtų rinkos konkurentų.
(12)
Komisija taip pat gavo pastabų iš IZAR. IZAR teigia, kad aptariamiems kapitalo įdėjimams taikomas EB sutarties 296 straipsnis ir kad visos problemos dėl prekybos iškraipymo turėtų būti sprendžiamos, taikant bendradarbiavimo procedūrą, numatytą EB sutarties 298 straipsnyje. IZAR taip pat teigia, kad SEPI suteiktas kapitalas nėra valstybės ištekliai ir bet kokiu atveju jam galioja rinkos investuotojo principas. Galiausiai IZAR teigia, kad galimybė susigrąžinti visą pagalbą, kuri buvo suteikta Ispanijos laivų statykloms 1977 m., yra nepriimtina, kadangi tai yra esama pagalba.
IV. ISPANIJOS PASTABOS
(13)
Procedūros metu Ispanija pateikė Komisijai šiuos argumentus, kodėl, jos nuomone, aptariami kapitalo įdėjimai nėra susiję su jokia valstybės pagalba.
(14)
Pirma, Ispanija teigia, kad SEPI veikė kaip privatus rinkos ekonomikos investuotojas, siekiantis gauti kaip galima didesnį pelną, ir kad Komisija neįrodė, jog SEPI ištekliai gauti iš valstybės arba yra priskirtini valstybei.
(15)
Be to, kapitalas buvo investuotas pagal BAZAN bendrovei, kuri anksčiau buvo karinė bendrovė, skirtą planą. Kapitalas buvo investuotas, siekiant padengti tam tikras su šiuo planu, parengtu 1998 m., susijusias išlaidas. Ypač […] (7) milijonai EUR, susiję su taip vadinamu socialinių išlaidų, susijusių su priešpensinėmis išmokomis buvusiems BAZAN darbuotojams, atskyrimu. Ši suma 2000-2002 m. buvo išmokėta draudimo bendrovėms, kurios išmoka pensijas. Išaugę šių įsipareigojimų išlaidos, pasak Ispanijos, paaiškina papildomus SEPI kapitalo įdėjimus IZAR 2001 m. ir 2002 m.
(16)
Be to, tokioms socialinėms išlaidoms padegti BAZAN tiesiogiai kai kuriems priešpensinio amžiaus darbuotojams išmokėjo apie […] milijonų EUR.
(17)
Likusioji kapitalo įdėjimo dalis, kuri sudarė […] milijonų EUR, pasak Ispanijos, buvo reikalinga apmokėti investicijoms į naujos bendrovės IZAR karines sritis ir išaugusiam apyvartinio kapitalo, reikalingo karinėms statyboms, poreikiui patenkinti.
(18)
Ispanija taip pat nurodė, kad šios priemonės turėtų būti analizuojamos, vadovaujantis EB sutarties 296 straipsniu, kadangi kapitalas buvo suteiktas BAZAN, kuri, pasak Ispanijos, kapitalo įdėjimo metu buvo grynai karinė bendrovė.
(19)
Ispanija taip pat nesutinka su galimybe, kad pagalbos dalis, kuriai leidimas buvo suteiktas 1997 m., taps nesuderinama su bendrąja rinka, jei Komisija paskelbs, kad Ispanijos valstybinėms laivų statykloms buvo suteikta papildoma neteisėta pagalba.
(20)
Atsakydama į pastabas, kurias pateikė trečiosios šalys, Ispanija visiškai sutinka su viskuo, ką nurodė IZAR, ir neigia, kad IZAR vykdo svarbią veiklą prabangių jachtų sektoriuje.
(21)
Vėlesniame procedūros etape Ispanija pateikė papildomos informacijos, kurios prašė Komisija, t. y. įvertino IZAR civilinės veiklos nuostolius nuo 2000 m. liepos 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. ir pateikė informaciją apie IZAR pridėtines išlaidas, patirtas per šį laikotarpį.
V. VERTINIMAS
(22)
Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Remiantis susiklosčiusia Europos teismų bylų praktika, poveikio prekybai kriterijus yra tenkinamas, jeigu pagalbą gavusi firma vykdo ūkinę veiklą, kuri apima valstybių narių tarpusavio prekybą.
(23)
Pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punktą, kitos pagalbos rūšys, nurodytos Tarybos sprendime, priimtame kvalifikuota balsų dauguma remiantis Komisijos pasiūlymu, gali būti laikomos suderinamomis su bendrąja rinka. Komisija pažymi, kad Taryba, tuo remdamasi, priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1540/98 (toliau - „Laivų statybos reglamentas“), kuris galiojo nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. Nors Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1540/98 neteko galios 2003 m. gruodžio 31 d. ir Komisijos pranešime dėl taikomų taisyklių neteisėtai valstybės pagalbai vertinti nustatymo (8) juo nėra remiamasi, siekdama nuoseklios praktikos ir vadovaudamasi jo aiškinimu plačiąja prasme, Komisija šioje byloje ketina taikyti šį reglamentą.
(24)
Laivų statyba yra ūkinė veikla, kuri apima valstybių narių tarpusavio prekybą. Todėl pagalbai laivų statybai yra taikoma EB sutarties 87 straipsnio 1 dalis.
(25)
Komisija pažymi, kad pagal Laivų statybos reglamentą „laivų statyba“ reiškia savaeigių jūrinių komercinių laivų statybą. Komisija taip pat pažymi, kad IZAR stato šiuos laivus ir dėl to šiai bendrovei Reglamentas yra taikomas. Komisija taip pat pažymi, kad šio reglamento 2 straipsnyje yra teigiama, kad pagalba, suteikta laivų statybai, remontui ir techniniam pertvarkymui gali būti laikoma atitinkančia bendrosios rinkos reikalavimus tik tada, jei ji atitinka šio reglamento nuostatas. Ši nuostata taikoma ne tik pagalbai, suteiktai tokia veikla užsiimančioms įmonėms, bet ir su jomis susijusiems ūkio subjektams.
(26)
1997 m. rugpjūčio mėn., vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1013/97, Komisija išimties tvarka patvirtino pagalbos Ispanijos valstybinėms civilinėms laivų statykloms restruktūrizuoti paketą tam, kad iki 1998 m. pabaigos būtų atkurtas jų gyvybingumas. Įskaičiuojant anksčiau patvirtintą pagalbą, bendra paketo vertė sudarė 318 milijardų pesetų (1,9 milijardus EUR).
(27)
Suteikdama savo sutikimą, Taryba pabrėžė, jog pagalbos paketas yra suteikiamas „vieną ir paskutinį kartą“. Ispanijos Vyriausybė įsipareigojo, kad laivų statyklos nebegaus jokios pagalbos restruktūrizavimui, gelbėjimui, nuostoliams kompensuoti arba privatizuoti. Tai buvo nurodyta sąlygose, pridėtose prie Komisijos sprendimo, kuriuo buvo patvirtinta pagalba. Tai taip pat buvo pabrėžta Laivų statybos reglamento 5 straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmame punkte. Ši nuostata teigia, kad jokiai įmonei gelbėti arba restruktūrizuoti pagalba negali būti skirta, jeigu tokia pagalba jai buvo skirta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/97.
(28)
Todėl pagalba, viršijanti pagalbą, kuri buvo leista pagal pradinį 1997 m. rugpjūčio mėn. Komisijos sprendimą, turėtų būti laikoma nesuderinama su bendrąja rinka, jeigu ji nebus patvirtinta, remiantis kitu teisiniu pagrindu.
(29)
Komisija pažymi, kad laivų statybos įmonėms „Sestao“, „Puerto Real“, „Sevilla“, „Cadiz“ ir „Juliana“ buvo taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1013/97 ir anksčiau minėtas 1997 m. Komisijos sprendimas. „Manises“ ir „Fene“ (buvusi „Astano“) yra susiję įmonės, kadangi jos analizuojamu laikotarpiu priklausė laivų statybos bendrovei IZAR, todėl joms yra taikomas Laivų statybos reglamentas, vadovaujantis jo 1 straipsnio g punktu.
1. SEPI VAIDMUO
(30)
Savo sprendime pradėti oficialią procedūrą Komisija nurodė, kad SEPI veikė valstybės vardu, t. y. kad jos elgsena įvairiuose sandoriuose yra priskirtina valstybei. Ispanija tai užginčijo ir nurodė, kad veikia nepriklausomai nuo valstybės ir dėl to jos elgsena yra nepriskirtina valstybei. Bet kokiu būdu, Ispanijos nuomone, SEPI veikė kaip rinkos investuotojas, todėl lėšos, kurias SEPI suteikė šiuo atveju, negali būti traktuojamos kaip valstybės pagalba.
(31)
Komisija pažymi, kad SEPI yra valstybinė holdingo bendrovė, kuri yra tiesiogiai pavaldi Finansų ministerijai. Todėl ji yra laikoma valstybine įmone pagal 2000 m. liepos 26 d. Komisijos direktyvos 2000/52/EB (9), iš dalies pakeičiančios Direktyvos 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp šalių narių ir valstybinių įmonių skaidrumo nuostatas, kadangi dėl jos nuosavybės arba finansinio dalyvavimo joje valstybės valdžios institucijos tiesiogiai arba netiesiogiai gali SEPI daryti lemiamą įtaką.
(32)
Teismas apibrėžė, kada lėšos yra laikomos valstybės ištekliais. Pavyzdžiui, jis konstatavo, kad net jei sumos, atitinkančios aptariamą priemonę, nėra visą laiką saugomos Ižde, tas faktas, kad jos visą laiką yra valstybės žinioje ir dėl to jomis gali pasinaudoti kompetentingos valstybės valdžios institucijos, yra pakankamas tam, kad jos būtų priskirtos valstybės ištekliams (Teismo sprendimas byloje C-83/98 P Prancūzija prieš „Ladbroke Racing“ ir Komisiją (10)).
(33)
Teismas taip pat priėmė sprendimą (Teismo sprendimas C-482/99, „Stardust marine“ (11)), kuriame išdėstė kriterijus, pagal kuriuos pagalbos priemonė, kurią taiko valstybinė įmonė, yra priskirtina valstybei. Pasak Teismo, tai gali būti nustatyta, remiantis požymiais, kuriuos sąlygoja bylos aplinkybės, ir kontekstu, kuriame toji priemonė buvo taikyta.
(34)
Teismas pateikė tokius požymių pavyzdžius: valstybinės bendrovės integravimas į viešojo administravimo struktūras, jos veiklos pobūdis ir jos vykdymas rinkoje, laikantis įprastų konkurencijos su privačiais operatoriais sąlygų, teisinis įmonės statusas (tai yra ar jai yra taikoma viešoji teisė, ar įprasta bendrovių teisė), įmonės valdymo priežiūros, kurią vykdo valdžios institucijos, intensyvumas, arba bet kurie kiti požymiai, konkrečiu atveju rodantys, kad valdžios institucijos dalyvauja pritaikant priemonę arba jų dalyvavimo tikimybės nebuvimą, taip pat atsižvelgiant į priemonės apimtį, jos turinį arba jos sąlygas.
(35)
SEPI yra bendrovė, turinti ypatingą teisinį statusą, pavyzdžiui, su jos metine atskaitomybe viešajame Ispanijos registre negalima susipažinti. Bendrovės priežiūrą vykdo jos direktorių valdyba, kurios didelę dalį sudaro valstybės sekretoriai ir kiti asmenys, tiesiogiai susiję su Vyriausybe. Jos veiklos pobūdis apima valstybei priklausančių bendrovių privatizavimą, o ši veikla yra glaudžiai susijusi su viešąja politika. Be to, SEPI anksčiau jau yra vykdžiusi veiklą laivų statyklų srityje, kuri buvo vykdoma tokiu būdu, kurį būtų galima laikyti priskirtinu valstybei, pavyzdžiui, 1997 m. teikė dalį leidžiamos pagalbos restruktūrizavimui ir 1998 m. teikė neteisėtą pagalbą (12). Taip pat galima pažymėti, kad SEPI kitomis aplinkybėmis teikia valstybės pagalbą, pavyzdžiui Ispanijos anglies pramonei (13).
(36)
31 ir 32 punktai rodo, kad SEPI lėšos yra valstybės ištekliai. Be to, 32-35 punktai rodo, kad jos lėšų suteikimas laivų statybos bendrovėms, tiriamas šioje byloje, privalo būti laikomas priskirtinu valstybei tiek, kiek jos yra suteiktos rinkos ekonomikos principų neatitinkančiomis sąlygomis.
(37)
Finansiniams sandoriams tarp valstybės ir valstybinių bendrovių yra taikomas bendras principas, taip vadinamas rinkos ekonomikos investuotojo principas. Atsižvelgiant į tai, kad SEPI lėšos yra valstybės ištekliai, itin svarbu, kad SEPI savo ekonominiuose sandoriuose su savo laivų statybos dukterinėmis bendrovėmis (nepriklausomai nuo to, ar dukterinės bendrovės yra bendrovės, vykdančios ūkinę veiklą, ar tokių bendrovių holdingo bendrovės) veiktų, visiškai laikydamasi rinkos ekonomikos investuotojo principo.
(38)
Rinkos ekonomikos investuotojo principas išsamiai paaiškintas Komisijos komunikate valstybėms narėms (14) dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir 1980 m. birželio 25 d. Komisijos direktyvos 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp šalių narių ir valstybinių įmonių skaidrumo taikymo (15). Teismas taip pat konstatavo, pavyzdžiui byloje C-40/85 (16) kad būtų nustatyta, ar priemonė yra valstybės pagalba, galima įvertinant, kokia apimtimi įmonė galėtų gauti aptariamas sumas privataus kapitalo rinkoje tokiomis pačiomis sąlygomis. Jis taip pat teigia: „ypač, ar panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgdamas į grąžos gavimo tikimybę ir nevertindamas jokių socialinių, regioninės politikos ir sektorinių aspektų, būtų pasirašęs aptariamą kapitalą“.
(39)
Komisija neatmeta galimybės, kad SEPI suteiktos lėšos gali nebūti susiję su pagalba, jeigu SEPI veiksmai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Todėl Komisija tiriamuoju kapitalo įdėjimo atveju įvertins, ar SEPI veikė, laikydamasi rinkos investuotojo principo.
2. PAGALBA, SUSIJUSI SU SEPI KAPITALO ĮDĖJIMAIS BAZAN/IZAR
a) Pagalba grynai karinei bendrovei
(40)
Ispanija teigia, kad 2000 m. liepos 28 d., kai BAZAN gavo pagrindinį kapitalo įdėjimą, ji buvo grynai karinė bendrovė, kadangi ji dar nebuvo susijungusi su civilinėmis laivų statybos bendrovėmis, kurias ji neseniai įsigijo. Todėl Ispanija teigia, kad bet kokiai pagalbai, suteiktai BAZAN, bus taikoma išlyga, numatyta EB sutarties 296 straipsnyje.
(41)
Komisija su tuo nesutinka ir pažymi, kad tuo metu, kai kapitalas buvo suteiktas, BAZAN priklausė visos suinteresuotos civilinės laivų statyklos ir susijusi veikla. Tai, ar civilinė veikla BAZAN priklausė kaip 100 % valdomos dukterinės bendrovės, ar kaip turtas, negali būti aktualu. Taip pat galima pažymėti, kad civilinės dukterinės bendrovės buvo sujungtos į BAZAN po dviejų mėnesių. Tam, ar pagalba gali iškreipti konkurenciją tarp civilinių laivų statyklų bendrojoje rinkoje, yra svarbus galutinis gavėjo lėšų panaudojimas.
b) Lėšų naudojimas socialinėms išlaidoms padengti
(42)
Pradėdama procedūrą Komisija abejojo, ar socialinės išlaidos, susijusios su BAZAN praeitimi (iki 2000 m. liepos mėn.), buvo susijusios tik su karinių prekių gamyba, kadangi paaiškėjo, jog BAZAN praeityje yra pastačiusi kelis civilinius laivus. Todėl Komisija abejojo, ar lėšoms, suteiktoms šioms išlaidoms padengti, būtų taikomas EB sutarties 296 straipsnis.
(43)
Komisija pažymi, kad socialinėms išlaidoms, susijusioms su BAZAN praeitimi, iš tiesų buvo panaudota dalis suteikto kapitalo. Ispanija sugebėjo parodyti, kad išorinėms draudimo bendrovėms buvo suteikti […] milijonai EUR padengti priešpensinių išmokų buvusiems karinių laivų statyklų darbuotojams išlaidoms. Ši suma apima dalį kapitalo, suteikto 2000 m., ir visą kapitalą, suteiktą 2001 m. ir 2002 m. Papildomi kapitalo įdėjimai 2001 m. ir 2002 m. buvo grindžiami nenumatytai išaugusiomis šių priešpensinių išmokų išlaidomis. Ispanija taip pat nurodė, kad dar […] milijonų EUR BAZAN sumokėjo tiesiogiai tam tikriems priešpensinio amžiaus BAZAN darbuotojams.
(44)
Tačiau socialinės išlaidos, susiję su karine BAZAN praeitimi, neapima visos SEPI suteikto kapitalo sumos. Be to Komisijai nebuvo pateikta įtikinančios informacijos apie didesnio apyvartinio kapitalo poreikį karinių laivų statykloms bei nebuvo pateikta įtikinančių argumentų, kodėl investicijos į karinių laivų statybą turėtų būti finansuojamos tik iš nuosavo kapitalo, o ne daugiausiai iš paskolų, kaip paprastai būtų elgiamasi rinkoje. Todėl Ispanija neįrodė, kad visos lėšos, kurias SEPI suteikė IZAR, buvo panaudotos kariniams tikslams.
c) Civilinės veiklos nuostolių padengimas
(45)
Ispanija pateikė Komisijai įvertintus IZAR civilinės veiklos finansinius rezultatus už laikotarpį nuo 2000 m. iki 2003 m. Ši informacija rodo, kad bendras IZAR civilinės veiklos nuostolis sudarė 290 milijonus EUR, kaip parodyta 1 lentelėje.
1 lentelė
Įvertinti IZAR civilinės veiklos rezultatai 2000 m.-2003 m. (17)
(milijonais EUR)
„Gijon“
„Sestao“
„Pto Real“
„Sevilla“
„Cadiz“
„Fene“
„Manises“
Iš viso
2000
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
- 80,2
2001
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
- 103,6
2002
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
- 59,9
2003
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
- 46,4
Iš viso
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
- 290,1
(46)
Rezultatai pateikti, priskaičiavus pagautę, kuri turėjo ypatingos įtakos „Puerto Real“, „Sestao“ ir „Sevilla“ dėl to, kad tuo metu, kai jas už simbolinę kainą nusipirko BAZAN, šių bendrovių apskaitinė vertė buvo teigiama. Remiantis lentele, galima daryti išvadą, kad IZAR padengė iš viso 290 milijonus EUR nuostolių, kurie susidarė iš civilinės veiklos per laikotarpį nuo 2000 m. liepos 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d.
(47)
Be to, Ispanija pateikė informacijos apie pagrindines IZAR išlaidas, kurios, apskaičiuojant 1 lentelėje pateiktus rezultatus, nebuvo priskirtos civilinei veiklai. Pagrindinės išlaidos už laikotarpį nuo 2000 m. iki 2003 m. iš viso sudarė […] milijoną EUR. Civilinės veiklos dalis per šį laikotarpį sudarė […] % IZAR apyvartos. Tuo remiantis kaip kriterijumi pagrindinėms išlaidoms paskirstyti, iš civilinės veiklos per aptariamą laikotarpį susidarytų papildomas 74 milijonų EUR nuostolis.
(48)
Taigi, įvertinti IZAR nuostoliai iš civilinės veiklos per laikotarpį nuo 2000 m. iki 2003 m. iš viso sudarė 364 milijonus EUR.
(49)
Tuo metu, kai BAZAN įsigijo civilinę veiklą, jos finansiniai ištekliai buvo riboti (iki 1999 m. pabaigos nuosavas kapitalas siekė 100 milijonų EUR). Taip pat paaiškėjo, kad (remiantis IZAR metine atskaitomybe) ji iš karinės veiklos 2000-2002 m. patyrė apie […] milijonus EUR nuostolių. Todėl galima konstatuoti, kad IZAR civilinės veiklos nuostoliai turėjo būti padengti iš 2000 m. suteikto kapitalo įdėjimo.
(50)
Kitas klausimas, kurį reikia įvertinti, yra, ar panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgdamas į grąžos gavimo tikimybę ir nevertindamas visų socialinių, regioninės politikos ir sektorinių aspektų, būtų suteikęs naudoti aptariamą kapitalą. Teismas konstatavo, kad tai, ar kapitalo įdėjimas yra valstybės pagalba, galima nustatyti, įvertinant, kokia apimtimi įmonė būtų galėjusi gauti aptariamas sumas privataus kapitalo rinkose, pritaikius taip vadinamą privataus investuotojo kriterijų (18).
(51)
Remiantis Ispanijos pateikta informacija, yra aišku, kad civilinės bendrovės, kurias BAZAN nupirko 2000 m. liepos mėn., turėjo ekonominių sunkumų (žr. 2 lentelę).
2 lentelė
2000 m. liepos mėn. apskaitinė vertė ir finansinė rizika (įvertinta Ispanijos)
(milijonais EUR)
Bendrovė
Apskaitinė vertė
Įvertinta rizika
Įvertinta grynoji vertė
Bendrovės, kurias AESA pardavė BAZAN/IZAR:
„Puerto Real“
[…]
[…]
[…]
„Sestao“
[…]
[…]
[…]
„Sevilla“
[…]
[…]
[…]
Bendrovės, kurias SEPI pardavė BAZAN/IZAR
„Cadiz“
[…]
[…]
[…]
„Juliana“
[…]
[…]
[…]
„Manises“
[…]
[…]
[…]
„Fene“
[…]
[…]
[…]
Iš viso
130,5
192,6
- 62,1
(52)
Be to, nebuvo jokių požymių, kad sunki civilinės veiklos, kuri buvo nuostolinga kelerius metus, finansinė padėtis pagerės. Todėl galima atmesti galimybę, kad civilinė veikla, priklausanti BAZAN/IZAR, turint omenyje jos rezultatus praeityje ir numatytų restruktūrizavimo priemonių trūkumą, atneštų priimtinos grąžos. Tai taip pat patvirtina Ispanijos pateikta informacija, kurioje nurodoma, kad kiekvienais metais nuo 2000 m. kiekviena IZAR civilinė veikla buvo nuostolinga, su kai kuriomis nedidelėmis išimtimis.
(53)
Dėl šių priežasčių galima konstatuoti, kad IZAR nebūtų galėjusi gauti paskolų arba kapitalo privataus kapitalo rinkose savo civilinės veiklos nuostoliams padengti. Todėl kapitalo suteikimas šiai veiklai neatitiko privataus investuotojo kriterijaus. Dėl tų pačių priežasčių SEPI negalėjo tikėtis šio kapitalo grąžos. Todėl SEPI šiuos išteklius suteikė IZAR, nesilaikydama rinkos ekonomikos investuotojo principo. Todėl kapitalas, suteiktas civilinei veiklai, sudaro valstybės pagalbą IZAR. Ši valstybės pagalba buvo neteisėta, atsižvelgiant į tai, kad apie ją nebuvo pranešta Komisijai.
(54)
Taip pat galima daryti išvadą, kad ši pagalba buvo nesuderinama su bendrąja rinka, kadangi ji negali būti leista kaip pagalba restruktūrizavimui, nes dėl anksčiau nurodytų priežasčių laivų statybai ji nebuvo leidžiama. Ji taip pat negali būti leista kitai susijusiai veiklai, „Fene“ ir „Manises“, kadangi Ispanija nepateikė restruktūrizavimo plano. Pagalba taip pat negali būti patvirtinta pagal jokią kitą Laivų statybos reglamento nuostatą. Be to, remiantis turima informacija, pagalba negalėjo būti leista pagal jokią kitą išlygą, numatytą EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse.
(55)
Kaip buvo nustatyta sprendime dėl valstybės pagalbos C-40/00, IZAR 2000 m. rugsėjo 12 d. SEPI grąžino 192,1 milijoną EUR paskolas su palūkanomis. Lėšos 1999 m. buvo suteiktos bendrovėms „Juliana“, „Cadiz“ ir „Manises“, kurias vėliau 2000 m. liepos mėn. perėmė BAZAN/IZAR. Kaip nurodyta sprendime byloje C-40/00, informacija, susijusia su šios paskolos grąžinimu, bus pasinaudota šiame tyrime.
(56)
Remiantis informacija, gauta iš Ispanijos, į nurodytus civilinės veiklos 2000 m. nuostolius, pateiktus anksčiau, 1 lentelėje, anksčiau paminėtų paskolų grąžinimas neįskaičiuotas.
(57)
Akivaizdu, kad lėšomis, kurias SEPI suteikė 1999 m., pasinaudojo civilinės bendrovės „Juliana“, „Cadiz“ ir „Manises“. Tačiau, kadangi šios paskolos buvo grąžintos iš bendrų IZAR sąskaitų, šios trys bendrovės, kurios vėliau buvo padalintos į atskirus verslo padalinius, turėjo naudos dėl to, kad joms atitinkamų paskolų nebereikėjo grąžinti. Todėl yra aišku, kad IZAR, atlikusi mokėjimą iš savo išteklių, palengvino finansinę „Juliana“, „Cadiz“ ir „Manises“ paskolų grąžinimo naštą.
(58)
Komisija įvertino, ar IZAR grąžintos paskolos galėjo būti finansuotos iš naujos paskolos, IZAR gautos rinkos sąlygomis, lėšų. Dėl šio aspekto Komisija mano, kad be kapitalo įdėjimo 2000 m., kuris, kaip buvo aptarta anksčiau, buvo panaudotas civilinei IZAR veiklai paremti, IZAR finansinė padėtis būtų buvusi daug blogesnė, nei ji buvo. Dėl šios priežasties galima atmesti galimybę, kad, jeigu IZAR nebūtų gavusi neteisėtos ir nesuderinamos su bendrąja rinka pagalbos 364 milijonų kapitalo įdėjimo forma, ji būtų galėjusi gauti paskolą rinkos sąlygomis.
(59)
Todėl IZAR grąžinta SEPI 192,1 milijonų EUR suma turėtų būti traktuojama kaip tolesnis tiriamo kapitalo įdėjimo naudojimas IZAR civilinei veiklai. Dėl tų pačių priežasčių, kurios buvo išdėstytos anksčiau, aptariant nuostolių padengimą, šis lėšų panaudojimas civilinei veiklai neatitiko rinkos ekonomikos investuotojo principo, ir atitinkama suma, panaudota iš kapitalo įdėjimo IZAR, sudaro nesuderinamą su bendrąja rinka valstybės pagalbą IZAR.
(60)
Remdamasi anksčiau nurodytu vertinimu, Komisija daro išvadą, kad IZAR civilinėje veikloje pasinaudojo kapitalo įdėjimu, kurį SEPI suteikė IZAR 2000 m., gavusi 364 milijonus EUR nuostoliams padengti, kaip nurodyta 48 punkte, ir 192,1 milijoną EUR pagalbos, kaip nurodyta 51 punkte. Todėl bendra pagalbos suma sudaro 556,1 milijoną EUR. Papildomi SEPI kapitalo įdėjimai IZAR 2001 m. ir 2002 m. buvo panaudoti nenumatytai išaugusioms priešpensinių išmokų buvusiems karinių laivų statyklų darbuotojams išlaidoms padengti ir nėra pagalba.
(61)
Kadangi abejonės dėl nesuderinamos su bendrąja rinka valstybės pagalbos Ispanijos valstybinėms civilinėms laivų statykloms buvo patvirtintos, Komisija privalo įvertinti, kaip buvo pažymėta pradedant procedūrą, ar pagalbos dalis, skirta restruktūrizavimui 1997 m., bus laikoma nesuderinama su bendrąja rinka ir susigrąžintina.
(62)
Šiuo klausimu Komisija mano, kad, atsižvelgiant į Ispanijos ir IZAR šios procedūros metu pateiktas pastabas, nėra pagrindo manyti, jog pagalbos dalis, kuri buvo skirta restruktūrizavimui ir kuriai leidimas buvo suteiktas 1997 m., yra nesuderinama su bendrąja rinka. Taip yra dėl to, kad pagal sprendimą (19) kuriuo šiai pagalbai buvo suteiktas leidimas, Komisijos teisė reikalauti sugrąžinti pagalbą, kuriai leidimas buvo suteiktas 1997 m., baigėsi, pateikus paskutinę priežiūros ataskaitą (20)1999 m. spalio 13 d. Todėl 1997 m. patvirtinta pagalba, pasibaigus priežiūros laikotarpiui, tapo esama pagalba.
(63)
Ispanija nurodo, kad kapitalo įdėjimui yra taikytinas 296 straipsnis, todėl jam nėra taikytinos valstybės pagalbos taisyklės, kadangi laivų statyklų įsigijimo metu BAZAN buvo karinė bendrovė.
(64)
Civilinei veiklai finansinė pagalba buvo neginčytinai reikalinga tam, kad po 2000 m. birželio mėn. veiklą būtų galima tęsti. Vien tik tas faktas, kad ji sudarė laivų statybos bendrovės, kuri užsiėmė karine statyba, dalį, nepakeičia šių laivų statyklų ir susijusios veiklos pobūdžio. Todėl pagalbai tokiai veiklai yra taikomas Sutarties 87 straipsnis.
VI. IŠVADA
(65)
Komisija daro išvadą, kad Ispanija neteisėtai panaudojo 556 milijonų EUR pagalbos sumą, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Ji buvo suteikta 2000 m. kaip 1 322 milijonų EUR SEPI kapitalo įdėjimas IZAR, iš kurio 556,1 milijonas EUR buvo panaudotas civilinei IZAR veiklai.
(66)
Visa pagalba turėtų būti susigrąžinta iš dabartinių šios veiklos savininkų, IZAR,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės pagalba, sudaranti 556,1 milijonas EUR, kurią Ispanija neteisėtai suteikė IZAR, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su bendrąja rinka.
2 straipsnis
1. Ispanija turi imtis visų reikalingų priemonių tam, kad susigrąžintų iš IZAR 1 straipsnyje nurodytą pagalbą, kuri jos gavėjui buvo suteikta neteisėtai.
2. Pagalba turi būti susigrąžinta nedelsiant, laikantis nacionaliniuose įstatymuose nustatytų procedūrų, jeigu šiuose įstatymuose yra šį sprendimą yra leidžiama įvykdyti nedelsiant ir efektyviai. Nuo sugrąžintinos sumos turi būti apskaičiuotos palūkanos už laikotarpį nuo datos, kurią jos buvo suteiktos gavėjui iki jos faktinio susigrąžinimo. Taikytina palūkanų norma apskaičiuojama kaip bazinė norma, naudojama regioninės pagalbos dotacijos ekvivalentui apskaičiuoti. 4 punkte nurodyta palūkanų norma bus skaičiuojama kaip sudėtinė palūkanų norma visą 3 punkte nurodytą laikotarpį.
3 straipsnis
Ispanija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo turi informuoti Komisiją apie priemones, kurių ji ėmėsi ir kurių planuoja imtis tam, kad jį įgyvendintų. Ji šią informaciją pateiks, naudodamasi šio sprendimo I priede pateiktu klausimynu.
4 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Ispanijos Karalystei.
Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 20 d.