EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1718/2006/EB
2006 m. lapkričio 15 d.
dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 150 straipsnio 4 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
kadangi:
(1)
Europos audiovizualiniam sektoriui tenka itin svarbus vaidmuo Europos pilietiškumo kūrimosi procese, nes jis yra vienas pagrindinių Sąjungos bendrų ir visiems būdingų pagrindinių, socialinių ir kultūros vertybių perdavimo europiečiams, ypač jaunimui, instrumentų. Bendrijos parama siekiama suteikti Europos audiovizualiniam sektoriui galimybę remti kultūrų dialogą, didinti Europos kultūrų tarpusavio supratimą ir vystyti sektoriaus politinį, kultūrinį, socialinį ir ekonominį potencialą, sudarantį Europos pilietybės įgyvendinimo tikslo tikrą pridėtinę vertę. Tokios paramos tikslas yra sustiprinti sektoriaus konkurencingumą ir pirmiausia padidinti nenacionalinių Europos kūrinių rinkos dalį Europoje.
(2)
Taip pat yra būtina skatinti pilietinį aktyvumą ir labiau stengtis užtikrinti pagarbą žmogaus orumui, remti vyrų ir moterų lygybę ir kovoti prieš visas diskriminacijos ir atskirties formas, įskaitant rasizmą ir ksenofobiją.
(3)
Visi pagal šią programą patvirtinti veiksmai turėtų atitikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 11 straipsnį dėl išraiškos laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo.
(4)
Minėtos chartijos 22 straipsnyje nurodoma, kad Sąjunga turi gerbti kultūrų ir kalbų įvairovę. Todėl būtina atkreipti dėmesį į konkrečius mažesnių valstybių narių ir tų, kurios apima daugiau nei vieną kalbinę zoną, poreikius.
(5)
Bendrijos parama audiovizualiniam sektoriui skiriama atsižvelgiant į Sutarties 151 straipsnį.
(6)
Bendrijos parama audiovizualiniam sektoriui taip pat atitinka 2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos iškeltą naująjį strateginį tikslą: skatinti mokymą, užimtumą, ekonomikos reformą ir socialinę sanglaudą žiniomis paremtoje ekonomikoje. Savo išvadose Europos Vadovų Taryba konstatavo, kad „su turiniu susijusios pramonės šakos panaudodamos ir apjungdamos Europos kultūrų įvairovę, sukuria pridėtinę vertę“. Toks požiūris buvo patvirtintas 2003 m. kovo 20-21 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadose.
(7)
Bendrijos parama audiovizualiniam sektoriui grindžiama vertinga patirtimi, įgyta vykdant MEDIA I, MEDIA II, MEDIA Plus ir MEDIA - mokymas programas (4), nuo 1991 m. skatinusias Europos audiovizualinės pramonės vystymąsi, kas buvo aiškiai nustatyta vertinant tas programas.
(8)
Gauti rezultatai parodė, kad Bendrijos veiksmai turėtų būti orientuojami visų pirma į:
-
iki audiovizualinių produktų gamybos: Europos audiovizualinių kūrinių plėtojimo ir audiovizualinių įgūdžių įgijimo bei tobulinimo sritis, pastarąsias laikant sudėtine audiovizualinio ikigamybinio proceso dalimi,
-
po audiovizualinių produktų gamybos: platinimo, kino rodymo ir Europos audiovizualinių kūrinių rėmimo sritis,
-
skaitmeninimą, kuris turėtų būti lemiantis įnašas į audiovizualinio sektoriaus stiprinimą ir kuris turėtų tapti pagrindine MEDIA 2007 dalimi. Parama skaitmeninėms paslaugoms ir Europos katalogams yra viena iš programos prioritetinių sričių siekiant išspręsti Europos audiovizualinės rinkos susiskaidymą.
(9)
Media programa turėtų paskatinti kūrybinio proceso autorius (scenaristus ir režisierius) ir paraginti juos plėtoti ir diegti naujus kūrybos metodus, kurie padidintų Europos audiovizualinio sektoriaus novatoriškumą.
(10)
Atsižvelgiant į skirtingus taikymo būdus, naudotojus ir poreikius, yra daugiau nei viena kino rodymo technologijų skaitmeninimo platforma. MEDIA programos bandomieji projektai yra bandymai, parengiantys audiovizualiniam vystymuisi ateityje.
(11)
Parengiamasis veiksmas „Augimas ir Audiovizualinis sektorius: i2i Audiovizualinis sektorius“, papildantis MEDIA Plus ir MEDIA-mokymas programas yra naujas Bendrijos paramos audiovizualiniam sektoriui politikos įgyvendinimo etapas. Jis buvo konkrečiai parengtas tam, kad padėtų spręsti šio sektoriaus mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) problemą - ribotą galimybę gauti finansavimą. „Augimas ir audiovizualinis sektorius: i2i audiovizualinis sektorius“ veiksmo įvertinimas patvirtino, kad jis atitinka sektoriaus poreikius ir kad reikia ta pačia linkme tęsti Bendrijos veiksmus, tačiau juos reikia labiau priderinti prie konkrečių sektoriaus poreikių.
(12)
Europos audiovizualiniam sektoriui būdingas didelis augimo, naujovių ir dinamiškumo potencialas, rinkos susiskaidymas dėl kultūrų ir kalbų įvairovės ir atitinkamai didelis MVĮ bei labai mažų įmonių, kurios nuolat kenčia dėl kapitalo stokos, skaičius. Siekiant įgyvendinti Bendrijos paramą, reikėtų atsižvelgti į konkretų audiovizualinio sektoriaus pobūdį ir užtikrinti, kad su paramos dydžiu susijusios administracinės ir finansinės procedūros būtų kuo labiau supaprastintos ir suderintos su siekiamais tikslais ir sektoriaus praktika ir poreikiais.
(13)
Visoje ES viena pagrindinių kliūčių konkurencijai yra ta, kad beveik neegzistuoja bendrovių, besispecializuojančių audiovizualinio sektoriaus paskolų finansavimo srityje.
(14)
Komisija ir valstybės narės turėtų peržiūrėti savo paramą audiovizualiniam sektoriui, ypač parengiamojo veiksmo „Augimas ir audiovizualinis sektorius: i2i audiovizualinis sektorius“ rezultatus, siekdamos nustatyti - kaip parama ateityje gali supaprastinti specialistų pasiūlymų finansuoti paskolas MVĮ vystymąsi.
(15)
Valstybėse narėse jau sukurtas nacionalinius audiovizualinius projektus remiančias ir privatų kapitalą mobilizuojančias paskolų finansavimo sistemas reikėtų išnagrinėti siekiant nustatyti, ar šis kapitalas galėtų tapti prieinamas nenacionaliniams Europos projektams.
(16)
Didesnis su Europos audiovizualine rinka susijusios informacijos skaidrumas ir geresnis jos platinimas gali padidinti sektoriaus subjektų, ypač MVĮ, konkurencingumą. Tai galėtų sustiprinti privačių investuotojų pasitikėjimą padedant suprasti pramonės sektoriaus galimybes. Tai taip pat palengvina Bendrijos veiksmų vertinimą ir su jais susijusią tolesnę veiklą. Europos Sąjungos dalyvavimas Europos audiovizualinės observatorijos veikloje turėtų padėti pasiekti šiuos tikslus.
(17)
25 valstybių narių Bendrijoje bendradarbiavimas vis labiau tampa strategine priemone, skirta stiprinti Europos kino pramonės konkurencingumą. Todėl reikia didesnės paramos ES masto tinklų projektais visais MEDIA programos lygiais - mokymo, kūrimo, platinimo ir rėmimo. Tai pirmiausia taikytina bendradarbiavimui su atstovais iš valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą po 2004 m. balandžio 30 d. Reikėtų pažymėti, kad bet kokia audiovizualinio sektoriaus atstovų bendradarbiavimo strategija turėtų atitikti Bendrijos konkurencijos teisę.
(18)
Norint išspręsti sektoriaus struktūrines problemas ir siekiant, kad Europos audiovizualinis sektorius atlaikytų globalizacijos iššūkius, kino pramonei būtina visuomenės parama Europos, nacionaliniu, regiono ir vietos lygiu.
(19)
Europos Sąjungos šalys kandidatės ir ELPA šalys, kurios yra EEE susitarimo šalys, gali dalyvauti Bendrijos programose pagal su šiomis valstybėmis pasirašytus susitarimus.
(20)
Bendradarbiavimas tarp MEDIA ir Eurimages turi būti sustiprintas, tačiau neturėtų būti pasiekta integracija finansinių ir administracinių klausimų srityje.
(21)
2003 m. birželio 19-20 d. Salonikų Europos Vadovų Taryba priėmė „Darbotvarkę Vakarų Balkanams: žengiant Europos integracijos keliu“, numatančią, kad Bendrijos programos turėtų būti prieinamos šalims, dalyvaujančioms stabilizacijos ir asociacijos procese, remiantis Bendrijos ir tų šalių pagrindų susitarimais.
(22)
Kitos Europos valstybės - Europos Tarybos konvencijos dėl televizijos be sienų šalys yra sudėtinė Europos audiovizualinės erdvės dalis ir todėl joms turėtų būti suteikta galimybė, jei jos to pageidauja ir atsižvelgiant į biudžeto galimybes ar jų audiovizualinės pramonės prioritetus, dalyvauti šioje programoje arba pasinaudoti siauresne bendradarbiavimo formule remiantis papildomais asignavimais ir specialia tvarka pagal susitarimuose tarp atitinkamų šalių nustatytas sąlygas.
(23)
Suderintų tarpusavio interesų pagrindu plėtojamas bendradarbiavimas su trečiosiomis ne Europos šalimis gali sukurti pridėtinės vertės Europos audiovizualinėje pramonėje dėl europinių kūrinių reklamos, patekimo į rinką, platinimo, skleidimo ir eksploatavimo tose šalyse. Toks bendradarbiavimas turėtų būti plėtojamas remiantis papildomais asignavimais ir specialiais susitarimais, dėl kurių susitaria atitinkamos šalys.
(24)
Reikėtų įgyvendinti atitinkamas priemones, kuriomis siekiama apsisaugoti nuo pažeidimų ir sukčiavimo, išieškoti lėšas, kurios buvo prarastos, netinkamai išmokėtos ar panaudotos.
(25)
Šiuo sprendimu visai programos trukmei nustatomas finansinis paketas, kuris yra pagrindinis orientyras, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto disciplinos ir patikimo finansų valdymo (5) 37 punkte, biudžeto valdymo institucijai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu.
(26)
Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6).
(27)
Veiksmų stebėsenos ir vertinimo tvarka turėtų apimti išsamias metines ataskaitas, taip pat konkrečius, pamatuojamus, pasiekiamus, aktualius ir laike apribotus tikslus bei rodiklius.
(28)
Siekiant užtikrinti pereinamąjį procesą nuo MEDIA Plus ir MEDIA - mokymas programų prie šiuo sprendimu nustatytos programos, reikėtų numatyti pereinamojo laikotarpio priemones.
(29)
Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi, dėl veiksmo masto bei poveikio, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
NUSPRENDĖ:
I SKYRIUS
BENDRIEJI TIKSLAI IR BIUDŽETAS
1 straipsnis
Bendrieji programos tikslai ir prioritetai
1. Šiuo sprendimu laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m gruodžio 31 d. nustatoma Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programa (toliau - programa).
2. Audiovizualinis sektorius yra esminė kultūros vertybių perdavimo ir plėtojimo bei aukštos kvalifikacijos reikalaujančių, ateities poreikiams pritaikytų darbo vietų kūrimo priemonė. Sektoriaus kūrybiškumas teigiamai prisideda prie konkurencingumo ir didina jo kultūrinį patrauklumą visuomenei. Programa siekiama, sukuriant paveikų ir įvairų turinį kuriančią ir vertingu savo paveldu naudotis galinčią pramonę, ekonomiškai sustiprinti audiovizualinį sektorių, kad jis galėtų veiksmingiau įgyvendinti savo kultūrinius vaidmenis, bei padidinti nacionalinės paramos vertę.
Bendrieji programos tikslai yra šie:
a)
išsaugoti ir sustiprinti Europos kultūrų ir kalbų įvairovę ir kinematografinį bei audiovizualinį paveldą, užtikrinti jų prieinamumą visuomenei ir skatinti kultūrų dialogą;
b)
be kitų būdų, naudojantis ir didesniu rinkos dalyvių bendradarbiavimu, padidinti Europos audiovizualinių kūrinių apyvartą ir jų auditoriją Europos Sąjungoje ir už jos ribų;
c)
stiprinti Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą atviros ir konkurencingos Europos rinkos, kurioje yra geros įdarbinimo galimybės, sąlygomis, to siekti ir skatinant ryšius tarp audiovizualinio sektoriaus specialistų.
3.
a)
iki audiovizualinių produktų gamybos - audiovizualinės srities įgūdžių įgijimą bei tobulinimą ir Europos audiovizualinių kūrinių parengiamuosius darbus;
b)
po audiovizualinių produktų gamybos - Europos audiovizualinių kūrinių platinimą ir propagavimą;
c)
bandomuosius projektus siekiant užtikrinti, kad programa prisitaikytų prie rinkos pokyčių.
4.
a)
skatinti kūrybingumą audiovizualiniame sektoriuje ir Europos kinematografinio bei audiovizualinio paveldo pažinimą bei skleidimą;
b)
stiprinti Europos audiovizualinio sektoriaus struktūrą, ypač MVĮ;
c)
Europos audiovizualinio sektoriaus rinkoje sumažinti atotrūkį tarp šalių, kurių audiovizualinės srities gamybos pajėgumai yra dideli, ir šalių, kurių audiovizualinės srities gamybos pajėgumai yra maži ir (arba) geografinė teritorija ar kalbinė erdvė yra ribota;
d)
sekti ir remti su skaitmeninimu susijusį rinkos vystymąsi, įskaitant patrauklių skaitmeninių Europos filmų katalogų skaitmeninėse platformose rėmimą.
2 straipsnis
Finansinis paketas
1. Šios programos įgyvendinimo finansinis paketas 1 straipsnio 1 dalyje nurodytam laikotarpiui yra 754 950 000 EUR. Orientacinis šios sumos paskirstymas pagal sritis yra pateikiamas priedo II skyriaus 1.4 punkte.
2. Biudžeto valdymo institucija patvirtina metinius asignavimus neviršydama finansinės struktūros ribų.
II SKYRIUS
KONKRETŪS TIKSLAI LAIKOTARPIUI IKI AUDIOVIZUALINIŲ PRODUKTŲ GAMYBOS
3 straipsnis
Audiovizualinės srities įgūdžių įgijimas ir tobulinimas
1.
Sustiprinti Europos audiovizualinės srities specialistų įgūdžius parengiamųjų darbų, gamybos, platinimo ir (arba) skleidimo ir propagavimo srityse, siekiant pagerinti Europos audiovizualinių kūrinių kokybę ir potencialą. Programa pirmiausia remiama šių sričių veikla:
a)
scenarijų rašymo metodai, siekiant pagerinti Europos audiovizualinių kūrinių kokybę ir jų apyvartos galimybes;
b)
audiovizualinių kūrinių gamybos, platinimo ir propagavimo ekonominis, finansinis ir komercinis valdymas, kad europinės strategijos būtų nustatomos jau parengiamųjų darbų etape;
c)
skaitmeninių technologijų taikymas nuo pat pradžių Europos audiovizualinių programų gamyboje, postprodukcijoje, jas platinant, parduodant ir archyvuojant.
Taip pat turėtų būti imtasi priemonių siekiant užtikrinti specialistų ir instruktorių iš kitų šalių nei ta, kurioje vykdoma pagal 2 punkto a, b ir c papunkčius remiama mokymo veikla, dalyvavimą.
2.
Stiprinti audiovizualinio sektoriaus mokymo veiklos europinę dimensiją šiais būdais:
a)
remiant Europos mokymo srities specialistų jungimąsi į tinklus ir mobilumą, ypač:
-
Europos kino mokyklas,
-
mokymo institutus,
-
profesinio sektoriaus partnerius;
b)
rengiant instruktorius;
c)
remiant kino mokyklas;
d)
diegiant įstaigų, remiamų pagal 1 punkte nurodytą veiklą, koordinavimo ir propagavimo priemones.
3.
Skiriant specialias stipendijas sudaryti galimybę valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą po 2004 m. balandžio 30 d., specialistams dalyvauti 1 punkte nurodytoje mokymo veikloje.
1, 2 ir 3 punktuose nurodytos priemonės įgyvendinamos laikantis priede pateikiamų nuostatų.
4 straipsnis
Parengiamieji darbai
1.
a)
remti nepriklausomų prodiuserių bendrovių Europos ir tarptautinei rinkoms skirtų gamybos projektų parengiamuosius darbus;
b)
remti europinės produkcijos bendrovių ir projektų finansavimo planų rengimą, pirmiausia bendros gamybos finansavimo planus.
2. Komisija imasi priemonių užtikrinti, kad remiama profesinių įgūdžių gerinimo srities veikla ir šio straipsnio 1 dalyje nurodyta veikla viena kitą papildytų.
3. 1 ir 2 dalyse nurodytos priemonės įgyvendinamos laikantis priede pateikiamų nuostatų.
III SKYRIUS
KONKRETŪS TIKSLAI LAIKOTARPIUI PO AUDIOVIZUALINIŲ PRODUKTŲ GAMYBOS
5 straipsnis
Platinimas ir skleidimas
a)
stiprinti Europos platinimo sektorių, skatinant platintojus investuoti į nenacionalinių Europos filmų bendrą gamybą, įsigijimą ir propagavimą bei kurti suderintas rinkodaros strategijas;
b)
gerinti nenacionalinių Europos filmų apyvartą Europos ir tarptautinėje rinkoje imantis priemonių skatinti eksportą, platinimą visose laikmenose ir įtraukimą į kino teatrų programas;
c)
remti nepriklausomų prodiuserių bendrovių pagamintų Europos audiovizualinių kūrinių tarpvalstybinį skleidimą skatinant transliuotojų ir nepriklausomų prodiuserių bei platintojų bendradarbiavimą;
d)
skatinti Europos audiovizualinių kūrinių skaitmeninimą ir konkurencingos skaitmeninių kūrinių rinkos kūrimą;
e)
skatinti kino teatrus pasinaudoti skaitmeninio platinimo teikiamomis galimybėmis.
a-e punktuose nurodytos priemonės įgyvendinamos laikantis priede pateikiamų nuostatų.
6 straipsnis
Propagavimas
a)
gerinti Europos audiovizualinių kūrinių apyvartą užtikrinant, kad Europos audiovizualinio sektoriaus dalyviai galėtų patekti į profesionalias Europos ir tarptautines rinkas;
b)
gerinti Europos ir tarptautinės visuomenės galimybes susipažinti su Europos audiovizualiniais kūriniais;
c)
skatinti nacionalinių organizacijų, propaguojančių filmus ir audiovizualines programas, bendrus veiksmus;
d)
skatinti Europos kinematografinio ir audiovizualinio paveldo propagavimą ir visuomenės galimybių naudotis juo Europos ir tarptautiniu lygiu gerinimą.
Priemonės, nurodytos a-d punktuose, įgyvendinamos laikantis priede pateikiamų nuostatų.
IV SKYRIUS
BANDOMIEJI PROJEKTAI
7 straipsnis
Bandomieji projektai
1. Siekiant užtikrinti programos prisitaikymą prie rinkos pokyčių, ypač daug dėmesio skiriant informacinių ir ryšių technologijų diegimui ir naudojimui, programa gali būti remiami bandomieji projektai.
2. Įgyvendindama 1 dalį, Komisija konsultuojasi su techninėmis patariamosiomis grupėmis, kurias sudaro Komisijos siūlymu valstybių narių paskirti ekspertai.
V SKYRIUS
PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO TVARKA IR FINANSINĖS NUOSTATOS
8 straipsnis
Nuostatos dėl trečiųjų šalių
1.
a)
ELPA šalys, kurios yra EEE narės, remiantis EEE susitarimo nuostatomis;
b)
stojančios šalys, gaunančios pasirengimo stojimui į Europos Sąjungą strategijos teikiamą naudą, remiantis šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendraisiais principais ir bendrosiomis sąlygomis bei tvarka, nustatytais atitinkamai pagrindų susitarime ir Asociacijos tarybų sprendimuose;
c)
Vakarų Balkanų šalys, remiantis pagrindų susitarimais, kurie bus sudaryti su šiomis valstybėmis dėl jų dalyvavimo Bendrijos programose, nustatyta tvarka.
2. Programoje gali dalyvauti ir kitos, ne tik 1 dalyje nurodytos valstybės, kurios yra Europos Tarybos konvencijos dėl televizijos be sienų šalys, jei gaunamas papildomas finansavimas tokiomis sąlygomis, dėl kurių turi susitarti suinteresuotos šalys.
3. Suteikiant Europos trečiosioms šalims, kurioms taikomos 1 ir 2 dalys, galimybę dalyvauti programoje gali būti reikalaujama iš anksto išnagrinėti jų nacionalinės teisės aktų suderinamumą su Bendrijos teisės aktais, įskaitant 1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyvos 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (7), 6 straipsnio 5 dalį. Ši nuostata netaikoma 3 straipsnyje nurodytiems veiksmams.
4. Programa taip pat atvira bendradarbiavimui su kitomis trečiosiomis šalimis, sudariusiomis su Europos Sąjunga asociacijos arba bendradarbiavimo susitarimus, kuriuose yra audiovizualiniam sektoriui skirtų nuostatų, ir remiantis papildomais asignavimais bei specialiais susitarimais, dėl kurių turi būti susitarta. 1 dalyje nurodytos Vakarų Balkanų šalys, nepageidaujančios dalyvauti visoje programoje, gali bendradarbiauti pagal šią programą šioje dalyje numatytomis sąlygomis.
9 straipsnis
Finansinės nuostatos
1. Programos paramos gavėjai gali būti juridiniai ir fiziniai asmenys.
Nepažeidžiant susitarimų ir konvencijų, kurių Susitariančioji Šalis yra Bendrija, nuosavybės teisę į programos paramą gaunančias įmones, tiesiogiai ar per kontrolinį jų akcijų paketą, turi turėti ir išlaikyti valstybės narės ir (arba) valstybių narių nacionaliniai subjektai.
2. Komisija, atsižvelgdama į tai, kas yra gavėjai, ir į veiksmų rūšis, gali nuspręsti, ar galima juos atleisti nuo profesinių įgūdžių ir kvalifikacijos, kurių reikia veiklai arba darbo programai sėkmingai įgyvendinti, patikrinimo. Komisija taip pat gali atsižvelgti į remiamos veiklos pobūdį, atitinkamo audiovizualinio sektoriaus tikslinės auditorijos konkrečias ypatybes ir programos tikslus.
3. Atsižvelgiant į veiksmo rūšį, finansinė pagalba gali būti teikiama kaip subsidijos ar stipendijos, arba bet kokia kita priemonė, kurią leidžia 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8). Komisija taip pat gali skirti prizus už veiklą ar projektus, įgyvendintus vykdant programą. Atsižvelgiant į veiklos pobūdį, gali būti leidžiama taikyti vieneto sąnaudų skales arba finansuoti nustatyto dydžio suma, jei įnašai neviršija sumos, nurodytos Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (9), nustatančio išsamias Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles, 181 straipsnyje.
4. Nustatydama su skiriamos subsidijos dydžiu susijusius administracinius ir finansinius reikalavimus, pavyzdžiui, tinkamumo kriterijus ir finansinį pajėgumą, Komisija laikosi proporcingumo principo.
5. Pagal programą skiriama finansinė pagalba negali būti didesnė nei 50 % galutinių remiamos veiklos išlaidų. Tačiau priede numatytais konkrečiais atvejais ši dalis gali siekti 75 %. Be to, ši pagalba skiriama užtikrinant paramos skyrimo procedūrų skaidrumą bei objektyvumą.
6. Atsižvelgiant į specifinį bendrai finansuojamos veiklos pobūdį ir remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 112 straipsnio 1 dalimi, su remiamos veiklos įgyvendinimu tiesiogiai susijusias išlaidas Komisija gali laikyti atitinkančiomis reikalavimus finansavimui gauti, net jei dalį jų gavėjas patyrė prieš prasidedant atrankos procedūrai.
7. Remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 113 straipsnio 1 dalimi kartu su Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 172 straipsniu, bendras finansavimas visas arba iš dalies gali būti teikiamas natūra, jei tokių įnašų vertė nėra didesnė nei faktiškai patirtos ir apskaitos dokumentais įrodytos sąnaudos arba nei atitinkamoje rinkoje paprastai priimtinos sąnaudos. Patalpos, kuriomis leidžiama naudotis mokymo arba propagavimo tikslais, gali būti laikomos tokių įnašų dalimi.
8. Grąžintos pagal programą ir pagal MEDIA (1991-2006 m.) programas skirtos sumos ir atrinktų projektų nepanaudotos lėšos naudojamos programos MEDIA 2007 reikmėms.
10 straipsnis
Šio sprendimo įgyvendinimas
1. Komisija yra atsakinga už programos įgyvendinimą pagal priede išdėstytas nuostatas.
2.
a)
bendrųjų gairių visoms priede nurodytoms priemonėms;
b)
skelbiamų konkursų turinio, kriterijų nustatymo ir projektų atrankos tvarkos;
c)
klausimų, susijusių su metiniu vidiniu programos lėšų paskirstymu, įskaitant priemones, skirtas profesinių įgūdžių gerinimui, parengiamiesiems darbams, platinimui ir (arba) skleidimui ir propagavimui;
d)
veiklos stebėsenos ir vertinimo tvarkos;
e)
bet kokio pasiūlymo dėl Bendrijos lėšų, viršijančių 200 000 EUR sumą, skyrimo per metus vienam gavėjui mokymo ir propagavimo atveju, 200 000 EUR - parengiamųjų darbų atveju ir 300 000 EUR - platinimo atveju;
f)
7 straipsnyje numatytų bandomųjų projektų atrankos.
3. Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su visais kitais klausimais, priimamos 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.
11 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas.
2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.
3. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.
4. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
5. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.
12 straipsnis
MEDIA Desks
1. Europinis MEDIA Desks tinklas veikia kaip įgyvendinanti įstaiga platinant informaciją, ypač susijusią su tarpvalstybiniais projektais, apie programą nacionaliniu lygiu, gerinant informuotumą apie ją ir skatinant naudojimąsi ja, laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 3 dalies, kaip apibrėžta priedo II skyriaus 2.2 punkte.
2. Siekiant palengvinti specialistų keitimąsi informacija ir ryšius bei visuomenės informuotumą apie pagrindinius programos remiamus renginius, taip pat prizus ir apdovanojimus, skatinamas MEDIA Desks bendradarbiavimas naudojantis tinklais, pirmiausia kaimynystėje esančiais („proximity“) tinklais.
3.
a)
turėti pakankamai darbuotojų, turinčių profesinių ir kalbinių įgūdžių, kurių reikia darbui tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje;
b)
turėti tinkamą infrastruktūrą, ypač kompiuterinę įrangą ir ryšių priemones;
c)
dirbti tokiomis administracinėmis sąlygomis, kurios leidžia tinkamai atlikti jų užduotis ir išvengti interesų konfliktų.
13 straipsnis
Suderinamumas ir papildomumas
1. Įgyvendindama programą Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrą nuoseklumą ir suderinamumą su kitomis susijusiomis Bendrijos politikos kryptimis, programomis ir veiksmais, turinčiais įtakos mokymo ir audiovizualinei sritims.
2. Komisija taip pat užtikrina programos ir kitų Bendrijos programų švietimo, mokymo, mokslinių tyrimų ir informacinės visuomenės srityje koordinavimą.
3. Komisija užtikrina veiksmingus ryšius tarp šios programos ir kitų programų bei veiksmų mokymo ir audiovizualinėje srityse, kurios vykdomos Bendrijai bendradarbiaujant su šalimis, kurios nėra ES narės, ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pirmiausia Europos Taryba (Eurimages ir Europos audiovizualinė observatorija, toliau - Observatorija).
14 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija užtikrina, kad šiame sprendime nurodytiems veiksmams būtų taikomas išankstinis įvertinimas, stebėsena ir ex post įvertinimas. Įgyvendinant programą atsižvelgiama į stebėsenos ir vertinimo proceso rezultatus.
Komisija užtikrina reguliarų, išorinį ir nepriklausomą programos vertinimą. Tam, kad veiksmingai įvertintų programą, Komisija gali surinkti duomenis visai programos remiamai veiklai apžvelgti. Šiame įvertinime turėtų būti atsižvelgiama į 10 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytą Komiteto nustatytą stebėsenos ir vertinimo tvarką.
Šį stebėsenos procesą sudaro 2 dalies a ir c punktuose nurodytų pranešimų parengimas ir konkreti veikla.
2. Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Komisija teikia:
a)
ne vėliau kaip po trejų metų nuo programos veikimo pradžios - tarpinio vertinimo pranešimą apie pasiektus rezultatus ir šios programos įgyvendinimo kiekybinius bei kokybinius aspektus;
b)
ne vėliau kaip po ketverių metų nuo programos veikimo pradžios - Komunikatą dėl programos pratęsimo;
c)
pabaigus įgyvendinti programą ir iki 2015 m. gruodžio 31 d. - išsamų ex post įvertinimo pranešimą, apimantį programos įgyvendinimą ir rezultatus.
Komisija skelbia ir per Media Desks platina visus susijusius statistinius duomenis ir analizes.
3. Pagal 2 dalies a ir c punktus pateiktuose pranešimuose nurodoma programos pridėtinė vertė.
15 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
Veikla, pradėta iki 2006 m. gruodžio 31 d. remiantis Tatybos sprendimu 2000/821/EB (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 163/2001/EB (11), bus vykdoma iki pabaigos pagal šių sprendimų nuostatas.
Sprendimo 2000/821/EB 8 straipsnyje ir Sprendimo Nr. 163/2001/EB 6 straipsnyje numatytus komitetus pakeičia šio sprendimo 11 straipsnyje numatytas komitetas.
VI SKYRIUS
INFORMACIJA APIE EUROPOS AUDIOVIZUALINĮ SEKTORIŲ IR DALYVAVIMĄ EUROPOS AUDIOVIZUALINĖJE OBSERVATORIJOJE
16 straipsnis
Informacija apie Europos audiovizualinį sektorių
Europos Sąjunga prisideda didinant informacijos apie Europos audiovizualinį sektorių skaidrumą ir platinimą.
17 straipsnis
Dalyvavimas Europos audiovizualinėje observatorijoje
16 straipsnio įgyvendinimo tikslais Europos Sąjunga programos vykdymo laikotarpiu yra Observatorijos narė.
Europos Sąjungai santykiuose su Observatorija atstovauja Komisija.
18 straipsnis
Įnašas siekiant programos tikslų
a)
stiprindama Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą ir vystymosi galimybes šiomis priemonėmis: didinant skirtingose šalyse surinktų duomenų palyginamumą ir taip skatinant rinkos skaidrumą, užtikrinant ūkio subjektams galimybę gauti finansinę bei teisinę informaciją ir statistinius duomenis, ypač susijusius su valstybėmis narėmis, kurios įstojo į Europos Sąjungą po 2004 m. balandžio 30 d.;
b)
sudarydama geresnes sąlygas programos stebėsenai ir palengvindama jos vertinimą.
19 straipsnis
Stebėsena ir įvertinimas
Europos Sąjungos dalyvavimo Observatorijos veikloje stebėsena ir įvertinimas atliekami vykdant programos stebėseną ir įvertinimą pagal 14 straipsnį.
VII SKYRIUS
ĮSIGALIOJIMAS
20 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.
Priimta Strasbūre, 2006 m. lapkričio 15 d.