KOMISIJOS SPRENDIMAS
2009 m. birželio 17 d.
dėl valstybės pagalbos C 33/08 (ex N 732/07) kurią Švedija planuoja suteikti įmonei „Volvo Aero Corporation“ moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai
(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 4542)
(Tekstas autentiškas tik švedų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2009/838/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
suteikusi galimybę suinteresuotosioms šalims pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1), ir
atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2007 m. gruodžio 10 d. raštu Švedijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie priemonę, susijusią su pagalba, kurią ketino suteikti įmonei „Volvo Aero Corporation“. 2008 m. sausio 28 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos. Atsižvelgdamos į prašymą, 2008 m. kovo 18 d. raštu Švedijos valdžios institucijos pateikė tam tikrus atsakymus.
(2)
2008 m. balandžio 15 d. surengtas Švedijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų susitikimas, po kurio Komisija 2008 m. balandžio 21 d. išsiuntė dar vieną raštą prašydama pateikti papildomos informacijos. Švedijos valdžios institucijos atsakė į raštą ir pateikė papildomų pastabų 2008 m. birželio 2 d. rašte. Šiame rašte Švedijos valdžios institucijos paminėjo papildomą informaciją, be kita ko, vidinį susirašinėjimą e. pašto žinutėmis tarp pagalbą priimančios įmonės vadovybės atstovų. Ši papildoma informacija pateikta 2008 m. birželio 19 d.
(3)
2008 m. liepos 16 d. Komisija informavo Švediją apie savo sprendimą dėl pirmiau paminėtos priemonės pradėti procedūrą, kuri nurodoma EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas priemonės klausimu. Švedija pateikė pastabas 2008 m. spalio 17 d.
(4)
2008 m. spalio 28 d. faksu išsiųstu raštu savo pastabas pateikė buvęs „Volvo Aero“ valdybos pirmininkas ir generalinis direktorius Fred Bodin. 2008 m. spalio 31 d. raštu savo pastabas pateikė „GE Aviation“. 2008 m. lapkričio 3 d. e. paštu išsiųstu raštu savo pastabas pateikė „Volvo Aero“ padalinys „IF Metalls“.
(5)
2008 m. lapkričio 3 d. raštu Komisija persiuntė tas pastabas Švedijos valdžios institucijoms, kurios jas pakomentavo 2008 m. gruodžio 12 d.
(6)
2009 m. kovo 30 d. raštu Komisija iš Švedijos valdžios institucijų paprašė papildomos informacijos. Švedija atsakė į raštą 2009 m. balandžio 3 d.
2. PAGALBOS PRIEMONĖS TIKSLAS
(7)
Švedijos valdžios institucijos ketina suteikti „Volvo Aero“ (toliau - įmonė) pagalbą „General Electric“ (toliau - GE) „Boeing B787“ ir „B747-8“ orlaivių tipams sukurto variklio, vadinamo „GEnx“, dalių moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai (toliau - MTTV). 2004 m. gruodžio 15 d.„Volvo Aero“ ir GE sudarius partnerystės susitarimą dėl rizikos dalijimosi, pradėtas MTTV projektas.
(8)
„Volvo Aero“ kuria ir gamina civilinių ir karinių orlaivių variklių dalis. 2008 m. įmonės veiklos įplaukos buvo 359 mln. SEK (beveik 39 mln. EUR (3), o veiklos marža - 4,8 %. Įmonė, gaminanti dalis visiems originalios įrangos gamintojams: „General Electric“ (GE) ir „Pratt & Whitney“ (toliau - PW) Šiaurės Amerikoje ir „Rolls-Royce“ (toliau - RR) Europoje, yra nereikšminga dalyvė vadinamojoje antrinėje rinkoje (4).
(9)
„Volvo Aero“ yra „Volvo“ koncerno (toliau - koncernas) dalis. Koncernas visų pirma aktyviai veikia sunkvežimių, statybos įrangos ir autobusų sektoriuose. Grupė taip pat gamina pramoginių ir komercinių laivų variklius, dyzelinu varomus generatorius ir įrangą erdvėlaivių ir orlaivių pramonei (per patronuojamąją įmonę „Volvo Aero“) (5). 2008 m. koncerno veiklos įplaukos buvo 15 851 mln. SEK (beveik 1 704 mln. EUR), o veiklos marža - apie 5,2 %. „Volvo Aero“ pardavimai sudaro 2 % koncerno grynųjų pardavimų ir sukuria veiklos įplaukų.
(10)
„GEnx“ variklį kuria GE ir keletas įmonių, su kuriomis GE sudarė rizikos ir įplaukų dalijimosi susitarimą. Be „Volvo Aero“ tai yra 12 % turinti „Avio“ (Italija), kuri atsako už konstrukciją ir pavarų dėžės karterio gamybą; 5 % turinti „Techspace Aero“ (Belgija), kuri atsako už žemo slėgio kompresorius, ir kitos įmonės Japonijoje (IHI ir MHI, turinčios bendrą 15 % dalį) ir JAV.
(11)
Orlaiviui „B787“ skirtas „GEnx“ variklis buvo sertifikuotas 2008 m. kovo mėn., o „B747-8“ skirtą „GEnx“ variklį numatyta sertifikuoti 2009 m. viduryje. „B787“ ir „B747-8“ orlaivių modeliams iš viso patvirtinta 1120 užsakymų, tačiau „Boeing“ beveik dvejiems metams atidėjo „B787“ modelio gamybą ir faktiškai joks variklis dar nebuvo parduotas.
(12)
Dėl partnerių rizikos ir įplaukų dalijimosi susitarimo „Volvo Aero“ ekonominiai įsipareigojimai kuriant „GEnx“ variklį sudaro 5,6 % visų investicijų į variklį sąnaudų. „Volvo Aero“ atsako už tam tikrų „GEnx“ variklio dalių sukūrimą, būtent kompresoriaus konstrukcijos (angl. fan hub frame), žemo slėgio kompresoriaus rotoriaus (angl. booster spool), turbinos galinės konstrukcijos (angl. turbine rear frame), ventiliatoriaus gaubto (angl. after fan case) ir turbinos sandariklio (angl. high pressure turbine root seal), kurių MTTV sąnaudos iš viso sudaro 927 mln. SEK (beveik 100 mln. EUR).
(13)
Pasiūlytas MTTV projektas yra keturis kartus didesnis už bet kurį iki šiol įmonės vykdytą MTTV projektą, ir tai yra pirmas kartas, kai „Volvo Aero“ prisiima tokią didelę atsakomybę. Be to, darbas su „GEnx“ varikliu reiškia didelę techninę ir ekonominę riziką. „GEnx“ variklis turi sudėtingų lengvasvorių sudedamųjų dalių, kurios privalo būti pritaikytos naujai. Kuriant „GEnx“ variklio sudedamąsias dalis GE iškėlė plataus užmojo techninius tikslus - pasiekti mažas kuro sąnaudas, žemą triukšmo ir teršalų išmetimo lygį ir nedidelį svorį.
(14)
Švedijos valdžios institucijos numatė suteikti „Volvo Aero“ 362 mln. SEK (beveik 39 mln. EUR pagal keitimo kursą, kai pagalba buvo patvirtinta) grąžintiną avansą (6), kuris prilygsta 39 % visų pagalbos reikalavimus atitinkančių išlaidų. Pagalba dar neišmokėta, nes ją iš pradžių privalo patvirtinti Komisija. Švedijos valdžios institucijų nuomone, kompensacinis mechanizmas turėtų garantuoti 7,32 % paskolos pelną, t. y. daugiau negu dabartinė Švedijos orientacinė palūkanų norma (5,49 %, 2007 m.).
(15)
Avanso grąžinimas nustatomas atsižvelgiant į „Volvo Aero“ iš projekto gaunamas įplaukas (GE mokėjimus „Volvo Aero“). Švedijos valdžios institucijų 23 mlrd. SEK prognozės (7) pagrįstos tuo, kad iki 2028 m. planuojama parduoti 4 937 variklius. Kol bus pasiektos tokios apimtys, valstybė iš „Volvo Aero“ tikisi […] (8) % GE mokėjimų, įskaitant mokėjimus, pagrįstus kitais sukurtais „GEnx“ variklio modeliais. Kai pardavimai viršys 23 mlrd. SEK, „Volvo Aero“ ir toliau neribotą laiką mokės autorinį atlyginimą, kuris prilygsta […] % „GEnx“ variklių (išskyrus ateityje sukurtų variklių) metinės apyvartos.
(16)
„Volvo Aero“ paprašė pagalbos 2004 m. gruodžio 7 d. rašte Švedijos Vyriausybei, t. y. prieš pradėdama projektą. Švedijos valdžios institucijos 2004 m. gruodžio mėn. davė „Volvo Aero“ žodinį patvirtinimą, kad suteiks tam tikrą pagalbą MTTV projektui (tik nenurodydamos tikslios sumos arba pagalbos formos). Vyriausybė apie savo teigiamą požiūrį dėl pagalbos pranešė tik neoficialiai, Pramonės ministerijos telefoninio pokalbio metu.
(17)
„Volvo Aero“ nurodo, kad pasitikėjo šiuo patvirtinimu ir 2004 m. gruodžio 15 d. pasirašė susitarimą su GE, nepaisydama to, kad įmonė iš Vyriausybės dėl pagalbos neturėjo jokio raštiško patvirtinimo. Švedijos valdžios institucijos oficialiai patvirtino pagalbą tik 2007 m. birželio 14 d., kai, remiantis Švedijos valdžios institucijų parodymais, išaiškėjus „Volvo Aero“ dalies projekte apimčiai, pavedė Valstybės skolos valdybai įforminti paskolą. Tuo metu didelė MTTV projekto dalis jau buvo baigta.
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(18)
Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl abejonių, kurios išvardytos toliau.
(19)
Komisijai kilo abejonių dėl Švedijos nurodyto rinkos nepakankamumo, t. y. su tokio tipo projektais susijusios neproporcingos informacijos apie finansavimą (9). Kadangi „Volvo Aero“ nėra finansiškai nepriklausoma nuo „Volvo“ koncerno ir projekto sąnaudos de facto finansuotos iš „Volvo Aero“ apyvartinių pinigų srautų ir koncerno bendro pinigų fondo, buvo suabejota, ar „Volvo Aero“ iš tikrųjų trūksta lėšų dalyvauti „GEnx“ projekte.
(20)
Komisija suabejojo pagalbos skatinamuoju poveikiu ir reikalingumu, taip pat kokiu mastu pagalba buvo lemiamas veiksnys „Volvo Aero“ pradėti projektą, kadangi oficialiai ji buvo patvirtinta tik tada, kai beveik pusė projekto buvo baigta. Komisijos nuomone, tarp Vyriausybės ir įmonės vykusios žodinės derybos negalėjo pakeisti oficialios pagalbos skyrimo procedūros.
(21)
Remdamasi grąžintino avanso tvarka Komisija suabejojo pagalbos proporcingumu. Komisijai nuogąstavo, kad valstybė, o ne „Volvo Aero“ prisiėmė valiutos kurso riziką.
(22)
Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija manė, kad pagalbos poveikis konkurencijai yra ribotas, kadangi pagalbos gavėjas turi labai mažą rinkos dalį (2 % didelių civilinių orlaivių variklių rinkos). Komisija vis dėlto pakvietė konkurentus ir kitas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl konkurencijos poveikio.
4. ŠVEDIJOS IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(23)
Atsižvelgdama į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (10), 20 straipsnio 2 dalį ir atsiliepdama į viešą skelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (11), Komisija priėmė Švedijos valdžios institucijų, buvusio „Volvo Aero“ valdybos pirmininko ir generalinio direktoriaus, „GE Aviation“ ir „Volvo Aero“ padalinio „IF Metalls“ pastabas.
4.1. Švedijos pastabos
4.1.1. Rinkos nepakankamumas
(24)
Komisijos abejonėms dėl rinkos nepakankamumo išsklaidyti ir rinkos nepakankamumo atsiradimui šiuo atveju paaiškinti Švedijos valdžios institucijos pateikė informaciją, kuria pabrėžė tinkamo vidaus ir išorės finansavimo prieinamumą ir „Volvo“ koncerno nuostatas dėl išorės finansavimo šaltinių ir valstybinės pagalbos naudojimo.
(25)
Švedija pateikė daugiau informacijos apie „Volvo“ koncerno finansavimo politiką ir koncerno paskolos „Volvo Aero“ taisykles bei sąlygas. Ši informacija rodo, kad bendras koncerno pinigų fondas greičiausiai buvo neatidėliotina būtinoji priemonė, kad „Volvo Aero“, laukdama sutartos valstybės pagalbos, galėtų vykdyti savo sutartinius įsipareigojimus GE. Tokios paskolos pratęsimas būtų galėjęs sutrikdyti kitos koncerno veiklos finansavimą ir dėl to nėra jokia ilgalaikė alternatyva.
(26)
Dėl išorės finansavimo galimybės Švedija paaiškino, kodėl nebuvo jokios galimybės projektui gauti išorės finansavimą. „Volvo“ koncernas niekada nėra gavęs panašios į grąžintiną avansą paskolos iš jokio komercinio banko arba finansų įstaigos. „Volvo“ koncernas paprastai neima paskolų iš komercinių bankų, jei grąžinimo terminas viršija 10 metų, o reikalaujamo grąžintino avanso terminas - 20 metų. Bankas „Nordea“, kurio paslaugomis dažniausiai naudojasi „Volvo“ koncernas, nenorėjo „Volvo“ koncernui siūlyti 20-30 metų trukmės paskolos.
4.1.2. Skatinamasis poveikis
(27)
Švedijos valdžios institucijos paaiškino pagrindines laikotarpių tarp pradinio Vyriausybės patvirtinimo suteikti pagalbą, MTTV projekto pradžios ir oficialaus pagalbos patvirtinimo atsiradimo priežastis. Remiantis Švedijos nuomone, Vyriausybė 2004 m. patvirtino suteiksianti „Volvo Aero“ pagalbą. Dėl keleto objektyvių priežasčių, tokių kaip iki 2006 m. rudens buvusi neaiški projekto apimtis ir 2006 m. rinkimai, pagalbos patvirtinimas įformintas tik 2007 m.
(28)
Švedija pateikė dokumentaciją, rodančią, kad 2004 m. „Volvo Aero“ gautas aiškus ir teigiamas pagalbos patvirtinimas turėjo skatinamąjį poveikį, kadangi įmonė galėjo įsitraukti į „GEnx“ projektą. Švedijos valdžios institucijos pabrėžė, kad Vyriausybė siekė, kad „Volvo Aero“ pasitikėtų pateiktu patvirtinimu ir remdamasi juo būtų pasirengusi pasirašyti susitarimą su GE. Komisijai buvo persiųsta vidinė dokumentacija, rodanti, kad Vyriausybės patvirtinimas tikrai parodė tuometinius Švedijos valdžios institucijų ketinimus.
(29)
Remdamosi 2004 m. Vyriausybės patvirtinimu, dėl kurio įmonė pakeitė savo poziciją, Švedijos valdžios institucijos mano, kad oficialus pagalbos suteikimas 2007 m. buvo tik Vyriausybės 2004 m. de facto pateikto pagalbos pasiūlymo įforminimas. Švedijos valdžios institucijų nuomone, laikotarpis nuo Vyriausybės patvirtinimo iki jo įforminimo nereiškia, kad buvo koks nors netikrumas dėl faktinio pagalbos išmokėjimo. Be to, Švedijos valdžios institucijos pabrėžė, kad oficialus sprendimas dėl pagalbos suteikimo buvo priimtas, kai vis dar buvo vykdoma didelė MTTV darbo dalis.
(30)
Švedijos valdžios institucijos taip pat pakartojo, kad dėl „GEnx“ projekto išskirtinio pobūdžio, jo dydžio ir apimties bei su tuo susijusios techninės ir ekonominės rizikos paskola buvo būtina sąlyga, kad „Volvo Aero“ su GE sudarytų susitarimą. Valdžios institucijos pateikė išsamią informaciją apie su projektu susijusią ekonominę ir techninę riziką pradiniu etapu, įforminus grąžintiną avansą 2007 m. viduryje ir po to. Turint omenyje techninę ir finansinę riziką GE iš pradžių rimtai abejojo dėl „Volvo Aero“ įtraukimo į „GEnx“ projektą, kadangi įmonė turėjo tik ribotą variklio dalių kūrimo patirtį. Didelė techninė ir ekonominė rizika iškilo 2007 m. viduryje ir vėliau vykstant MTTV darbui, taip pat dėl mažesnių nei iš pradžių planuota orlaivių su „GEnx“ varikliais pardavimų.
(31)
Remiantis Švedijos valdžios institucijų nuomone, „Volvo Aero“ padėtis de facto (kad MTTV projektas buvo vykdomas koncerno ir įmonės vidaus priemonėmis) nereiškia, kad visoms koncerno įmonėms buvo prieinamas ilgalaikis arba rizikos pasidalijimu grindžiamas finansavimas. Pasirašiusi susitarimą su GE „Volvo Aero“ prisiėmė sutartinius įsipareigojimus tęsti projektą. Bet kokia neveikimo forma būtų turėjusi dramatiškų pasekmių, pavyzdžiui, susitarimo sulaužymas ir darbų vėlavimas, prarasta reputacija ir rizika būti laikomu nepatikimu partneriu. Dėl to bendro koncerno pinigų fondo panaudojimas buvo priverstinė būtinybė, bet negalėjo atstoti ilgalaikio finansavimo. Švedijos valdžios institucijos pabrėžė, kad dėl laukiamos valstybės pagalbos vėlavimo įmonės pinigų srautų padėtis buvo kaip niekad sudėtinga.
4.1.3. Pagalbos proporcingumas
(32)
Švedijos valdžios institucijos pateikė argumentų, rodančių, kad „Volvo Aero“, o ne valstybė prisiima valiutos kurso riziką. Be to, jos tvirtino, kad priemonė yra proporcingesnė, kadangi avansas grąžinamas remiantis pardavimų įplaukomis (neatsižvelgiant į valiutą), o ne parduotų vienetų kiekiu, nes tai taip pat apima atsarginių dalių pardavimus. Švedijos valdžios institucijos toliau tvirtino, kad būtent dėl avanso grąžinimo tvarkos pagalba tampa proporcinga.
4.1.4. Konkurencijos iškraipymas
(33)
Švedijos valdžios institucijos pripažino ribotą konkurencijos ir prekybos iškraipymą. Jos pabrėžė, kad konkurentų išstūmimo rizika yra ribota, kadangi kiekvienas variklių projektas daugeliui sudedamųjų dalių gamintojų reiškia naują galimybę dirbti naujame MTTV projekte. Remiantis Švedijos valdžios institucijų nuomone, pagalba tik nežymiai padidins įmonės rinkos dalį, kadangi „GEnx“ projektas pakeis ankstesnę CF6-80 programą. Gaudama šią pagalbą įmonė pagaliau galėtų dirbti su civilinių orlaivių variklių sudedamųjų dalių kūrimu ir gamyba.
4.2. Suinteresuotųjų šalių pastabos
(34)
Buvęs „Volvo Aero“ valdybos pirmininkas ir generalinis direktorius Fred Bodin pateikė išsamią derybų su GE ir Vyriausybe informaciją. Žinodama, kad „Volvo Aero“ gaus pagalbą - tai matyti 2004 m. gruodžio 15 d. rizikos ir įplaukų dalijimosi susitarime su GE - valdyba priėmė sprendimą pasirašyti susitarimą su GE „GEnx“ projekto galimų pasekmių pinigų srautams sąlygomis. Fred Bodin pabrėžė, kad Vyriausybė aiškiai ir neabejotinai patvirtino suteiksianti pagalbą ir kad be aiškių veiksmų iš Vyriausybės pusės jis nebūtų leidęs sudaryti susitarimą su GE.
(35)
„GE Aviation“ pastabose buvo derybų procesą su GE paaiškinančios informacijos, iš kurios matyti, kad GE abejojo, ar „Volvo Aero“ turi pakankamai techninių ir finansinių išteklių dalyvauti „GEnx“ projekte, didžiausiame MTTV projekte, kokiame „Volvo Aero“ iki šiol buvo dalyvavusi. Įmonė ne kartą leido GE suprasti, kad Vyriausybės pagalba projektui visiškai lėmė „Volvo Aero“ sprendimą kaip rizikos dalijimosi šalis įsijungti į „GEnx“ projektą. Be to, „Volvo Aero“ paaiškino, kad susitarimą sudarė remdamasi Vyriausybės ir įmonės susitarimu, kad Vyriausybė suteiks įmonei tą paskolą. GE taip pat pabrėžė, kad „GEnx“ programa iki šiol yra rizikinga.
(36)
Profesinės sąjungos savo pastabose atkreipia dėmesį, kad Švedijai ir „Volvo Aero“„GEnx“ programa yra nauja ir unikali. Ankstesnis „Volvo Aero“ darbas civiliniame sektoriuje buvo variklio dalių gamyba, tuo tarpu didelė naujojo projekto dalis apims naujų variklio dalių kūrimą. „GEnx“ programa yra svaresnė negu ankstesnis bendradarbiavimo projektas su „Rolls Royce“.
(37)
Profesinės sąjungos išreiškė savo nuogąstavimus dėl orlaivių rinkos, kurioje „Volvo Aero“ yra nedidelė dalyvė. Toks programos tipas yra reikšmingas įmonės veiklai pasaulinėje rinkoje tęsti. Profesinės sąjungos žino programos ekonominių sąlygų ir problemų poveikį „Volvo Aero“, taip pat galimybes, kurias suteikia valstybės paskola. Be valstybės pagalbos „Volvo Aero“ niekada nebūtų galėjusi dalyvauti tokioje didelėje programoje.
(38)
Jų nuomone, iki šiol tebėra didelė techninė rizika, kadangi kūrimas dar nėra baigtas. Be to, iki šiol išlieka didelė ekonominė rizika, kadangi gauti užsakymai ne visada baigiasi pardavimais, be kita ko, dėl ekonominio nuosmukio. Profesinėms sąjungoms neramu dėl „Volvo Aero“ pinigų srautų padėties neigiamų pasekmių, kurios bus rimtesnės nei bet kada, jei nebus išmokėta valstybės pagalba.
4.3. Švedijos komentarai dėl trečiųjų šalių pastabų
(39)
2008 m. gruodžio 12 d. raštu Švedijos valdžios institucijos pakomentavo trečiųjų šalių pastabas, kita vertus, suteikė papildomos informacijos, kuri pagrįsta išsamiais duomenimis iš „Volvo Aero“, rodančiais, kad grąžintinas avansas buvo sąlyga, kurią įvykdžiusi „Volvo Aero“ galėjo sudaryti susitarimą su GE.
(40)
Švedijos valdžios institucijos pritarė GE ir profesinių sąjungų nuomonei, kad „GEnx“ buvo ypatingas uždavinys „Volvo Aero“ ir kad akivaizdžių techninių problemų kupinas MTTV darbas tęsiasi. Be to, remiantis Švedijos valdžios institucijų nuomone, šios pastabos atitinka iš „Volvo Aero“ buvusio valdybos pirmininko ir generalinio direktoriaus Fred Bodin gautą informaciją. Ši informacija taip pat rodo aiškią derybų su GE ir Vyriausybės patvirtinimo dėl pagalbos suteikimo sąsają.
4.4. Kita Švedijos pateikta informacija
(41)
Atsakydama į Komisijos 2009 m. kovo 30 d. raštą Švedija pateikė papildomos informacijos apie koncerno vidaus finansavimą, kad paaiškintų, kodėl „Volvo“ neprisidėjo prie ilgalaikio GE projekto finansavimo. Turėdamos omenyje, kad dėl pavėluoto įforminimo galėjo būti suabejota rinkos nepakankamumu ir skatinamuoju poveikiu, Švedijos valdžios institucijos pranešė, kad jos pasirengusios sutikti su pagalbos, apie kurią pranešta iš pradžių, sumos pakeitimu.
(42)
2007 m. birželio 14 d, t. y. tą dieną, kai Vyriausybė priėmė oficialų sprendimą suteikti pagalbą, „Volvo Aero“ jau buvo de facto padengusi apie 66,5 % reikalavimus atitinkančių išlaidų. Tai yra daugiau negu iš pradžių planuota 60 % suma. Todėl pagalba turėjo būti sumažinta iki 33,5 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurios sudaro maždaug 304 mln. SEK (beveik 33 mln. EUR), palyginti su 362 mln. SEK (beveik 39 mln. EUR), kaip planuota iš pradžių.
5. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS
5.1. Valstybės pagalbos buvimas
(43)
Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, vertinama priemonė patenka į Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. Šios išvados neginčijo nė viena šalis.
(44)
Priemonė susijusi su paskola, kurią Švedijos valstybės skolos valdyba suteikė „Volvo Aero“. Priemonę sudaro valstybės ištekliai, kadangi jais disponuoja parlamentas, o jų naudojimo taisykles priima Švedijos Vyriausybė. Priemonė yra atrankinė, kadangi ji skirta tik vienai įmonei, būtent „Volvo Aero“, kuri yra didelė prekybą su kitomis valstybėmis narėmis vykdanti įmonė. Priemonė suteikia „Volvo Aero“ pranašumą, kadangi įmonė gauna lėšų tokiomis sąlygomis, kokių negali pasiūlyti rinka. Dėl to priemonė laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
5.2. Priemonės teisėtumas
(45)
Švedijos valdžios institucijos pranešdamos apie priemonę prieš ją skiriant, įvykdė savo įsipareigojimus atsižvelgiant į EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Priemonė bus įgyvendinta tik gavus Komisijos patvirtinimą, kaip apibrėžta EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje.
6. SUDERINAMUMAS SU BENDRĄJA RINKA
(46)
Komisija įvertino priemonę atsižvelgdama į Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, ypač remdamasi pagalbos MTTV nuostatomis, kurios nuo 2007 m. sausio 1 d. vadinamos Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistema (12) (toliau - MTTVN sistema).
6.1. Rinkos nepakankamumas
(47)
Siekiant tinkamai įvertinti pagalbą dideliam MTTV projektui, būtina įvertinti priemonės tikslus, ypač kokias rinkos nepakankamumo problemas ketinama spręsti. Tik kai rinkos jėgos pačios negali pasiekti ekonomiškai naudingo rezultato, laikoma, kad yra rinkos nepakankamumas. Švedijos valdžios institucijos savo pranešime paaiškino, kad dėl nepakankamos ir neproporcingos informacijos įmonė negalėjo gauti privataus finansavimo, kuris grindžiamas „GEnx“ projekto rizikos dalijimusi, nes projektas pasižymi didele technine rizika ir pelnu po ilgo laikotarpio.
(48)
Ankstesniuose sprendimuose Komisija pripažino, kad yra toks rinkos nepakankamumas, susijęs su didelių programų finansavimu aviacijos ir kosmoso sektoriuje (13). Vis dėlto tai nereiškia, kad dėl kiekvieno projekto šiame sektoriuje kyla rinkos nepakankamumo problema. Akivaizdu, kad kai kuriais atvejais įvairios sektoriaus įmonės galėjo finansuoti naują projektą savomis arba finansų rinkos priemonėmis. Šioje konkrečioje nagrinėjamoje byloje Komisija turi įvertinti rinkos nepakankamumo buvimą ir jo apimtį.
(49)
Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija iškėlė klausimą, ar rinkos nepakankamumas yra, kadangi Vyriausybės oficialus sprendimas suteikti pagalbą pateiktas labai vėlyvu programos etapu, kai „Volvo Aero“ jau buvo finansavusi projektą iš įmonės apyvartinių pinigų srautų ir bendro koncerno pinigų fondo. Todėl Komisija suabejojo, ar finansavimas de facto iš koncerno bendro pinigų fondo galėjo būti ilgalaikis „GEnx“ projekto finansavimas.
(50)
Komisija atkreipia dėmesį į informaciją, kurią Švedijos valdžios institucijos pateikė apie „Volvo“ koncerno finansų politiką, įskaitant koncerno vidinės paskolos „Volvo Aero“ taisykles ir sąlygas. Šia informacija bandyta parodyti, kad finansavimas iš bendros koncerno pinigų fondo sistemos negalėjo būti suprastas kaip ilgalaikis „GEnx“ projekto finansavimas. Toks finansavimas buvo greičiau neatidėliotina būtinoji priemonė, kad „Volvo Aero“ galėtų vykdyti įsipareigojimus pagal susitarimą, kuriuos įmonė prisiėmė GE atžvilgiu, bet toks tolesnis finansavimas kėlė pavojų sutrikdyti kitos koncerno veiklos finansavimą.
(51)
Kaip matyti iš Švedijos paaiškinimų, pagal koncerno finansinę politiką patronuojamosios įmonės finansuojamos iš savo apyvartinių pinigų srautų arba bendro koncerno pinigų fondo, kuris savo ruožtu finansuojamas koncerno įmonių ir išorės priemonėmis. Už koncerno pinigų fondo valdymą, kad užtikrintų pakankamą rezervą einamajam „Volvo“ veiklos finansavimui, atsako „Volvo Treasury“. Įmonė atsako už tai, kad kas ketvirtį įvertintų visus poreikius ir galimybes visose koncerno verslo srityse ir nuspręstų dėl „Volvo“ koncerno pinigų fondo apribojimų (susijusių su skolinimusi ir skolinimu).
(52)
Kaip Švedijos valdžios institucijos toliau paaiškino, koncerno vidaus finansavimas nėra skirtas projektams finansuoti. Už savo MTTV sąnaudų padengimą atsako pačios patronuojamosios įmonės. Be to, koncerno pinigų fondas gali būti naudojamas trumpam laikotarpiui, griežtomis grąžinimo sąlygomis ir priklausomai nuo sumos, kuri paliekama koncerno veiklos įplaukose taip, kad koncerno vidaus finansavimas nevyktų kitų koncerno verslo sričių sąskaita. Švedijos valdžios institucijų nuomone, koncerno vidaus finansavimas siūlomas rinkos sąlygomis.
(53)
Komisija atkreipia dėmesį, kad koncerno finansavimo politikoje „Volvo Aero“ koncerno bendro pinigų fondo naudojimo atvejis per paskutinius ketverius metus buvo išimtinis. Švedijos teigimu, nuo 2004 m. iki 2008 m. „Volvo Aero“ buvo vienintelė veikianti įmonė, kuriai nuolat buvo teikiami dideli kreditai iš pinigų fondo, kurio neigiamos ribos buvo nuo […] iki […] mln. SEK (beveik nuo […] iki […] mln. EUR). Be to, nuo šiol kredito iš pinigų fondo ribos nustatomos kas ketvirtį, o ne vieną kartą per metus. Turint omenyje ribotą įmonės indėlį į koncerno veiklos įplaukas, kurios sudarė 2 %, jos priklausomybė nuo koncerno vidaus finansavimo buvo neproporcinga, palyginti su santykine įmonės reikšme koncernui (14).
(54)
Komisija taip pat atkreipia dėmesį į Švedijos valdžios institucijų paaiškinimą, kad dėl tokios išskirtinės priklausomybės nuo koncerno pinigų fondo kyla pavojus pakenkti koncerno galimybėms išlaikyti vientisas veiklos sritis. Koncerno pinigų fondas „Volvo Aero“ buvo suteiktas kitų koncerno verslo sričių finansavimo, sąskaita, taigi bloginant kitų koncerno veiklos sričių tęstinumo ir tolygaus augimo sąlygas (15). Pablogėjimą lemia tai, kad tarp „Volvo“ koncerno kosmoso ir aviacijos ir kitų padalinių rizika pasiskirsto netolygiai. Dėl tokios padėties ribojami koncerno pajėgumai finansuoti kitus mažiau rizikingus, bet pelningesnius koncerno projektus.
(55)
Komisija pastebi, kad nuolatinė priklausomybė nuo bendro pinigų fondo nėra ilgalaikė, kadangi koncernas kelia griežtus ekonominius reikalavimus „Volvo Aero“ grąžinti paskolą, nepaisant įmonės didelių problemų dėl neigiamų pinigų srautų. 2008 m. „Volvo Aero“ neigiami apyvartinių pinigų srautai sumokėjus mokesčius buvo […] mln. SEK (beveik […] mln. EUR). Dėl to „Volvo Aero“ buvo priversta imtis kai kurių vidinių priemonių pakankamiems pinigų srautams sukurti, be kita ko […] (16).
(56)
Remdamasi šiais argumentais Komisija gali pritarti, kad koncerno bendras pinigų fondas aprūpino „Volvo Aero“ likvidumo garantija, kad įmonė galėtų vykdyti savo įsipareigojimus GE. Toks finansavimas vis dėlto nebūtų galėjęs užtikrinti ilgalaikio projekto finansavimo, kadangi būtų kenkęs koncerno vidaus finansavimo vientisumui ir kėlęs riziką išbalansuoti koncerno verslo sritis.
(57)
Turint omenyje, kad kosmoso ir aviacijos technika yra viena iš koncerno verslo sričių, net jei ir ne didesnė kaip 2 % koncerno įplaukų iš veiklos, koncernas vis tiek turėtų prisidėti prie projekto tam tikro ilgalaikio finansavimo, nors ir, remiantis Švedijos valdžios institucijomis, įmonė neturi teisės pretenduoti į labiau struktūrizuotą ilgalaikį „Volvo Treasury“ įsipareigojimą dėl „GEnx“. Remiantis Komisijos gauta informacija, su „GEnx“ susijusio rinkos nepakankamumo apimtis ir pobūdis atrodo pakankamai riboti - tai galėtų reikšti, kad pasiūlyta pagalbos suma nėra tiksliai proporcinga projekto atžvilgiu.
(58)
Turint omenyje, kad „Volvo Aero“ neturi pakankamai finansinės autonomijos ieškoti išorės finansavimo tokioms investicijoms, kokios remiamos sprendime, Komisija savo sprendime pradėti procedūrą suabejojo, ar „Volvo“ koncernas tikrai neturi galimybių garantuoti projekto „GEnx“ finansavimo iš išorės.
(59)
Švedijos valdžios institucijos savo pastabose patvirtino, kad „Volvo“ koncerno įmonės negali tiesiogiai gauti išorės finansavimo iš bankų ir kitų finansų įstaigų. Prieš kreipdamasis valstybės pagalbos, koncernas nesėkmingai ieškojo kitų galimų išorės rizikos kapitalo šaltinių. Nežiūrint to, kad „Volvo“ turi labai geras galimybes skolintis iš išorės, prieinamas išorės ilgalaikių kosmoso ir aviacijos technikos krypties MTTV projektų finansavimas yra labai ribotas, be kitų priežasčių dėl to, kad jie laikomi didelės rizikos projektais.
(60)
Švedijos valdžios institucijos taip pat pateikė argumentų, paaiškinančių, kodėl skolinimas nebūtų tinkamas būdas finansuoti didelių kapitalinių investicijų reikalaujančių kosmoso ir aviacijos technikos krypties MTTV projektų, kurie reiškia didelę techninę ir ekonominę riziką ir atsiperka po labai ilgo laikotarpio.
(61)
Švedijos valdžios institucijos paaiškino, kad „Volvo“ koncernas nesėkmingai ieškojo išorės projekto „GEnx“ finansavimo rizikos dalijimosi pagrindu. Dėl to „Volvo“ koncernas kreipėsi į „Nordea“, bet bankas negalėjo pasiūlyti finansavimo, kuris grindžiamas rizikos dalijimusi. „Volvo“ koncernas taip pat neoficialiai kreipėsi į rizikos kapitalo dalyvius, tačiau nesėkmingai. Galiausiai „Volvo Aero“ galėjo užsitikrinti nedidelį įnašą iš vieno tiekėjo („Carlton Forge Works“) pradiniam GE dalyvio mokesčiui padengti.
(62)
Komisija dėl to gali pritarti, kad jokio išorės „GEnx“ projekto finansavimo nebuvo.
(63)
Be to, Komisija savo sprendime pradėti procedūrą atkreipė dėmesį į tai, kad „Volvo“ koncerno finansų politika, atrodo, grindžiama tuo, kad patronuojamosios įmonės finansuojamos, jeigu gaunamas valstybinis finansavimas. Švedijos valdžios institucijos savo pastabose paaiškino, kad valstybinis finansavimas nėra sąlyga, kad koncernas finansuotų savo patronuojamąsias įmones. Koncerno finansų politikoje apibrėžiamos nuostatos ieškoti alternatyvių finansavimo šaltinių - skolintis už koncerno ribų ir naudoti prekybos kreditus ir kitus struktūrinius produktus, įskaitant viešąjį finansavimą.
(64)
Remdamasi gautomis pastabomis Komisija mano, kad net jei ir aplinkybės, kai pagalbos nebuvo galima gauti, privertė „Volvo Aero“ iš esmės remtis koncerno vidaus finansavimu, neatrodo, kad koncernas būtų galėjęs vykdyti ilgalaikį tokio tipo finansavimą nerizikuodamas kita savo veikla. Remdamasi naujais veiksniais ir Švedijos valdžios institucijų pagalbos sumažinimu atsižvelgiant į koncerno faktinį indėlį į projektą oficialaus pagalbos patvirtinimo metu, Komisija gali pritarti tam, kad pagalba skirta rinkos nepakankamumui mažinti.
6.2. Skatinamasis poveikis
(65)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl pagalbos skatinamojo poveikio, kadangi Švedijos Vyriausybės oficialus nutarimas skirti pagalbą priimtas, kai projektas iš esmės jau buvo įvykdytas, bent jau kiek tai susiję su „Boeing B787“. Kadangi nutarimas priimtas, kai projektas jau beveik buvo baigtas, atrodė, kad tai mažins su MTTV projekto turiniu nesusijusią riziką.
(66)
Atsižvelgdama į MTTVN sistemos 6 skyrių, Komisija iš pradžių turi patikrinti, ar pagalbos gavėjas pagalbos prašymą pateikė prieš pradėdamas MTTV projektą. Kaip jau aišku iš sprendimo pradėti procedūrą, „Volvo Aero“ kreipėsi dėl pagalbos prieš pradėdama projektą, tai reiškia, kad įmonė laikėsi MTTVN sistemos 6 skyriaus antros pastraipos nuostatų.
(67)
Komisija nori pareikšti, kad ji paprastai abejoja skatinamuoju priemonės poveikiu, kai oficialus sprendimas suteikti pagalbą valstybės priimamas tuomet, kada de facto pagalbos gavėjo finansuotas projektas jau iš esmės užbaigtas. Kalbant apie MTTV, labai svarbu, kad dėl pagalbos įmonė daugiau ir greičiau investuoja į projektą. Be tokio rezultato pagalba nebūtų turėjusi jokio skatinamojo poveikio ir todėl nebūtų reikalinga.
(68)
Kad paskatintų tokį pagalbos poveikį, valstybė sprendimą dėl pagalbos turi priimti arba oficialiai, bet su sąlyga, kad pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį Komisija patvirtina pagalbos atitikimą Bendrijos teisės aktams, arba raštišku ketinimų pareiškimu, nesudarančiu sąlygų teisėtiems lūkesčiams, bet vis dėlto pakankamai aiškiai parodančiu valstybės norą remti projektą (17).
(69)
Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad pranešimas apie pagalbą pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį laiku yra būtina pagalbos MTTV projektui atitikties Bendrijos teisės aktams sąlyga. Pranešimas apie pagalbą projektui besibaigiant reikštų, kad valstybė nėra tikra dėl pagalbos, kurią numato suteikti, arba negali pateikti su tokia pagalba susijusio patvirtinimo. Jei nepaisant tokio netikrumo įmonė ne tik gali vykdyti, bet ir užbaigti projektą, tikėtina, kad iš esmės pagalba įmonei nėra reikalinga.
(70)
Atsižvelgiant į MTTVN sistemos 6 skyrių kiekvienu atskiru atveju Komisija turi įvertinti keletą kriterijų dėl pagalbos skatinamojo poveikio, susijusio su tuo, ar pagalba skatina projekto dydžio, apimties arba vykdymo intensyvumo didinimą, ar padidėjo visos pagalbos gavėjo MTTV sąnaudos. Komisija savo pradiniame skatinamojo poveikio vertinime rėmėsi MTTVN sistemos 7.3.3 punktu.
(71)
Vertinant pagalbos skatinamąjį poveikį keisti įmonės elgesį, Komisija suabejojo žodinio Vyriausybės 2004 m. gruodžio mėn. „Volvo Aero“ duoto patvirtinimo verte. Savo pastabose Švedijos valdžios institucijos ir trečiosios šalys pakartojo, kad Vyriausybės patvirtinimas suteikti pagalbą buvo lemiamas veiksnys „Volvo Aero“ nusprendžiant įsijungti į projektą. „Volvo Aero“ bendravimas su Pramonės ministerija 2004 m. rudenį taip pat sustiprino įmonės įsitikinimą, kad parlamento suteiktos disponuoti lėšos bus panaudotos „GEnx“ moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai projekte remti (18).
(72)
Švedijos valdžios institucijos taip pat pateikė vidinę dokumentaciją, iš kurios matyti, kad įmonė prieš įsijungdama į projektą tikėjo tvirtinimais dėl pagalbos (19). Kaip informavo buvęs įmonės generalinis direktorius, susitarimas su GE nebūtų sudarytas, jei „Volvo Aero“ nebūtų gavusi tokių tvirtinimų iš Vyriausybės, kadangi projektas įmonei ir koncernui būtų reiškęs nepriimtiną rizikos lygį ir per dideles investicijas.
(73)
Švedijos nuomone, šis faktas rodo, kad faktiškai nebuvo jokio kito projekto (t. y. projekto, kurį įmonė būtų vykdžiusi, jei nebūtų gavusi pagalbos) ir kad „Volvo Aero“, lygiai kaip „Trent 900“ projekto atveju, tikėjosi gauti pagalbą (20). GE savo pastabose taip pat patvirtino, kad galimybės gauti pagalbą buvo svarbios „Volvo Aero“ sprendimui tapti su GE rizika besidalinančiu partneriu. 2004 m. gruodžio 15 d. GE ir „Volvo Aero“ susitarime taip pat minima Švedijos valstybės pagalba.
(74)
Komisija atkreipė dėmesį į Švedijos valdžios institucijų ekonominius argumentus, kad „GEnx“ projektas nebūtų buvęs vykdomas be valstybės pagalbos. Visų pirma didelės išankstinės sąnaudos nepriimtinu būdu būtų iškreipusios įmonės finansinę būklę. Iš finansinės dokumentacijos matyti, kad „Volvo Aero“ iš savo apyvartinių pinigų srautų galėjo padengti daugiausia 60 % projekto sąnaudų, o likusius 40 % projekto sąnaudų, laukdama viešojo sektoriaus finansavimo, laikinai sumokėjo iš bendro pinigų fondo.
(75)
Komisija atkreipia dėmesį, kad pagalba, atrodo, vaidinusi ribotą vaidmenį likvidumo atžvilgiu (nepaisant visko projektas finansuotas iš „Volvo Aero“ vidaus pinigų srautų ir bendro koncerno pinigų fondo) ir tai akivaizdžiai turėjo ribotą poveikį pelningumui bei vidaus grąžos normai ir pelningumo vertei. Pagalba vis dėlto sumažinta „Volvo Aero“ finansinių nuostolių rizika, dėl to sumažėjo projekto rizika, jei jis būtų techniškai ar ekonomiškai nepavykęs.
(76)
Komisija atkreipia dėmesį, kad „GEnx“ projektas yra didesnis negu ankstesnis „Volvo Aero“ MTTV projektas („Trent 900“). Be to, dėl to įmonė galėjo prisiimti atsakomybę už kitą MTTV. MTTV darbas su „GEnx“ reiškė papildomą riziką, kokios nebuvo CF6-80 programoje, kuri buvo grynai gamybinė užduotis, be jokių MTTV elementų.
(77)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija suabejojo pagalbos skatinamuoju poveikiu, kai projektas jau beveik baigtas, o techninė ir ekonominė rizika jau kitokio pobūdžio. Savo pastabose Švedijos valdžios institucijos pakankamai aiškiai nurodė, kad techninė ir ekonominė rizika iki šiol dar buvo didelė, net jei ir MTTV projektas buvo sąlyginai toli pažengęs. Ši rizika buvo susijusi su nauja technika ir ribota „Volvo Aero“ patirtimi tokio tipo projekte.
(78)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija gali pritarti tam, kad ir vidinė informacija apie sprendimo priėmimą, ir GE pastabos rodo pagalbos „Volvo Aero“ lemiamą reikšmę įmonei sprendžiant įsijungti į projektą, kadangi dėl pagalbos rizika sumažėja iki lygio, kuris yra priimtinas ir leidžia įmonei vykdyti projektą. Remdamasi šia informacija, Komisija gali patvirtinti, kad pagalba turėjo skatinamąjį poveikį, kadangi ji buvo laikoma reikalinga, kad „Volvo Aero“ galėtų įsijungti į „GEnx“ projektą.
6.3. Proporcingumas
(79)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatavo, kad nebuvo visiškai įsitikinusi pagalbos proporcingumu, susijusiu su grąžintino avanso grąžinimo tvarka. Turint omenyje, kad avanso grąžinimas grindžiamas pardavimų rezultatais, apskaičiuotais SEK, kai pardavimų pajamos iš GE gaunamos USD, Komisija suabejojo, kad valstybė, o ne įmonė, galbūt susidurs su valiutos kurso rizika.
(80)
Komisija atkreipia dėmesį į Švedijos valdžios institucijų argumentą, kad valiutos kurso riziką prisiima „Volvo Aero“, o ne valstybė, kadangi „Volvo Aero“ mokėjimus iš GE gaus USD, o pagalba privalo būti grąžinta SEK. Kadangi avanso grąžinimas grindžiamas pardavimų įplaukomis (neatsižvelgiant į valiutą), o ne parduotų vienetų kiekiu, priemonė yra proporcingesnė, nes ji taip pat apima atsarginių dalių pardavimus.
(81)
Grąžintino avanso grąžinimo tvarka atrodo patvirtina, kad pagalba yra proporcinga - nustatytos 7,32 % palūkanos, perviršio grąžinimo laikas neapribotas ir grąžinimas vyksta kas ketvirtį nuo iš GE gautų įplaukų.
(82)
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad įmonė turi prisiimti valiutos kurso riziką, bet tuo pačiu konstatuoja, kad faktas, jog grąžinimas vyksta nuo visų, o ne tik nuo variklių pardavimų įplaukų, atsveria galimą naudos dėl valiutos kurso pasikeitimo privalumą įmonei. Be to, avanso grąžinimas atitinka MTTVN sistemos reikalavimus ir taip pat yra mažiau iškreipianti pagalbos priemonė. Taip pat turint omenyje sąlyginai dideles palūkanas Švedijoje, pagalbą galima laikyti proporcinga ir valiutos kurso rizikos atžvilgiu.
(83)
Toliau Komisija nori atkreipti dėmesį, kad grąžintinas avansas yra rizikos dalijimosi priemonė, kuri projekto sėkmės atveju iš pagalbos gavėjo teikia daugiau nei proporcingą grąžą. Jei pardavimų prognozės pasitvirtins, grąžinama visa pagalba, įskaitant palūkanas. Jei pardavimai bus mažesni, negu prognozuota, grąžinimas sumažinamas proporcingai (21). Jei pardavimai viršys prognozes, grąžinama suma bus didesnė už įmonės gautą avansą.
(84)
Su rinkos nepakankamumo pobūdžiu ir apimtimi susijusio pagalbos proporcingumo vertinime Komisija privalo užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki reikiamo minimumo. Todėl 2008 m. lapkričio 12 d. raštu Komisija suabejojo, ar tikrai reikalinga visa pagalbos suma, turint omenyje, kad oficialus sprendimas dėl pagalbos priimtas projektui sąlyginai toli pažengus ir „Volvo Aero“ sugebėjo padengti sąnaudas iš savo pirmiau aprašyto pinigų fondo.
(85)
Atsakyme į Komisijos dvejones, kad galbūt pagalba nebuvo apribota iki minimumo, Švedijos valdžios institucijos pripažino, kad pagalbos skyrimo procesas ir koncerno finansinė padėtis rodė, kad, palyginti su pradiniu ketinimu, pagalbos suma galėtų būti mažinama. Kai 2007 m. birželio 14 d. valdžios institucijos nusprendė suteikti pagalbą, remdamosi esama „Volvo Aero“ padėtimi, jos pasiūlė ją sumažinti. Tą dieną „Volvo Aero“ padengė apie 66,5 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, iš kurių 60 % buvo iš vidaus „Volvo Aero“ pinigų srautų. Likę 6,5 %, t. y. 58 mln. SEK (beveik 6 mln. EUR), padengti iš bendro pinigų fondo. Švedija siūlo sumažinti visą pagalbos sumą nuo anksčiau prašytų 362 mln. SEK (beveik 39 mln. EUR) iki maždaug 304 mln. SEK (beveik 33 mln. EUR).
(86)
Komisija mano, kad pagalbos sumažinimas iki pasiūlytų 304 mln. SEK (beveik 33 mln. EUR), t. y. 33,5 % reikalavimus atitinkančių projekto išlaidų, palyginti su iš pradžių siūlytais 39 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, reiškia, kad pagalba apribojama iki reikiamo minimumo. Tai priklauso nuo to, kad pasiūlyta pagalbos suma atitinka „Volvo Aero“ faktinį finansavimo poreikį pagalbos įforminimo momentu ir taip geriau parodo rinkos nepakankamumo apimtį. Dėl to Komisija gali pritarti tam, kad sumažinta pagalbos suma reiškia, kad pagalba išlieka proporcinga ir neviršija absoliutaus minimumo.
(87)
Dėl to Komisija gali pritarti, kad pagalbos grąžinimo tvarka ir sumos sumažinimas iki 33,5 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų yra proporcinga rinkos nepakankamumo lygiui ir apimčiai.
6.4. Poveikis konkurencijai
(88)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija manė, kad su svarstomu dalyku susijusi rinka yra lygiavertė didelių civilinių orlaivių variklių rinkai. Preliminariai Komisija pritarė tam, kad pagalbos poveikis konkurencijai yra ribotas dėl ribotos rinkos dalies ir investicijų dydžio. Vis dėlto konkurentai buvo raginami pateikti pastabas ir aprašyti galimą reikšmingą poveikį konkurencijai.
(89)
Švedijos valdžios institucijos teigė, kad, palyginti su įmonės konkurentais Europoje, pavyzdžiui, „Rolls Royce“, „Snecma“, „Avio“ ir MTU, „Volvo Aero“ orlaivių variklių dalių pasaulinėje rinkoje yra nereikšminga dalyvė. Turint omenyje, kad „Volvo Aero“ užima tik 2 % didelių civilinių orlaivių variklių rinkos, pagalba būtų turėjusi labai ribotą poveikį. „Volvo“ kuriamos ir gaminamos dalys negali taip paprastai būti laikomos atskira rinka, nes jas gali kurti ir dideli originalios įrangos gamintojai, ir kitos įmonės.
(90)
Komisija atkreipia dėmesį, kad Komisijai pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, jokie konkurentai nepateikė pastabų. Atsižvelgiant į tai, kad sprendimas pradėti procedūrą buvo plačiai paskelbtas ir nepateikta jokių konkurentų pastabų, kad „Volvo Aero“ didelių civilinių orlaivių variklių rinkos dalis yra labai ribota ir kad, atrodo, trūksta Europos partnerių įmonių, galinčių gaminti tas pačias dalis, Komisija daro išvadą, kad joks konkurentas neturėjo nuogąstavimų, kad pagalba gali iškreipti veiklumo paskatas, daryti didelę įtaką rinkai ar padėti neveiksmingoms struktūroms išlikti rinkoje. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į „GE Aviation“, buvusio „Volvo Aero“ generalinio direktoriaus, ir „Volvo“ profesinių sąjungų pastabas dėl pagalbos „Volvo Aero“.
(91)
Sprendžiant iš visko, pasiūlyta pagalba atrodo neturinti iškreipiančio poveikio konkurentų (variklių dalių gamintojų) veiklumo paskatoms investuoti ir konkuruoti. Iš pradžių tai gali priklausyti nuo to, kad daug gamintojų antrinėje ir tretinėje rinkose noriai siekia įtvirtinti ilgalaikius ryšius su vieninteliu originalios įrangos gamintoju, kuriam kaip partneriui atiduodama pirmenybė. „Volvo Aero“ yra nepriklausoma įmonė, dirbanti projektuose su įvairiais originalios įrangos gamintojais, visų pirma „Rolls-Royce“ ir GE.
(92)
Dėl konkurencijos gaminių rinkoje pasakytina, kad pagalba apima tik ribotą kiekį orlaivių variklių dalių, būtent kompresoriaus konstrukcijos (angl. fan hub frame), žemo slėgio kompresoriaus rotoriaus (angl. booster spool) ir turbinos galinės konstrukcijos (angl. turbine rear frame). Be to, šios dalys yra specialiai pritaikytos „GEnx“ varikliui ir dėl to nėra susijusios su kitais variklių tipais. Taip pat, palyginti su naujam varikliui sukurti reikalingomis investicijomis, minimų investicijų apimtis yra ribota. Dėl to pagalba neturi jokio reikšmingo poveikio įmonės įtakai rinkoje. Tai reiškia, kad pagalba turi ribotą poveikį konkurencijai orlaivių variklių dalių rinkoje.
(93)
Galiausiai pagalba nėra susieta su tam tikru indėliu minėtiems gaminiams arba su tam tikra MTTV veiklos lokalizacija.
(94)
Remiantis pirmiau paminėtais svarstymais, atsižvelgiant į tai, kad konkurentai arba trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų, ir atsižvelgiant į labai ribotą „Volvo Aero“ rinkos dalį, Komisija gali pritarti tam, kad poveikis konkurencijai labai ribotas.
6.5. Pusiausvyros tyrimas
(95)
Remdamasi pirmiau pateiktais teigiamais ir neigiamais veiksniais, atsižvelgdama į MTTVN sistemos 7.5 punktą, Komisija palygina pagalbos priemonės poveikį ir nustato, ar susidarę iškraipymai veikia prekybos sąlygas bendrą interesą pažeidžiančiu mastu.
(96)
Šiuo atveju Komisija mano, kad pagalba daro teigiamą poveikį tiek, kiek ja sprendžiama rinkos nepakankamumo problema, kad ja daromas skatinamasis poveikis pagalbos gavėjui ir kad ja suteikta tinkama priemonė, užtikrinanti pagalbos proporcingumą ir riboto masto konkurencijos poveikį.
(97)
Komisija taip pat mano, kad neigiamas priemonės poveikis yra ribotas, kadangi pagalbos sukeltas konkurencijos iškraipymas yra nereikšmingas, nes neišstumia konkurentų investicijų ir nesudaro sąlygų stipriai įtakai rinkoje.
(98)
Lygindama šiuos veiksnius Komisija dar pažymi, kad Švedijos valdžios institucijos sumažino pagalbos sumą, kad užtikrintų jos apribojimą iki reikalingo minimumo.
(99)
Švedijos valdžios institucijos kasmet pateiks pagalbos įgyvendinamo ataskaitą, kad Komisija galėtų kontroliuoti priemonę.
(100)
Galiausiai Komisija gali teigti, kad vertinamos pagalbos pusiausvyros tyrimas yra teigiamas.
7. IŠVADOS
(101)
Todėl, remdamasi minėta informacija, Komisija daro išvadą, kad ji turėtų priimti galutinį teigiamą sprendimą dėl 304 mln. SEK (beveik 33 mln. EUR) pagalbos, kurią Švedija ketina suteikti „Volvo Aero“ kurti dalis „GEnx“ varikliui, kurį GE sukūrė orlaiviams „Boeing B787“ ir „Boeing B747-8“,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
304 mln. SEK (beveik 33 mln. EUR) valstybės pagalba, kurią Švedija ketina suteikti „Volvo Aero“, yra suderinama su bendrąja rinka.
Todėl pagalbą leidžiama įgyvendinti.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Švedijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2009 m. birželio 17 d.