TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 388/2006
2006 m. vasario 23 d.
nustatantis jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
kadangi:
(1)
Naujausiose Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau - ICES) mokslinėse rekomendacijose pažymėta, kad dėl žvejybos išaugo jūrų liežuvių išteklių ICES VIII a ir VIII b kvadratuose mirtingumo lygis ir dėl to subrendusių žuvų skaičius sumažėjo tiek, kad šie ištekliai gali nebesugebėti savaime atsikurti reprodukcijos būdu, ir dėl to jiems gresia išnykimas.
(2)
Taip pat reikia imtis priemonių, kad pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 5 straipsnį (2) būtų nustatytas jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje valdymo daugiametis planas.
(3)
Plano tikslas yra užtikrinti, kad Biskajos įlankos jūrų liežuvių ištekliai būtų naudojami, užtikrinant tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas.
(4)
Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002, inter alia, reikalaujama, kad siekdama tikslo Bendrija turi imtis atsargos principų, skirtų saugoti ir apsaugoti išteklius, numatyti tausojantį jų naudojimą ir sumažinti žvejybos poveikį jūros ekosistemoms. Bendrija turėtų siekti palaipsniui įgyvendinti ekosistema paremtą žvejybos valdymo būdą, stengtis skatinti veiksmingą žvejybą ekonomiškai gyvybingoje ir konkurencingoje žuvininkystės pramonėje, suteikiant tinkamą pragyvenimo lygį priklausantiesiems nuo jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje ir atsižvelgiant į vartotojų interesus.
(5)
Siekiant šio tikslo, būtina kontroliuoti žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį taip, kad būtų sudarytos visos sąlygos tam lygiui smukti kiekvienais metais.
(6)
Tokia žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygio kontrolė gali būti užtikrinta nustatant tinkamą atitinkamų išteklių bendrų leistinų sugavimų (toliau - BLS) dydžio nustatymo metodą, ir sistemą, pagal kurią šių išteklių žvejybos pastanga būtų apribota iki tokio lygio, kai BLS viršijimas nebūtų tikėtinas.
(7)
Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas rekomendavo, kad jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje prevencinė biomasė turėtų būti 13 000 tonų.
(8)
Biskajos įlankos jūrų liežuvių ištekliai beveik siekia prevencinės biomasės lygį, todėl tam, kad artimiausiu laikotarpiu tas lygis būtų pasiektas, nereikia taikyti visos žvejybos pastangos valdymo sistemos. Tačiau yra palankus momentas nustatyti priemones, skirtas riboti pagrindinių laivynų, žvejojančių šiuos išteklius, bendrą pajėgumą siekiant, kad jis ilgainiui sumažėtų, ištekliai atsistatytų, o žvejybos pastanga ateityje nepadidėtų.
(9)
Be priemonių, nustatytų 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (3), būtina imtis ir kontrolės priemonių, norint užtikrinti šiame reglamente nustatytų priemonių laikymąsi,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS IR TIKSLAI
1 straipsnis
Dalykas
1. Šis reglamentas nustato jūrų liežuvių, kurie gyvena Biskajos įlankoje (toliau - Biskajos įlankos jūrų liežuviai), išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą.
2. Šiame reglamente „Biskajos įlanka“ yra teritorija jūroje, kurią Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) yra apibrėžusi kaip VIII a ir VIII b kvadratus.
2 straipsnis
Valdymo plano tikslas
1. Šio plano tikslas yra pasiekti, kad Biskajos įlankos jūrų liežuvių neršiančių žuvų biomasė iki 2008 m. ar anksčiau viršytų 13 000 tonų prevencinį lygį, ir vėliau užtikrinti šių išteklių tausojantį naudojimą.
2. Šio tikslo turi būti siekiama palaipsniui mažinant žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį.
3 straipsnis
Teisėkūros priemonės ir metinių BLS nustatymas
1. Kai ICES įvertinimu jūrų liežuvių neršiančių žuvų biomasė yra lygi arba viršija 13 000 tonų prevencinį lygį, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl:
a)
žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygio ilgalaikio tikslo ir
b)
žuvų mirtingumo dėl žvejybos mažinimo lygio, kuris būtų taikomas, kol bus pasiektas žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygio sumažinimo tikslas, dėl kurio buvo nuspręsta pagal a punktą.
2. Kiekvienais metais Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl kitų metų Biskajos įlankos jūrų liežuvių išteklių BLS.
II SKYRIUS
BENDRI LEISTINI SUGAVIMAI
4 straipsnis
BLS nustatymo procedūra
1. Kai Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) įvertinimu, atliktu atsižvelgiant į naujausią ICES ataskaitą, Biskajos įlankos jūrų liežuvių neršiančių žuvų biomasė yra mažesnė nei 13 000 tonų, Taryba priima sprendimą dėl BLS, kurie ŽMTEK įvertinimu neviršija sugavimų lygio, kuris sudarytų sąlygas 10 % sumažinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį jo taikymo metais, palyginti su praėjusiais metais apskaičiuotu žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygiu.
2. Kai ŽMTEK įvertinimu, atliktu atsižvelgiant į naujausią ICES ataskaitą, Biskajos įlankos jūrų liežuvių neršiančių žuvų biomasė yra lygi arba viršija 13 000 tonų, Taryba priima sprendimą dėl BLS, kurie nustatomi pagal tą sugavimų lygį, kuris ŽMTEK įvertinimu yra didesnis iš šių dviejų lygių:
a)
BLS, kurių taikymas atitinka žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygio mažinimą, dėl kurio Taryba priėmė sprendimą pagal 3 straipsnio 1 dalies b punktą;
b)
BLS, kuriuos taikant būtų pasiektas žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygio tikslas, dėl kurio Taryba priėmė sprendimą pagal 3 straipsnio 1 dalies a punktą.
3. Jeigu taikant šio straipsnio 1 ar 2 dalis būtų nustatyti BLS, kurie daugiau nei 15 % viršija praėjusių metų BLS, Taryba patvirtina BLS, kurie yra 15 % didesni nei tų metų BLS.
4. Jeigu taikant 1 ar 2 dalis būtų nustatyti BLS, kurie yra daugiau nei 15 % mažesni nei praėjusių metų BLS, Taryba patvirtina BLS, kurie yra 15 % mažesni nei tų metų BLS.
III SKYRIUS
ŽVEJYBOS PASTANGŲ APRIBOJIMAS
5 straipsnis
Specialus jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimas
1. Valstybės narės užtikrina, kad visų su jų vėliavomis plaukiojančių ir jų teritorijose registruotų laivų žvejybos veiklai, dėl kurios kiekvienais kalendoriniais metais ICES VIII a ir VIII b kvadratuose sugaunama ir laikoma laivuose daugiau nei 2 000 kg jūrų liežuvių, būtų taikomas jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimas. Šis leidimas yra specialus žvejybos leidimas, išduodamas pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (4), 7 straipsnį.
2. ICES VIII a ir VIII b kvadratuose, neturint jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimo, draudžiama vieno reiso metu sugauti ir laikyti laive, perkrauti ar iškrauti didesnį nei 100 kg jūrų liežuvių kiekį.
3. Kiekviena valstybė narė bruto tonažu apskaičiuoja savo laivų, kurie 2002 m., 2003 m. ar 2004 m. iškrovė daugiau nei 2 000 kg Biskajos įlankos jūrų liežuvių, bendrą talpą. Šis skaičius pranešamas Komisijai.
4. Gavusios Komisijos rašytinį prašymą, valstybės narės per trisdešimt dienų pateikia laivų, kuriems buvo išduoti jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimai, sugavimų registravimo dokumentus.
5. Kiekvienais metais valstybės narės bruto tonažu a pskaičiuoja laivų, turinčių jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimą, kurių žvejybos veikla nuo šio reglamento įsigaliojimo buvo nutraukta visam laikui skiriant valstybės pagalbą pagal 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2792/1999, nustatančio išsamias Bendrijos struktūrinės paramos žuvininkystės sektoriui taisykles ir tvarką (5), 7 straipsnį, bendrą talpą.
6. Kiekviena valstybė narė išduoda savo laivams jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimus tik tuo atveju, jei šių laivų bendra talpa neviršija pagal šio straipsnio 3 dalį nustatytos bendros talpos ir laivų, kurių žvejybos veikla buvo nutraukta visam laikui, talpos, nustatytos pagal 5 dalį, skirtumo.
7. Nukrypstant nuo 6 dalies, tais atvejais, kai Komisija, remdamasi ŽMTEK moksliniais pranešimais, yra nustačiusi, kad buvo pasiektas 3 straipsnio 1 dalyje nustatytas žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygis, kiekviena valstybė narė išduoda savo laivams jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimus tik tuo atveju, jei šių laivų bendra talpa neviršija laivų, turėjusių jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimus praėjusiais metais, bendros talpos.
8. Jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje leidimai galioja vienerius kalendorinius metus; žvejybos metais nauji žvejybos leidimai neišduodami.
9. Nukrypstant nuo šio straipsnio 8 dalies, nauji leidimai gali būti išduoti, jeigu leidimai tuo pačiu metu panaikinami vienam ar keliems laivams, kurių bendras bruto tonažas yra toks pats kaip laivo ar laivų, kuriems išduodami nauji leidimai.
6 straipsnis
Pastangos valdymo alternatyvi procedūra
1. Nukrypstant nuo 5 straipsnio, valstybė narė, kurios Biskajos įlankos jūrų liežuvių kvota mažesnė nei BLS 10 %, gali taikyti kitokį pastangos valdymo metodą. Pagal šį metodą nustatomas 2005 m. naudotai žvejybos pastangai lygus žvejybos pastangos referencinis dydis. Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad 2006 m. ir vėlesniais metais žvejybos pastanga neviršytų referencinio dydžio.
2. Komisija gali paprašyti, kad valstybė narė, kuri naudojasi šio straipsnio 1 dalyje nurodyta leidžiančia nukrypti nuostata, pateiktų kitokio pastangos valdymo metodo taikymo ataskaitą. Komisija šią ataskaitą perduos visoms kitoms valstybėms narėms.
3. Taikant 1 dalį, žvejybos pastanga apskaičiuojama kaip bet kuriais kalendoriniais metais visuose atitinkamuose laivuose, kuriuose įmontuotų variklių galia matuojama kW, esančių produktų ir šiems laivams skirtų žvejybos konkrečiame rajone dienų skaičiaus suma.
4. 2009 m. ir vėliau kas trejus metus Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl pagal 1 dalį nustatytų referencinių dydžių patikslinimo. Tokiais patikslinimais siekiama užtikrinti tinkamą žvejybos galimybių paskirstymą.
5. Valstybės narės prašymu Komisija, siekdama sudaryti tai valstybei narei sąlygas visiškai pasinaudoti jai nustatytomis jūrų liežuvių žvejybos Biskajos įlankoje galimybėmis, gali koreguoti pagal 1 dalį nustatytą didžiausią metinę žvejybos pastangą. Kartu su prašymu pridedama informacija apie turimas kvotas ir pastangą. Komisija sprendimus priima per šešias savaites nuo prašymo gavimo dienos laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos.
IV SKYRIUS
STEBĖSENA, INSPEKTAVIMAS IR PRIEŽIŪRA
7 straipsnis
Leistinas nukrypimo dydis
Nukrypstant nuo 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles (6), 5 straipsnio 2 dalies, leistinas nukrypimo dydis vertinant Biskajos įlankos jūrų liežuvių kiekį pagal laive esantį sužvejotą žuvų kiekį gyvojo svorio kilogramais yra 8 % laivo žurnale įrašyto skaičiaus. Taikomas valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja, patvirtintas perskaičiavimo koeficientas.
8 straipsnis
Iškrautos žuvies svėrimas
Valstybės narės kompetentingos institucijos užtikrina, kad Biskajos įlankoje sužvejotas paprastųjų jūrų liežuvių kiekis, viršijantis 300 kg, prieš pardavimą būtų sveriamas naudojant aukciono salės svarstykles.
9 straipsnis
Išankstinis pranešimas
Biskajos įlankoje plaukiojusio Bendrijos žvejybos laivo kapitonas, norintis perkrauti tam tikrą laive laikomą jūrų liežuvių kiekį arba iškrauti tam tikrą jūrų liežuvių kiekį trečiosios šalies uoste arba iškrovimo vietoje, bent prieš 24 valandas iki perkrovimo ar iškrovimo trečiojoje šalyje valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja, kompetentingoms institucijoms pateikia šią informaciją:
a)
uosto arba iškrovimo vietos pavadinimą;
b)
numatytą atplaukimo į uostą arba iškrovimo vietą laiką;
c)
visų rūšių, kurių laive laikoma daugiau nei 50 kg, gyvojo svorio kiekį kilogramais.
Pranešimą pateikti gali ir žvejybos laivo kapitono atstovas.
10 straipsnis
Paprastųjų jūrų liežuvių sandėliavimas atskirai
1. Bendrijos žvejybos laive draudžiama bet kokį paprastųjų jūrų liežuvių kiekį laikyti vienoje talpykloje kartu su kitomis jūrų gyvūnų rūšimis.
2. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai valstybių narių inspektoriams suteikia visą pagalbą, būtiną sutikrinti laivo žurnale užregistruotus ir laive esančius sužvejotus paprastųjų jūrų liežuvių kiekius.
11 straipsnis
Paprastųjų jūrų liežuvių transportavimas
1. Valstybės narės kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad kurioje nors iš 1 straipsnyje nurodytų geografinių teritorijų sužvejotas paprastųjų jūrų liežuvių kiekis, viršijantis 300 kg, ir pirmą kartą iškrautas toje valstybėje narėje, būtų pasvertas prieš išvežant jį iš pirmojo iškrovimo uosto.
2. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio, vežant didesnius kaip 300 kg paprastųjų jūrų liežuvių kiekius į kitą vietą nei iškrovimo arba importo vieta, reikia turėti vienos iš deklaracijų, numatytų to reglamento 8 straipsnio 1 dalyje, susijusios su vežamu jūrų liežuvių kiekiu, kopiją. To reglamento 13 straipsnio 4 dalies b punkte numatyta išimtis netaikoma.
V SKYRIUS
TOLESNI VEIKSMAI
12 straipsnis
Valdymo priemonių įvertinimas
Trečiaisiais šio reglamento taikymo metais ir vėliau kas trejus metus Komisija prašo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) mokslinės konsultacijos dėl pažangos, siekiant valdymo plano tikslų, tempo. Prireikus Komisija gali pasiūlyti atitinkamas priemones, o Taryba kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl alternatyvių priemonių, skirtų 2 straipsnyje nustatytam tikslui pasiekti.
13 straipsnis
Ypatingos aplinkybės
Jeigu ŽMTEK teigia, kad Biskajos įlankos jūrų liežuvių neršiančių žuvų reprodukcijos pajėgumas yra sumažėjęs, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl mažesnių nei 4 straipsnyje numatytų BLS.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 23 d.