KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1244/2007
2007 m. spalio 24 d.
iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 2074/2005 nuostatas dėl įgyvendinimo priemonių tam tikriems žmonių maistui vartoti skirtiems gyvūninės kilmės produktams ir nustatantis specialiąsias mėsos tikrinimo oficialios kontrolės taisykles
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 854/2004, nustatantį specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (1), ypač į jo 16 straipsnį ir 18 straipsnio 3, 7 ir 12 dalis,
kadangi:
(1)
2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 853/2004, nustatančiu konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (2), Reglamentu (EB) Nr. 854/2004 ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (3), nustatytos sveikatos taisyklės, reikalavimai gyvūninės kilmės maisto produktams bei reikiama oficiali kontrolė.
(2)
Šių reglamentų įgyvendinimo taisyklės nustatytos 2005 m. gruodžio 5 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2074/2005, nustatančiu įgyvendinimo priemones tam tikriems produktams pagal Reglamentą (EB) Nr. 853/2004 ir oficialios kontrolės organizavimui pagal reglamentus (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, nukrypstančiu nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 852/2004 bei iš dalies keičiančiu reglamentus (EB) Nr. 853/2004 ir (EB) Nr. 854/2004 (4).
(3)
Pagal Reglamentą (EB) Nr. 854/2004 kompetentinga institucija gali nuspręsti, kad atliekant patikrinimą po skerdimo oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo gali nebūti visą laiką tam tikrose skerdyklose ar medžiojamų gyvūnų mėsos tvarkymo įmonėse, nustatytose remiantis rizikos analize. Tokiais atvejais oficialiai paskirtas padėjėjas atlieka patikrinimą po skerdimo - taip gali būti prisidedama prie neefektyvių įmonių finansinės naštos mažinimo.
(4)
Tokių leidžiančių nukrypti nuostatų kriterijus reikėtų nustatyti remiantis rizikos analize. Visų pirma įmonės, kurios ne nuolatos vykdo skerdimo ar perdirbimo veiklą, atlieka socialinę ir ekonominę funkciją kaimo bendruomenėse. Todėl tokioms įmonėms reikėtų turėti galimybę pasinaudoti tokiomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis su sąlyga, kad jos atitinka teisinius ir higienos reikalavimus.
(5)
Pagal Reglamentą (EB) Nr. 854/2004 kompetentinga institucija gali nuspręsti, kad penimos kiaulės, laikomos kontroliuojamo laikymo sąlygomis integruotose auginimo sistemose, po atjunkinimo gali būti patikrintos tik vizualiai. Reikėtų nustatyti tikslesnius reikalavimus dėl sąlygų, kuriomis reikėtų leisti tikrinti mėsą mažesniu mastu, bet remiantis rizikos analize.
(6)
2000 m. vasario 24 d. Veterinarinių priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, mokslinis komitetas priėmė nuomonę dėl mėsos tikrinimo tvarkos persvarstymo, kurioje nagrinėjami bendrieji mėsos tikrinimo principai. Padaryta išvada, kad dabartines mėsos tikrinimo sistemas galima pagerinti, jeigu papildomai būtų naudojamasi visos gamybos grandinės informacija, taikomi rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemos (RVASVT) principai skerdimo įmonėje ir atliekama mikrobiologinė fekalinių indikatorinių organizmų stebėsena.
(7)
2001 m. birželio 20 d. ir 21 d. Veterinarinių priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, mokslinis komitetas priėmė nuomonę dėl mėsinių gyvulių rūšių/kategorijų nustatymo integruotose auginimo sistemose, kurių atveju galima persvarstyti mėsos tikrinimą. Joje padaryta išvada, kad valstybėse narėse jau yra keletas auginimo sistemų, kurios atitinka supaprastintos mėsos tikrinimo sistemos taikymo kriterijus.
(8)
2003 m. balandžio 14 d. ir 15 d. Veterinarinių priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, mokslinis komitetas priėmė nuomonę dėl mėsinių veršelių mėsos tikrinimo, kurioje nurodyta, kad įprastinis integruotose sistemose auginamų mėsinių veršelių patikrinimas juos apžiūrint yra pakankamas, bet kol nelikviduota galvijų tuberkuliozė, tiek ūkiuose, tiek skerdyklose galvijus reikia toliau tikrinti dėl galvijų tuberkuliozės.
(9)
2003 m. lapkričio 26 d. Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė nuomonę „Galvijų tuberkuliozė: pavojus žmonių sveikatai ir kontrolės strategijos“, kurioje padaryta išvada, kad veiksmingas nurodytų limfmazgių ir plaučių patikrinimas po skerdimo yra svarbus nacionalinių galvijų tuberkuliozės likvidavimo programų elementas ir yra neatskiriama veterinarinio mėsos patikrinimo programų, kuriomis siekiama apsaugoti žmonių sveikatą, dalis.
(10)
2004 m. gruodžio 1 d. EMST priėmė nuomonę dėl integruotose auginimo sistemose auginamų mėsinių galvijų mėsos tikrinimo persvarstymo, kurioje nurodyta, kad limfmazgių perpjovimas turi likti persvarstytos mėsos patikrinimo po skerdimo sistemos dalimi, kad būtų galima aptikti tuberkuliozės pažeistas vietas.
(11)
2006 m. gegužės 18 d. EMST priėmė nuomonę dėl visuomenės ir gyvūnų sveikatai kylančios rizikos, susijusios su valstybėje narėje (arba valstybės narės dalyje), kuri laikoma neužkrėsta galvijų tuberkulioze, nustatyta auginamų mėsinių veršelių apžiūros sistema, vertinimo. Joje nurodyta, kad integruotuose gamybos vienetuose ir oficialiai patvirtintose galvijų tuberkulioze neužkrėstose bandose auginamų mėsinių veršelių atveju patikrinimas po skerdimo gali būti atliekamas tik apžiūrint ir palpuojant limfmazgius.
(12)
2004 m. balandžio 22 d. EMST priėmė nuomonę dėl ėrienos ir ožkienos tikrinimo tvarkos. Joje nurodyta, kad per ėrienos ir ožkiukų mėsos patikrinimą pastebėta svarbi patologinė būklė gali būti diagnozuota atliekant apžiūrą - taigi atliekant mažiau tvarkymo procedūrų išvengiama kryžminio užkrėtimo.
(13)
2000 m. rugsėjo 27 d. ir 28 d. Veterinarinių priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, mokslinis komitetas priėmė nuomonę dėl teniazės/cisticerkozės tarp žmonių ir gyvūnų kontrolės. Joje nurodytos sąlygos, būtinos neužkrėstumo cisticerkoze būklei užtikrinti.
(14)
2005 m. sausio 26 d. ir 27 d. EMST priėmė nuomonę dėl persvarstyto skerdžiamų gyvūnų tikrinimo mažo cisticerkų paplitimo teritorijose rizikos vertinimo. Joje pabrėžiama, kad būtina atlikti skirtingų veršelių auginimo sistemų rizikos laipsnių analizę. Anksčiau nustatyto mažo rizikos laipsnio integruotose auginimo sistemose užauginti veršeliai po skerdimo gali būti tikrinami paprasčiau.
(15)
Remiantis šiomis mokslinėmis nuomonėmis reikėtų nustatyti paprastesnės, bet rizika pagrįstos jaunų atrajotojų mėsos tikrinimo tvarkos sąlygas.
(16)
Reikėtų, kad galimybė likus 24 valandoms iki skerdimo gauti informacijos apie maisto grandinę būtų rizikos analize pagrįsto mėsos tikrinimo be perpjovimo procedūrų būtina sąlyga. Todėl reikėtų, kad visais atvejais, kai taikoma tokia supaprastinta mėsos tikrinimo tvarka, maisto verslo subjektai neturėtų galimybės pasinaudoti pereinamojo laikotarpio priemonėmis, nustatytomis 2005 m. gruodžio 5 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2076/2005, nustatančiame pereinamojo laikotarpio priemones Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (EB) Nr. 853/2004, (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004 įgyvendinti ir iš dalies keičiančiame reglamentus (EB) Nr. 853/2004 ir (EB) Nr. 854/2004 (5).
(17)
Reglamente (EB) Nr. 2074/2005 nustatyti amnezinių kiaukutinių nuodų (ASP) kiekio valgomose moliuskų dalyse analitiniai nustatymo metodai. 2006.02 ASP ELISA metodą, paskelbtą 2006 m. birželio mėn. AOAC leidinyje, reikėtų laikyti atrankiniu metodu, kuris gali būti aukšto slėgio skysčių chromatografijos (HPLC) metodo, skirto ASP dvigeldžiuose moliuskuose nustatyti, alternatyva. ELISA metodo privalumas - jį taikant galima palyginti pigiai ištirti daug mėginių.
(18)
Reglamento (EB) Nr. 854/2004 I priedo IV skirsnio IX skyriaus D dalyje nustatyta, kad tam tikrais atvejais turi būti ištirta, ar vienakanopiai neturi įnosių. Turi būti privaloma po skerdimo išsamiai tikrinti šia liga užkrėstų šalių kilmės vienakanopius arba jų mėsą, ar jie nėra užkrėsti įnosėmis.
(19)
Todėl Reglamentą (EB) Nr. 2074/2005 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.
(20)
Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 2074/2005 iš dalies keičiamas taip:
1)
Įterpiamas šis straipsnis:
„6 straipsnis b
Mėsos tikrinimo oficialios kontrolės reikalavimai pagal Reglamentą (EB) Nr. 854/2004
VI b priede nustatomi mėsos tikrinimo oficialios kontrolės reikalavimai.“
2)
III priedo II skyrius iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.
3)
Šio reglamento II priedo tekstas įterpiamas kaip VI b priedas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 24 d.