TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 907/2007
2007 m. liepos 23 d.
panaikinantis po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį antidempingo muitą, nustatytą importuojamam Rusijos kilmės karbamidui, ir nutraukiantis tokio Rusijos kilmės importo dalines tarpines peržiūras pagal 11 straipsnio 3 dalį
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 ir 3 dalis,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
1995 m. kovo mėn. Taryba Reglamentu (EEB) Nr. 477/95 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam Rusijos Federacijos (toliau - Rusija) kilmės karbamidui. Nustatyto muito dydis prilygo minimalios importo kainos (115 ECU už toną) ir neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, jei ši kaina yra mažesnė, skirtumui. Tyrimas, po kurio buvo nustatytos šios priemonės, toliau vadinamas pirminiu tyrimu. Po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Taryba Reglamentu (EB) Nr. 901/2001 (3) nusprendė, kad šios priemonės turėtų būti taikomos toliau. Šiuo metu galiojančios priemonės forma yra kintamasis muitas, nustatytas pagal minimalią importo kainą (toliau - MIK), t. y. 115 EUR už toną (toliau - galiojančios priemonės). Peržiūros tyrimas, po kurio nuspręsta priemones taikyti toliau, vadinamas ankstesniu priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimu.
(2)
2003 m. gruodžio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2228/2003 (4) nutraukė dalinę tarpinę peržiūrą, kurią pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijavo Komisija, kad galėtų išanalizuoti galiojančių priemonių formos tinkamumą, nepakeitusi galiojančių priemonių.
2. Prašymai atlikti peržiūras
(3)
2005 m. rugpjūčio mėn. Komisija paskelbė pranešimą apie artėjančią galiojančių priemonių galiojimo pabaigą (5). 2006 m. vasario 9 d. Komisija gavo prašymą atlikti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, šiose peržiūrose turėtų būti svarstoma tik priemonių forma.
(4)
Prašymus pateikė Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) (toliau - pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso karbamido Bendrijoje, vardu.
(5)
Pareiškėjas teigė ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad pasibaigus priemonių galiojimui dėl importuojamo Rusijos kilmės (toliau - susijusi šalis) karbamido dempingas ir žala Bendrijos pramonei galėtų tęstis arba pasikartoti ir kad dabartinės priemonių formos nepakanka žalingam dempingo poveikiui neutralizuoti.
(6)
Be to, 2006 m. rugsėjo 14 d. akcinė bendrovė Mineral and Chemical Company EuroChem (toliau - EuroChem), karbamido eksportuojantis gamintojas Rusijoje, kuriam taikomos galiojančios antidempingo priemonės, pateikė prašymą atlikti Reglamento (EB) Nr. 901/2001 dalinę tarpinę peržiūrą.
(7)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį pateiktame prašyme EuroChem pateikė prima facie įrodymų, pagrindžiančių jo teiginį, kad pasikeitė su jo padėtimi susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad tie pasikeitimai yra ilgalaikiai. EuroChem pateikė įrodymų, kad jei pačios bendrovės išlaidos būtų palygintos su jos eksporto kainomis, dempingas taptų daug mažesnis už galiojančias priemones. Todėl EuroChem teigė, kad jau nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurių dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu žalos skirtumu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.
(8)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir dviejų dalinių tarpinių peržiūrų pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijavimą, Komisija inicijavo šias tris peržiūras Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) paskelbdama pranešimus apie inicijavimą.
3. Tyrimas
3.1. Tiriamasis laikotarpis
(9)
Dėl priemonių galiojimo termino peržiūros atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. balandžio 1 d.-2006 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant tendencijas, svarbias vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis). Priemonių formos tinkamumo tyrimo dalinėje tarpinėje peržiūroje taikytas laikotarpis sutampa su priemonių galiojimo pabaigos peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atliekant dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje nagrinėjamas tik EuroChem vykdomas dempingas, tiriamasis laikotarpis buvo 2005 m. spalio 1 d.-2006 rugsėjo 30 d.
3.2. Su tyrimu susijusios šalys
(10)
Komisija oficialiai pranešė Rusijos eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms, susijusios eksportuojančios šalies atstovams, pareiškėjui ir žinomiems Bendrijos gamintojams apie dviejų peržiūrų inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(11)
Komisija oficialiai pranešė EuroChem, Rusijos atstovams ir pareiškėjui apie dalinės tarpinės peržiūros, kurioje nagrinėjamas dempingas, inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(12)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(13)
Dėl priemonių galiojimo termino peržiūros ir dalinės tarpinės peržiūros, kurioje svarstoma tik priemonių forma: atsižvelgiant į tikrai didelį Bendrijos gamintojų, importuotojų Bendrijoje ir eksportuojančių gamintojų Rusijoje skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(14)
Tik vienas importuotojas į Bendriją pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir nurodė pageidaująs toliau bendradarbiauti su Komisijos tarnybomis. Todėl nuspręsta, kad importuotojų atranka nebūtina.
(15)
Devyni Bendrijos gamintojai tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti tyrime. Iš šių devynių bendrovių buvo atrinktos keturios, kurios, kaip nustatyta, atstovavo Bendrijos pramonei atsižvelgiant į karbamido gamybos ir pardavimo Bendrijoje apimtį. Keturi atrinkti Bendrijos gamintojai PTL pagamino maždaug 50 % visos Bendrijos pramonės produkcijos, kaip apibrėžta 63 konstatuojamojoje dalyje, o minėti devyni Bendrijos gamintojai pagamino maždaug 60 % visos Bendrijos produkcijos. Ši atranka atspindėjo didžiausią tipišką karbamido gamybos ir pardavimo apimtį Bendrijoje, kurią buvo galima tinkamai ištirti per turimą laiką.
(16)
Penki eksportuojantys gamintojai per nustatytą laikotarpį tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą. Šie penki eksportuojantys gamintojai PTL sudarė 60 % viso Rusijos eksporto į Bendriją.
(17)
Trijų eksportuojančių gamintojų imtis, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, buvo atrinkta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, remiantis didžiausia karbamido eksporto į Bendriją apimtimi. Šie trys eksportuojantys gamintojai PTL sudarė 50 % viso Rusijos eksporto į Bendriją.
(18)
Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, su susijusiomis šalimis konsultuotasi dėl atrinktų bendrovių, kurios atrankos rezultatams neprieštaravo.
(19)
Remiantis papildoma informacija vėliau nustatyta, kad vieno iš trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją apimtis iš tiesų nebuvo didžiausia. Todėl šis eksportuojantis gamintojas buvo pašalintas iš imties ir jį pakeitė ketvirtas pagal eilę eksportuojantis gamintojas. Taip pakeista imtis PTL sudarė 48 % viso Rusijos eksporto į Bendriją.
(20)
Keturiems atrinktiems Bendrijos gamintojams, trims atrinktiems Rusijos eksportuojantiems gamintojams bei visiems pranešusiems apie save importuotojams ir naudotojams nusiųsti klausimynai.
(21)
Klausimyno atsakymai gauti iš keturių atrinktų Bendrijos gamintojų ir trijų Rusijos eksportuojančių gamintojų, taip pat iš vieno nesusijusio importuotojo ir 7 naudotojų Bendrijoje. Be to, keli importuotojai ir naudotojai bei jų asociacijos pateikė pastabas, bet ne klausimyno atsakymus.
(22)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant būtiną jos analizėms ir surengė tikrinamuosius vizitus tokių bendrovių patalpose:
a)
atrinkti Bendrijos gamintojai
-
Fertiberia S.A., Madrid, Ispanija,
-
Nitrogénművek Zrt., Pétfűrdo, Vengrija,
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Vokietija,
-
Yara S.A., Briuselis, Belgija, ir su juo susijęs gamintojas Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nyderlandai;
b)
atrinkti Rusijos eksportuojantys gamintojai
-
JSC Mineral and Chemical Company (toliau - Eurochem), Maskva, Rusija, ir dvi su juo susijusios gamybos bendrovės:
-
OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusija ir
-
OJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusija,
-
JSC Minudobrenia, Perm, Rusija,
-
JSC Acron, Velikij Novgorod, Rusija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(23)
Nagrinėjamasis produktas yra tas pats, kaip ir atliekant pirminį ir ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimus, t. y. Rusijos kilmės karbamidas, klasifikuojamas KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90.
(24)
Karbamidas gaminamas daugiausia iš amoniako, o šis - iš gamtinių dujų. Jis gali būti kietas arba skystas. Kietas karbamidas gali būti naudojamas žemės ūkyje ir pramonėje. Žemės ūkiui tinkamas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša dirvai tręšti arba kaip gyvulių pašaro priedas. Pramonei tinkamas karbamidas yra žaliava tam tikriems klijams ir plastikams gaminti. Skystas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša ir pramonėje. Nors karbamidas gali būti įvairių formų, jo cheminės savybės iš esmės lieka tos pačios ir, atliekant šį tyrimą, laikomas vienu produktu.
2. Panašus produktas
(25)
Kaip nustatyta pirminiame ir ankstesniame priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimuose, šiais peržiūros tyrimais patvirtinta, kad nagrinėjamasis produktas ir karbamidas, kurį gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai Bendrijos rinkoje, taip pat karbamidas, kurį gamina ir parduoda gamintojai Rusijos vidaus rinkoje, turi tokias pačias chemines savybes ir iš esmės naudojamas toms pačioms reikmėms. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Tolesnis dempingo vykdymas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(26)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybės, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas.
1.1. Bendra informacija
(27)
Kaip minėta 16 konstatuojamojoje dalyje, penki Rusijos eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo tyrime. Per PTL šių penkių gamintojų eksportas sudarė 60 % Rusijos kilmės karbamido eksporto į Bendriją, t. y. 1,39 mln. tonų. Rusijos kilmės nagrinėjamojo produkto importas į Bendriją sudarė 16 % Bendrijos suvartojimo, kuris per PTL buvo 8,98 mln. tonų.
(28)
Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas dideliu.
1.2. Normalioji vertė
(29)
Reikėtų pažymėti, kad vienam eksportuojančiam gamintojui yra pavaldžios dvi susijusios bendrovės (abi gamina ir eksportuoja karbamidą). Taigi 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytą imtį sudaro keturios bendrovės.
(30)
Visų pirma buvo nustatyta, ar kiekvienos iš keturių bendrovių visas karbamido pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją pardavimo kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visos keturios bendrovės vidaus rinkoje pardavė karbamidą tipiškais kiekiais.
(31)
Siekiant nustatyti, ar karbamido pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastinėmis prekybos sąlygomis, reikėjo nustatyti gamybos sąnaudas. Šiuo atveju reikėtų pažymėti, kad energijos sąnaudos, pvz., elektra ir dujos, sudaro didžiąją gamybos sąnaudų ir didelę bendrųjų gamybos sąnaudų dalį. Taigi remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi buvo tiriama, ar su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios sąnaudos yra tinkamai atspindėtos tiriamųjų šalių apskaitoje.
(32)
Atliekant tyrimą nenustatyta, kad elektra nebūtų tinkamai atspindėta apskaitoje. Šiomis aplinkybėmis, inter alia, pažymima, kad per PTL Rusijos gamintojai už elektrą mokėjo tarptautinės rinkos kainas atitinkančias kainas, palyginti su kitomis šalimis, pvz., Kanada ir Norvegija. Tačiau to paties nebuvo galima pasakyti apie dujų kainas.
(33)
Iš tiesų dėl dujų tiekimo remiantis duomenimis, kuriuos paskelbė tarptautiniu mastu energetikos rinkų srityje pripažinti šaltiniai, buvo nustatyta, kad Rusijos gamintojo kaina buvo neįprastai maža. Pavyzdžiui, ji sudarė vieną penktadalį gamtinių dujų eksporto iš Rusijos kainos ir buvo gerokai mažesnė už dujų kainą, kurią mokėjo Bendrijos gamintojai. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad Rusijos vidaus dujų kainos buvo reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai atspindėtos keturių bendrovių apskaitoje, jas reikėjo koreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Atitinkamai buvo koreguojamos atrinktų bendrovių gamybos sąnaudos.
(34)
Kadangi jokių neiškraipytų dujų kainų, susijusių su Rusijos vidaus rinkos kainomis, nebuvo ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant informaciją, gautą iš kitų tipinių rinkų. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Waidhaus) be transporto sąnaudų. Kadangi Waidhaus yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka.
(35)
Atlikus pirmiau aprašytus gamybos kainų koregavimus, tik dviejų bendrovių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas įprastinėmis prekybos sąlygomis. Todėl nustatant normaliąją vertę šioms dviem bendrovėms buvo remiamasi panašaus produkto pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį.
(36)
Nustatant normaliąją vertę kitoms dviem bendrovėms buvo remiamasi dviejų gamintojų, kurių pardavimas vidaus rinkoje įprastinėmis prekybos sąlygomis, kaip minėta 35 konstatuojamojoje dalyje, buvo tipiškas, pardavimo vidaus rinkoje kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Dėl konfidencialumo nebuvo galima atskleisti visos informacijos, nes viena iš dviejų informaciją suteikusių bendrovių buvo susijusi su bendrove, kuriai buvo nustatyta normalioji vertė. Todėl, jeigu informacija būtų atskleista, ta bendrovė būtų galėjusi atkurti konfidencialius kitos bendrovės verslo duomenis.
1.3. Eksporto kaina
(37)
Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(38)
Vieno eksportuojančio gamintojo, kuris pardavimą vykdė per susijusį prekybininką Šveicarijoje, atveju eksporto kaina buvo nustatyta remiantis to susijusio prekybininko perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainomis. Pakoreguotos visos sąnaudos, patirtos nuo pirkimo iki perpardavimo, įskaitant krovinių gabenimo, pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, ir pagrįsta pelno dydžiu.
1.4. Palyginimas
(39)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Taigi atlikti koregavimai siekiant (jei reikia ir kai turėta patikrintų įrodymų) atsižvelgti į skirtingas transporto, tvarkymo, krovimo ir papildomas išlaidas, kreditus, komisinius ir su pakavimu susijusias išlaidas.
1.5. Dempingo tęsimasis
(40)
Kiekvienam eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas lyginant normaliosios kainos ir eksporto kainos svertinius vidurkius.
(41)
Tyrimas parodė, kad per PTL dempingas dažniausiai buvo vykdomas mažesniu mastu negu per ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą. Procentais išreikštas CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vis dėlto žymus, t. y. nuo 6 iki 23 %.
2. Dempingo tęsimosi tikimybė
2.1. Poveikis panaikinus galiojančias priemones, taikomas importui dempingo kaina
(42)
Kaip minėta 1 konstatuojamojoje dalyje, galiojančios priemonės yra MIK, sudaranti 115 EUR už toną. Nors MIK iš pradžių turėjo poveikio Rusijos karbamido eksporto į Bendriją kainoms, šios kainos nuo 2003 m., kaip nurodyta toliau 67 konstatuojamojoje dalyje, buvo gerokai didesnės už MIK, o per PTL Rusijos eksporto kainos buvo 68 % didesnės už MIK.
(43)
Todėl galima dalyti išvadą, kad šiuo metu galiojančios priemonės neturėjo poveikio nei Rusijos kilmės karbamido eksporto kainoms, nei kiekiui. Todėl mažai tikėtina, kad panaikinus priemones Rusijos kilmės karbamido eksporto kainoms ar kiekiui bus daromas poveikis.
(44)
Nepaisant to, kas pateikta pirmiau, per tyrimą taip pat buvo analizuojamas galimas i) dabartinis Rusijos laisvų pajėgumų ir galimų naujų pajėgumų poveikis ir ii) tikimybė, kad pardavimas bus nukreiptas į Bendriją, kaip paaiškinta toliau.
2.2. Laisvi pajėgumai
(45)
Pareiškėjas prašyme atlikti peržiūrą pateikė įrodymų, kad iš viso bus devyni projektai, kuriuos vykdant Rusija įgis svarbių naujų pajėgumų. 2005-2007 m. laikotarpiu pataisius, patobulinus ir pašalinus gamybos trūkumus, dabartiniai pajėgumai padidės bent 10 %.
2.2.1. Bendradarbiaujantys gamintojai
(46)
Buvo tiriamas galimas esamų laisvų pajėgumų poveikis. Atrinkti Rusijos gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo maždaug 5 % padidinti savo gamybos pajėgumus, o gamybą padidino maždaug 15 %. Taigi nominalūs laisvi pajėgumai sumažėjo iki 170 000 tonų arba maždaug 6 % gamybos pajėgumų.
2002
2003
2004
2005
PTL
Pajėgumai
2 567 648
2 567 648
2 567 648
2 640 100
2 686 591
Gamyba
2 179 525
2 213 096
2 364 564
2 537 327
2 516 367
Laisvi pajėgumai
388 123
354 552
203 084
102 773
170 224
(47)
Penki iš prašyme nurodytų devynių projektų yra susiję su bendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais. Du projektai jau buvo baigti nagrinėjamuoju laikotarpiu, tačiau palyginti su PTL papildomų pajėgumų neįgyta. Vykdant vieną sąraše pateiktą projektą nustatytas nedidelis pajėgumų padidėjimas.
(48)
Dėl dviejų didžiausių projektų, kuriuos vykdant įgyta didžioji 46 konstatuojamojoje dalyje minėtų padidėjusių pajėgumų dalis, nustatyta, kad bendrovė investuoja ne tik į karbamido gamybos pajėgumus, bet ir į tolesnės gamybos grandinės įrangą tokių produktų kaip karbamidformaldehidinės dervos, karbamido ir amonio nitrato tirpalų (ANT) gamybai. Šie projektai yra arba gerokai pažengę į priekį arba jau pabaigti po PTL. Todėl galima daryti prielaidą, kad pagrindinė šio projekto pajėgumų dalis nebus parduota nepriklausomiems pirkėjams, o skirta uždarajam naudojimui kaip žaliava vartotojų produktams. Į tai neatsižvelgiama kitoje dalyje.
(49)
Remiantis pirmiau pateiktais duomenimis, vykdant šiuos tris projektus atsirastų papildomų pajėgumų, skirtų parduoti nepriklausomiems pirkėjams, kurie sudarytų maždaug 150 000-200 000 tonų. Tai sudarytų 10-15 % viso Rusijos eksporto į Bendriją per PTL arba Bendrijos rinkos galimą 1,5-2 % rinkos dalį.
2.2.2. Nebendradarbiaujantys gamintojai
(50)
Visi laisvi pajėgumai, išreikšti gamybos pajėgumų Rusijoje procentais, atitinka laisvus pajėgumus, nustatytus bendradarbiaujantiems gamintojams, remiantis pareiškėjo pateikta informacija. Todėl manoma, kad nebendradarbiaujančių gamintojų laisvi pajėgumai taip pat sudaro maždaug 5 % gamybos pajėgumų, kurie per PTL sudarė maždaug 140 000 tonų.
(51)
Keturi iš prašyme nurodytų devynių projektų yra susiję nebendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojai. Projektai įvertinti remiantis turimais duomenimis. Nustatyta, kad vienas projektas buvo susijęs ne su nagrinėjamuoju produktu, bet su metanoliu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu baigtas vienas projektas, tačiau, palyginti su PTL, papildomų pajėgumų neįgyta. Vienas projektas buvo susijęs su nereikšminga kasmetine 1 mln. EUR nesiekiančia investicija, todėl negalėjo turėti didelio poveikio Rusijos pajėgumams. Vykdant paskutinį projektą pajėgumai galėjo būti padidinti maždaug 100 000 tonų (atitinka apie 7 % viso Rusijos eksporto į Bendriją per PTL arba Bendrijos rinkos galimą 1 % rinkos dalį).
2.2.3. Išvada dėl laisvų pajėgumų
(52)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu papildomi pajėgumai sieks beveik 500 000 tonų. Kadangi didžioji papildomų pajėgumų dalis dėl pataisymų, patobulinimų ir gamybos trūkumų pašalinimo bus skirta uždarajam naudojimui kaip žaliava vartotojų produktams, daroma išvada, kad nepriklausomiems pirkėjams bus parduodama tik maždaug pusė šio kiekio.
(53)
Kadangi Rusijos vidaus rinka yra maža ir nėra požymių, kad ji ateityje kis, nors kiek padidėjus produkcijai ji bus eksportuojama. Kadangi Rusijos gamintojai naudoja maždaug 95 % nominalių pajėgumų, eksportui galimi tik nedideli papildomi kiekiai.
(54)
Tikimasi, kad artimiausioje ateityje bus sukurti laisvi pajėgumai ir papildomi ne uždarajam naudojimui skirti pajėgumai, kurie sudarys maždaug 550 000-600 000 tonų, t. y. maždaug 40 % viso Rusijos eksporto į Bendriją per PTL, Bendrijos rinkos galimą 6 % rinkos dalį. Tačiau remiantis pareiškėjo pateiktų konsultantų, kurie specializuojasi trąšų srityje, prognozėmis, karbamido paklausa visame pasaulyje didės panašiu į pajėgumų didėjimą visame pasaulyje greičiu. Todėl tikėtina, kad eksportui numatytas papildomas kiekis gali būti nukreiptas į tuos regionus, kuriuose yra papildomos paklausos. Todėl tikėtina, kad Rusijos eksportas į Bendriją gerokai padidės tik atitinkamai padidėjus paklausai, tai reiškia, kad papildomas eksportas neturėtų turėti neigiamo poveikio kainų lygiui Bendrijos rinkoje.
(55)
Todėl negalima daryti išvados, kad Rusijos eksporto į Bendriją dempingo kaina apimčiai poveikio gali turėti Rusijos laisvi pajėgumai.
2.3. Kito pardavimo nukreipimo į Bendriją tikimybė
(56)
PTL atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją kainos, remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, buvo maždaug 1-5 % mažesnės už eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas. Vidaus rinkos kainos taip pat buvo didesnės už eksporto į Bendriją kainas, ypač atokiose vietose įsikūrusioms bendrovėms dėl didelių transporto išlaidų skirtumo.
(57)
Pareiškėjo teigimu, didelės investicijos į karbamido gamybos pajėgumus daugiausia vykdomos Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose. Atrodo, kad šie nauji pajėgumai Rusijos eksportuotojams sumažins galimybes patekti į kitas rinkas bei tai, kad didesni Rusijos karbamido kiekiai bus eksportuojami į Bendriją. Tačiau remiantis 54 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis prognozėmis buvo nustatyta, kad šios investicijos neturės didelio poveikio pasiūlos ir (arba) paklausos pusiausvyrai pasaulyje, nes, kaip numatyta, paklausa pasaulyje didės kartu su pajėgumais.
(58)
Todėl negalima daryti išvados, kad Rusijos eksporto į Bendriją dempingo kaina apimčiai įtakos turės prekių nukreipimas į Bendriją.
2.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(59)
Remiantis pateikta analize ir atsižvelgiant į tai, kad dabartinės priemonės neturi jokio poveikio eksporto į Bendriją kainoms, daroma išvada, kad panaikinus priemones tikėtina, jog dempingas tęsis.
D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(60)
Bendrijoje panašų produktą gamina 16 gamintojų, kurių gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Po 2004 m. įvykusios ES plėtros aštuonios iš tų šešiolikos bendrovių tapo Bendrijos pramonės dalimi.
(61)
Iš 16 Bendrijos gamintojų devynios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą, visos jos yra minimos prašyme atlikti peržiūrą. Trys kiti gamintojai pranešė apie save per nustatytą laiką ir atsiuntė atrankai atlikti būtiną informaciją. Tačiau daugiau jie nebendradarbiavo. Nė vienas Bendrijos gamintojas prieštaravo dėl prašymo atlikti peržiūrą.
(62)
Taigi bendradarbiauti sutiko šie devyni gamintojai:
-
Achema AB (Lietuva),
-
AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija),
-
Chemopetrol, a.s. (Čekijos Respublika),
-
Duslo, a.s. (Slovakija),
-
Fertiberia S.A. (Ispanija),
-
Grande Paroisse S.A. (Prancūzija),
-
Nitrogénművek Zrt. (Vengrija),
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Vokietija),
-
Yara: sujungimas Yara France S.A. (Prancūzija), Yara Italia S.p.a. (Italija), Yara Brunsbuttel GmbH (Vokietija) ir Yara Sluiskil B.V. (Nyderlandai) (7).
(63)
Kadangi šie devyni Bendrijos gamintojai sudarė maždaug 60 % visos Bendrijos gamybos per PTL, laikoma, kad minėti devyni Bendrijos gamintojai sudaro didžiąją panašaus produkto visoje Bendrijoje gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jie yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Bendrijos pramonė). Septyni nebendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai bus vadinami kitais Bendrijos gamintojais.
(64)
Kaip nurodyta pirmiau, buvo atrinktos keturios bendrovės. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytą terminą atsiuntė klausimyno atsakymus. Be to, likę penki bendradarbiavę gamintojai tinkamai pateikė tam tikrus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.
E. BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS
1. Suvartojimas Bendrijos rinkoje
(65)
Tikrasis karbamido suvartojimas Bendrijoje nustatytas remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis ir Eurostato duomenimis apie visą ES importą. Atsižvelgiant į 2004 m. įvykusią ES plėtrą ir siekiant analizės aiškumo bei nuoseklumo, suvartojimas nustatytas remiantis padėtimi ES-25 rinkoje visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kadangi šis tyrimas inicijuotas prieš Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimą prie Bendrijos, analizėje svarstoma tik padėtis ES-25.
(66)
Nuo 2002 m. iki PTL Bendrijos suvartojimas padidėjo 4 %.
2002
2003
2004
2005
PTL
Visas suvartojimas EB tonomis
8 651 033
8 945 707
8 954 402
8 873 804
8 978 696
Indeksas (2002 = 100)
100
103
104
103
104
2. Importo iš Rusijos kiekis, rinkos dalis ir kainos
(67)
Importo iš Rusijos kiekis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Šios kiekio ir kainų tendencijos pagrįstos Eurostato duomenimis.
2002
2003
2004
2005
PTL
Importuotas kiekis
(tonomis)
1 375 543
1 429 565
1 783 742
1 404 863
1 393 277
Indeksas (2002 = 100)
100
104
130
102
101
Rinkos dalis
16 %
16 %
20 %
16 %
16 %
Importo kainos (EUR/tona)
119
133
154
180
193
Indeksas (2002 = 100)
100
112
129
151
162
(68)
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį iš Rusijos importuojamas kiekis ir rinkos dalis buvo gana stabilūs, išskyrus maksimalų dydį, pasiektą 2004 m., o taip atsitiko, kai atsargos buvo sukauptos 10 ES valstybių narių prieš 2004 m. gegužės 1 d. plėtrą. Importo iš Rusijos kainos didėjo: nagrinėjamuoju laikotarpiu jos padidėjo nuo 119 iki 193 EUR už toną. Šie pokyčiai atspindi palankias rinkos sąlygas, kurios taip pat aprašytos 85 konstatuojamojoje dalyje.
(69)
Remiantis Rusijos importo kainomis, nustatyta, kad nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (2002 m.), Rusijos gamintojai eksportavo į Bendriją kainų lygiu, kuris yra gerokai didesnis už 115 EUR už toną minimalią importo kainą.
(70)
Siekiant apskaičiuoti priverstinio kainų sumažinimo lygį PTL, Bendrijos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo palygintos su nagrinėjamosios šalies bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų CIF importo kainomis Bendrijos pasienyje, kurios buvo tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į iškrovimo kainą. Palyginimas parodė, kad dėl importo iš Rusijos Bendrijos pramonė nebuvo priversta sumažinti kainų.
3. Importas iš kitų šalių
(71)
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie nagrinėjamuoju laikotarpiu iš kitų trečiųjų šalių importuotą kiekį. Šios kiekio ir kainų tendencijos taip pat grindžiamos Eurostato duomenimis.
2002
2003
2004
2005
PTL
Iš Egipto importuotas kiekis
(tonomis)
579 830
629 801
422 892
385 855
457 056
Rinkos dalis
7 %
7 %
5 %
4 %
5 %
Importo iš Egipto kainos (EUR/tona)
149
163
178
220
224
Iš Rumunijos importuotas kiekis
(tonomis)
260 298
398 607
235 417
309 195
239 335
Rinkos dalis
3 %
4 %
3 %
3 %
3 %
Importo iš Rumunijos kainos
(EUR/tona)
123
142
175
197
209
Iš Kroatijos importuotas kiekis
(tonomis)
126 400
179 325
205 921
187 765
187 362
Rinkos dalis
1 %
2 %
2 %
2 %
2 %
Importo iš Kroatijos kainos (EUR/tona)
125
135
145
172
177
Iš visų kitų pirmiau nepaminėtų šalių importuotas kiekis (tonomis)
663 940
605 063
536 345
580 311
492 659
Rinkos dalis
8 %
7 %
6 %
7 %
5 %
Importo iš visų kitų pirmiau nepaminėtų šalių kainos (EUR/tona)
128
172
169
206
216
(72)
Reikėtų pažymėti, kad nuo 2002 m. iki PTL Egipto ir Rumunijos eksporto kiekis sumažėjo, o Kroatijos eksporto apimtis padidėjo nuo 126 000 tonų 2002 m. iki 187 000 tonų PTL. Vis dėlto Kroatijos Bendrijos rinkos dalis išliko pastovi nuo 1 iki 2 %. Eksporto kainos: Egiptas nagrinėjamuoju laikotarpiu, o Rumunija nuo 2004 m. eksportavo į Bendriją didesnėmis kainomis nei Bendrijos pramonės kainos. Kroatijos kainos priešingai: jos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau Kroatija nepadidino savo rinkos dalies Bendrijos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu. Reikėtų pažymėti, kad importui iš Kroatijos nuo 2002 m. sausio mėn. taikomas 9,01 EUR už toną antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 92/2002 (8).
4. Ekonominė Bendrijos pramonės padėtis
(73)
Laikydamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalies, Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turėjusius įtakos Bendrijos pramonės padėčiai.
4.1. Preliminariosios pastabos
(74)
Tais atvejais, kai taikoma atranka, remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, gamybos pajėgumų, našumo, atsargų, pardavimo apimties, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Bendrijos pramonės (toliau lentelėse - BP) lygiu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, kaip antai: kainos, pelningumas, atlyginimai, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautai, gebėjimas pritraukti kapitalą, yra nagrinėjami remiantis surinkta informacija atrinktų Bendrijos gamintojų lygiu (toliau lentelėse - AG).
4.2. Duomenys, susiję su visa Bendrijos pramone
a) Gamyba
(75)
2002 m.-PTL visa Bendrijos pramonės gamybos apimtis, įskaitant uždarąją gamybą, nekito (4,3 mln. tonų), išskyrus nežymų laikiną padidėjimą 2003 m. Viduje visos gamybos savo reikmėms sunaudotos produkcijos dalis taip pat išliko praktiškai stabili (maždaug 20 % visos gamybos); tai rodo, kad ji negali įtakoti Bendrijos pramonei daromos žalos.
2002
2003
2004
2005
PTL
BP produkcija (tonomis)
4 311 986
4 540 021
4 331 387
4 369 705
4 322 214
Indeksas (2002 = 100)
100
105
100
101
100
BP savoms reikmėms sunaudota produkcija
832 919
837 701
842 643
899 173
893 573
Indeksas (2002 = 100)
100
101
101
108
107
Kaip visos produkcijos %
19,3 %
18,5 %
19,5 %
20,6 %
20,7 %
b) Pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo lygis
(76)
2002 m.-PTL gamybos pajėgumai nežymiai padidėjo (5 %). Atsižvelgiant į nekintančią BP gamybos apimtį, nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo pajėgumų panaudojimas: nuo 84 % 2002 m. iki 81 % PTL. Kaip jau minėta atliekant ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, karbamido gamybai naudojamą amoniaką galima naudoti kitų trąšų gamybai. Pajėgumų panaudojimo lygiui, susijusiam su karbamido gamyba, įtakos taip pat turi kitų trąšų gamybos pokyčiai, todėl tai yra ne toks reikšmingas žalos rodiklis.
2002
2003
2004
2005
PTL
BP gamybos pajėgumai (tonomis)
5 109 600
5 153 906
5 156 743
5 402 760
5 362 590
Indeksas (2002 = 100)
100
101
101
106
105
BP pajėgumų panaudojimas
84 %
88 %
84 %
81 %
81 %
Indeksas (2002 = 100)
100
104
100
96
96
c) Atsargos
(77)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargų lygis buvo nestabilus. 2002-2005 m. užregistruotas 27 % padidėjimas, o per pastaruosius PTL tris mėnesius (2006 sausio-kovo mėn.) - staigus sumažėjimas. Didelį atsargų nestabilumą lėmė sezoninė prekyba ir tai, kad karbamidas uždaram naudojimui laikomas kartu su laisvojoje rinkoje parduodamu karbamidu. Todėl atsargos yra ne toks reikšmingas žalos rodiklis.
2002
2003
2004
2005
PTL
BP laikotarpio pabaigos atsargos
(tonomis)
253 853
238 888
262 194
322 766
223 941
Indeksas (2002 = 100)
100
94
103
127
88
d) Parduotas kiekis
(78)
2002 m.-PTL Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje nežymiai sumažėjo, t. y. 3 %.
2002
2003
2004
2005
PTL
BP EB parduotas kiekis (tonomis)
3 155 215
3 242 758
3 054 663
2 996 471
3 048 955
Indeksas (2002 = 100)
100
103
97
95
97
e) Rinkos dalis
(79)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės rinkos dalis taip pat šiek tiek sumažėjo: nuo 36,5 % 2002 m. iki 34,0 % PTL.
2002
2003
2004
2005
PTL
Bendrijos pramonės rinkos dalis
36,5 %
36,3 %
34,1 %
33,8 %
34,0 %
Indeksas (2002 = 100)
100
99
93
93
93
f) Augimas
(80)
Bendrijos pramonė prarado tam tikrą savo rinkos dalį (1,5 procentinio punkto), nors rinka nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek didėjo (4 %). Rusijos importas neužėmė Bendrijos pramonės prarastos rinkos dalies, nes, kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos importo rinkos dalis nekito nuo 2002 m. iki PTL. Taip pat atsižvelgiant į tai, kad importo iš kitų šalių rinkos dalis sumažėjo 3,5 procentinio punkto, reikia daryti išvadą, kad prarastą Bendrijos pramonės rinkos dalį užėmė kiti Bendrijos gamintojai.
g) Užimtumas
(81)
2002 m.-PTL užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo 6 %, nors gamyba pamažu didėjo: taigi tai rodo, kad našumas didėjo.
2002
2003
2004
2005
PTL
BP užimtumas
(nagrinėjamasis produktas)
1 233
1 228
1 157
1 161
1 164
Indeksas (2002 = 100)
100
100
94
94
94
h) Našumas
(82)
2002 m.-PTL vieno Bendrijos pramonės dirbančiojo metinis našumas padidėjo 6 %: tai lėmė sumažėjęs darbuotojų skaičius, nors Bendrijos pramonės gamyba buvo stabili.
2002
2003
2004
2005
PTL
BP našumas
(tonomis vienam darbuotojui)
3 497
3 697
3 744
3 764
3 713
Indeksas (2002 = 100)
100
106
107
108
106
i) Dempingo skirtumo dydis
(83)
Dėl faktinio dempingo skirtumo dydžio, nustatyto PTL, poveikio Bendrijos pramonei atsižvelgiant į: i) gana stabilią importo iš Rusijos apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu, ii) didelį Rusijos importo kainų padidėjimą tuo pačiu laikotarpiu, iii) tai, kad PTL nebuvo priverstinio kainų sumažinimo ir iv) bendrą Bendrijos pramonės finansinę padėtį, laikoma, kad šis poveikis yra nežymus, o rodiklis nereikšmingas.
j) Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(84)
Pirmiau ir toliau išnagrinėti rodikliai aiškiai rodo žymų Bendrijos pramonės ekonominės ir finansinės padėties pagerėjimą.
4.3. Su atrinktais Bendrijos gamintojais susiję duomenys
a) Pardavimo kainos ir kainoms vidaus rinkoje įtakos turintys veiksniai
(85)
2002 m.-PTL vidutinės atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams labai padidėjo: tai rodo, kad tuo laikotarpiu vyravo palankios tarptautinės karbamido rinkos sąlygos.
2002
2003
2004
2005
PTL
AG vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona)
137
149
164
188
199
Indeksas (2002 = 100)
100
109
120
137
145
b) Atlyginimai
(86)
2002 m.-PTL vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos padidėjo 11 %.
2002
2003
2004
2005
PTL
AG vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (1 000 EUR)
47
50
50
52
52
Indeksas (2002 = 100)
100
106
106
111
111
c) Investicijos
(87)
Keturių atrinktų gamintojų metinis investicijų srautas į panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo (konkrečiai - 10 % nuo 2002 m. iki PTL), nors tam tikrų svyravimų būta.
2002
2003
2004
2005
PTL
AG grynosios investicijos (1 000 EUR)
116 186
114 079
128 191
140 967
128 259
Indeksas (2002 = 100)
100
98
110
121
110
d) Pelningumas ir investicijų grąža
(88)
Atrinktų gamintojų pelningumas gerokai padidėjo nuo 2002 m. iki PTL, ypač kai jis pasiekė 16,9 % lygį. Šiuo požiūriu pažymima, kad pirminiame tyrime nustatytas 5 % pelno dydis, kuris galėjo būti pasiektas, jei nebūtų vykdomas žalingas dempingas. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, kito maždaug taip pat kaip pelningumas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo tris kartus.
2002
2003
2004
2005
PTL
AG pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo %)
7,3 %
10,9 %
17,7 %
18,4 %
16,9 %
Indeksas (2002 = 100)
100
149
242
252
232
AG investicijų grąža (pelnas investicijų grynosios buhalterinės vertės %)
13,3 %
27,2 %
45,7 %
47,0 %
45,9 %
Indeksas (2002 = 100)
100
205
344
353
345
e) Pinigų srautai ir gebėjimas pritraukti kapitalą
(89)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srautai padidėjo daugiau kaip tris kartus. Šis padidėjimas atitinka bendrą pelningumo ir investicijų grąžos didėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.
2002
2003
2004
2005
PTL
AG pinigų srautai (1 000 EUR)
30 283
52 110
84 340
99 110
105 287
Indeksas (2002 = 100)
100
172
279
327
348
(90)
Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Bendrijos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų bandydami pritraukti kapitalą.
5. Išvada
(91)
2002 m.-PTL Bendrijos pramonės rinkos dalis ir pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo. Tačiau bendra Bendrijos pramonės finansinė padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nepaprastai pagerėjo, palyginti su laikotarpiu prieš ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą, kai 2001 m. nuspręsta toliau taikyti galiojančias priemones, galiojusias nuo 1995 m.
(92)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų pelningumas labai padidėjo, kiekvienais nagrinėjamojo laikotarpio metais gerokai viršydamas pirminiame tyrime nustatytą tikslinį pelno lygį. Taip pat daug kartų padidėjo investicijų grąža ir pinigų srautas. Bendrijos pramonės gamybos apimtis nekito. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį teigiamai kito atrinktų gamintojų pardavimo kainos. Atlyginimai šiek tiek didėjo, Bendrijos pramonė investavo toliau.
(93)
Reikėtų pažymėti, kad labai teigiama Bendrijos pramonės pelningumo raida vyko tuo metu, kai Rusijos eksporto į Bendriją kainos buvo gerokai didesnės už MIK nors ir dempingo kaina. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį Rusijos eksporto kainos Bendrijos pramonei poveikio neturėjo.
(94)
Gavęs Komisijos išvadas pareiškėjas patvirtino, kad karbamido pramonės po pardavimo gautas ilgalaikis pelnas sumokėjus mokesčius turėtų siekti 25 %. Tai turėtų sudaryti maždaug 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos. Pareiškėjo teigimu, tai galima pagrįsti naujo amoniako ir (arba) karbamido gamybos komplekso, kurio investicijų grąža turėtų siekti 11 % (kuri, kaip teigiama, prilygtų 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos), įsteigimo sąnaudomis. Šiuo požiūriu reikia pažymėti, kad atliekant šį tyrimą pareiškėjas niekada nesiekė tokio didelio pelno ir pirminiame tyrime buvo nustatyta, kad nesant žalingo dempingo galima pasiekti 5 % pelno dydį. Be to, Pirmosios instancijos teismas savo sprendimu byloje T-210/95 patvirtino, kad „… pelno dydis, kuriuo turi remtis Taryba, apskaičiuodama tikslinę kainą, kuria bus pašalinta aptariama žala, turi būti lygus tokiam pelno dydžiui, kurio Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis esant normalioms konkurencingumo sąlygoms, kai nevykdomas importas dempingo kaina“ (9). Toje pačioje byloje, patvirtinta, kad „… teiginys, kad pelno dydis, kurį taiko Bendrijos institucijos turi būti toks, kad būtų galima užtikrinti Bendrijos pramonės išlikimą ir (arba) atitinkamą kapitalo grąžą, nėra pagrįstas pagrindiniu reglamentu“ (10). Iš tiesų šiuo atveju pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad jei nebūtų importo dempingo kaina, Bendrijos pramonė būtų galėjusi pasiekti reikiamo dydžio pelną. Pareiškėjas taip pat nenurodė pelno dydžio, kurį būtų galėjusi gauti Bendrijos pramonė, jei nebūtų importo dempingo kaina. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(95)
Atsižvelgiant tai, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nesitęsė.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(96)
Kadangi dėl importo iš nagrinėjamosios šalies patirta materialinė žala nesitęsė, atliekant analizę didžiausias dėmesys skirtas žalos pasikartojimo tikimybei, jeigu būtų panaikintos dabartinės priemonės. Šiuo atžvilgiu išanalizuota dabartinių priemonių poveikio Rusijos importo apimčiai ir kainoms stoka. Be to, buvo ištirtas galimas dabartinių Rusijos laisvų pajėgumų, galimų naujų pajėgumų ir tikimybės, kad Rusijos gamintojai nukreips pardavimą į Bendriją, poveikis.
1. Dabartinių priemonių poveikio importo apimčiai ir kainoms stoka
(97)
Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, nuo 2002 m. Rusijos nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją kainos visada buvo didesnės už MIK (115 EUR už toną), o nuo 2003 m. iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos šios kainos buvo gerokai didesnės už MIK. PTL vidutinės Rusijos eksporto į Bendrijos rinką kainos buvo 68 % didesnės už MIK. Tai aiškiai rodo, kad bent jau nuo 2003 m. Rusijos eksporto kainoms dabartinės priemonės poveikio nedarė.
Vidutinė vieneto kaina (EUR/tona)
2002
2003
2004
2005
PTL
Rusijos vidutinė eksporto kaina
119
133
154
180
193
MIK
115
115
115
115
115
MIK viršijančios Rusijos kainos (%)
3 %
16 %
34 %
56 %
68 %
Šaltinis: Eurostato duomenys apie Rusijos eksporto kainas.
(98)
Dėl to, ceteris paribus, nėra priežasties manyti, kad Rusijos eksportuojantys gamintojai taikytų mažesnes kainas, jeigu dabartinės priemonės būtų panaikintos, atsižvelgiant į tai, kad jie anksčiau galėjo išlaikyti daug didesnes kainas.
(99)
Be to, kaip parodyta 67 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos eksportuotojai nagrinėjamuoju laikotarpiu išlaikė gana pastovią eksporto į Bendrijos rinką apimtį, nepaisant to, kad galiojančios priemonės neturėjo praktinio poveikio eksporto kainoms nuo 2002 m. ir dėl to nesudarė jokių kliūčių didinti Rusijos eksportą.
(100)
Todėl, ceteris paribus, mažai tikėtina, kad Rusijos eksportuojantys gamintojai Bendrijos rinkoje parduotų papildomą kiekį, jeigu būtų panaikintos dabartinės priemonės, nes dabartinės priemonės nedarė jokio poveikio Rusijos eksporto apimčiai.
(101)
Todėl daroma išvada: kadangi galiojančios priemonės neturėjo poveikio nei Rusijos eksportuotojų eksporto kainoms, nei kainoms, kurias už tą patį importą mokėjo Bendrijos importuotojai, nei Rusijos eksporto į Bendriją apimčiai, mažai tikėtina, kad panaikinus šias priemones būtų daromas poveikis kainoms arba kiekiui. Taigi pašalinus priemones poveikio Bendrijos pramonės padėčiai nebūtų. Dėl to negalima daryti išvados, kad, jeigu būtų panaikintos galiojančios priemonės, būtų žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybė.
(102)
Nepaisant pirmiau pateiktų išvadų, tyrime taip pat buvo analizuojami įvairūs Bendrijos pramonės tvirtinimai dėl galimo Rusijos laisvų pajėgumų, galimų naujų pajėgumų ir tikimybės, kad kitas Rusijos gamintojų pardavimas bus nukreiptas į Bendriją, poveikio, kaip paaiškinta toliau.
2. Laisvi Rusijos pajėgumai
(103)
Kaip paaiškinta 46 ir 50 konstatuojamosiose dalyse, nė viena atrinkta Rusijos bendrovė neturėjo reikšmingų laisvų pajėgumų PTL, o bendri visų Rusijos gamintojų laisvi pajėgumai sudarė maždaug 5 %. Šiuo atžvilgiu tyrimo išvados visiškai atitinka pareiškėjo teiginius.
(104)
Kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, taip pat buvo nustatyta, kad pareiškėjo nurodyti devyni projektai neturėtų lemti didelio neigiamo poveikio Bendrijos rinkai, nes didžioji papildomų pajėgumų, atsiradusių vykdant šiuos projektus, dalis bus skirta uždaram naudojimui. Be to, kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos eksportas į Bendriją gerokai padidėtų tik atitinkamai padidėjus paklausai, o tokiu atveju tai reiškia, kad papildomas eksportas neturėtų turėti neigiamo poveikio kainų lygiui Bendrijos rinkoje.
(105)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad atlikus pataisymus, patobulinimus ir pašalinus gamybos trūkumus, Rusijos gamintojai papildomam pardavimui turės tik ribotą papildomą kiekį. Tai rodo, kad dėl Rusijos laisvų pajėgumų Rusijos gamintojai neturės galimybės labai padidinti pardavimo eksportui į Bendrijos rinką.
3. Kito pardavimo nukreipimo į Bendriją tikimybė
(106)
Kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje, importo iš Rusijos į Bendrijos rinką apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu liko gana stabili, nagrinėjamuoju laikotarpiu ji sudarė maždaug 16 % Bendrijos suvartojimo rinkos dalies, išskyrus maksimalų dydį, pasiektą 2004 m. (maždaug 20 %). Taip yra dėl to, kad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį dabartinės priemonės neturėjo praktinio poveikio nei eksporto kainoms, nei jo apimčiai, todėl nesudarė kliūčių Rusijai didinti savo eksportą, kaip parodyta pirmiau.
(107)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad PTL atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją kainos, remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, buvo maždaug 1-5 % mažesnės už eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas. Kaip nurodyta 56 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos pardavimo vidaus rinkoje taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo didesnės nei eksporto į Bendriją kainos, ypač atokiose vietose įsikūrusioms bendrovėms dėl didelių transporto išlaidų skirtumo, kaip minėta pirmiau. Remiantis tuo galima daryti išvadą, kad atsižvelgiant į kainas Rusijos gamintojams Bendrijos rinka nėra itin patraukli, palyginti su kitomis pagrindinėmis rinkomis.
(108)
Be to, kaip minėta 57 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjas teigė, kad gamyba naudojant papildomus pajėgumus, rengiamus visų pirma Šiaurės Afrikoje (Alžyre ir Egipte) ir Artimuosiuose Rytuose (Irane), darytų spaudimą kainoms pasaulio rinkoje - taip būtų sumažinti Rusijos eksportuotojų skverbimosi į šias rinkas pajėgumai, todėl jie galėtų didinti eksporto į Bendrijos rinką kiekius. Atsižvelgiant į tai ir remiantis 54 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis prognozėmis buvo nustatyta, kad šios investicijos neturės didelio poveikio pasiūlos ir (arba) paklausos pusiausvyrai pasaulyje, nes, kaip numatyta, paklausa pasaulyje didės kartu su pajėgumais. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Rusija jau prarado didelę dalį Azijos (ypač Kinijos Liaudies Respublikos) ir Afrikos rinkose ir kad ji gana sėkmingai atsispiria spaudimui Lotynų Amerikos rinkose. Atsižvelgiant į prognozuojamą pasiūlos ir (arba) paklausos pusiausvyrą pasaulyje, vargu ar galima teigti, kad Rusijos eksportuojantys gamintojai visur, išskyrus Europą, gali prarasti papildomas rinkos dalis.
(109)
Pareiškėjo teigimu, Rusijos gamintojams dėl dvigubos dujų kainodaros turint galimybę naudotis nesąžiningai įkainotomis sąnaudomis, Rusijos eksportuotojai galėtų priversti gerokai sumažinti kainas, inter alia, jei tarptautinė pasiūlos ir (arba) paklausos pusiausvyra jiems būtų nepalanki. Į tai negalima neatsižvelgti, nes atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Rusijos eksportuotojų sąnaudos iš tiesų yra gerokai iškreiptos dėl dvigubos dujų kainodaros, kurią taikė Rusija, todėl galimą priverstinį kainų sumažinimą lemtų ne priemonių pašalinimas, o kitos aplinkybės.
(110)
Todėl negalima daryti išvados, kad panaikinus priemones Rusijos gamintojai ketintų į Bendrijos rinką nukreipti didelę šiuo metu į trečiąsias šalis eksportuojamų ar vidaus rinkoje parduodamų kiekių dalį ar sumažinti kainas, net jei ir negalima atmesti galimybės, kad taip gali atsitikti dėl kitų priežasčių.
4. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(111)
Kaip minėta pirmiau, galiojančios priemonės neturėjo poveikio nei Rusijos eksportuotojų eksporto kainoms, nei kainoms, kurias už tą patį importą mokėjo Bendrijos importuotojai, nei Rusijos eksporto į Bendrijos rinką apimčiai. Tuo pačiu metu, nors importas iš Rusijos buvo toliau vykdomas dempingo kaina, Bendrijos pramonė nepatyrė jokios žalos. Todėl panaikinus galiojančias priemones nebūtų jokio poveikio Rusijos eksporto kainoms arba apimčiai, taigi nebūtų ir jokio poveikio Bendrijos pramonės padėčiai.
(112)
Be to, analizuojant kitas pareiškėjo nurodytas išorines priežastis nekyla klausimo dėl pirmiau pateiktos išvados, nes dėl išorinių priežasčių nebūtų jokios galimybės padidinti Rusijos importo į Bendrijos rinką apimtį ar sumažinti kainas.
(113)
Remiantis tuo, kas nurodyta pirmiau, negalima daryti išvados, kad yra žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybė, jeigu galiojančios priemonės būtų panaikintos.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(114)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinama rekomenduoti panaikinti galiojančias priemones. Be to, buvo nustatytas laikas, per kurį jos po šių faktų paskelbimo galėjo pareikšti savo pastabas.
(115)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, panaikinti antidempingo priemones, taikomas importuojamam Rusijos kilmės karbamidui, ir nutraukti tyrimą.
(116)
Atsižvelgiant į 109 konstatuojamojoje dalyje aprašytas aplinkybes, t. y. į tai, kad Rusijos eksportuotojų sąnaudos dėl Rusijoje taikomos dvigubos dujų kainodaros yra gerokai iškreiptos, būtina atidžiai stebėti Rusijos kilmės karbamido importo raidą, kad prireikus būtų sudarytos palankios sąlygos greitai ir atitinkamai reakcijai.
(117)
Remiantis ankstesnėmis konstatuojamosiomis dalimis, galiojančios priemonės turėtų būt panaikintos, tyrimas nutrauktas, o dalinė tarpinė peržiūra dėl priemonių formos tinkamumo ir dalinė tarpinė peržiūra, kurioje nagrinėjamas tik EuroChem vykdomas dempingas - nutrauktos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Antidempingo muitas, taikomas importuojamam Rusijos kilmės karbamidui, klasifikuojamam KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90, panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas nutraukiamas.
2 straipsnis
Antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos kilmės karbamidui, kalsifikuojamam KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90, dalinės tarpinės peržiūros nutraukiamos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. liepos 23 d.