Tarybos reglamentas (EB) Nr. 973/2001
2001 m. gegužės 14 d.
nustatantis tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],
kadangi:
(1) Bendrija savo Sprendimu 98/392/EB [3] patvirtino Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvenciją, kurioje nustatyti principai ir taisyklės, susijusios su gyvųjų jūros išteklių apsauga ir valdymu. Vykdydama didesnės apimties tarptautinius įsipareigojimus, Bendrija dalyvauja įgyvendinant pastangas išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse.
(2) Pagal Sprendimo 86/237/EEB [4] nuostatas, Bendrija nuo 1997 m. lapkričio 14 d. yra Tarptautinės komisijos dėl Atlanto tuno apsaugos (toliau - ICCAT konvencija) Susitariančioji Šalis.
(3) ICCAT konvencija nustato tunų ir tuninių rūšių apsaugos ir valdymo Atlanto vandenyne ir gretimose jūrose regionų bendradarbiavimo gaires, įsteigiant Tarptautinę komisiją dėl Atlanto tuno apsaugos (toliau - ICCAT) bei priimant Konvencijos apimamoje teritorijoje taikomas apsaugos ir valdymo rekomendacijas, kurios yra privalomos Susitariančiosioms Šalims.
(4) ICCAT pasiūlė keletą techninių priemonių, skirtų tam tikrų tolimos migracijos Atlanto vandenyno ir Viduržemio jūros rūšių ištekliams, inter alia, nustatančių leistinus žuvų dydžius ir svorius bei tam tikrose zonose ir tam tikrais laikotarpiais taikomus žvejybos apribojimus tam tikriems įrankiams bei pajėgumams. Šios rekomendacijos yra privalomos Bendrijai, todėl jas reikia įgyvendinti.
(5) Tam tikros ICCAT priimtos techninės rekomendacijos buvo įtrauktos į 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1626/94 [5], nustatantį tam tikras technines priemones žuvų ištekliams išsaugoti Viduržemio jūroje ir 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 [6] dėl žuvų išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti. Siekiant aiškumo, visos šios priemonės turi būti išdėstytos šiame reglamente, ir panaikinti atitinkami pirmiau nurodytų reglamentų straipsniai.
(6) Siekiant atsižvelgti į tam tikrų zonų tradicinę žvejybos praktiką, reikia priimti konkrečias nuostatas dėl tam tikrų tunų rūšių gaudymo ir laikymo laive tvarkos.
(7) Savo sprendimu 95/399/EB [7] Bendrija patvirtino Indijos vandenyno tuno komisijos įsteigimo susitarimą. Šis susitarimas suteikia naudingą pagrindą tarptautinio bendradarbiavimo sustiprinimui bei racionaliam tunų ir susijusiųjų rūšių naudojimui Indijos vandenyne, įsteigiant Indijos vandenyno tuno komisiją (toliau - IOTC) ir priimant apsaugos ir valdymo IOTC reguliuojamoje akvatorijoje rekomendacijas, kurios yra privalomos Susitariančiosioms Šalims.
(8) IOTC patvirtino rekomendaciją, nustatančią technines priemones, skirtas tolimos migracijos Indijos vandenyno žuvų rūšių ištekliams. Ši rekomendacija yra privaloma Bendrijai, todėl ją reikia įgyvendinti.
(9) Europos bendrija Sprendimu 1999/337/EB [8] pasirašė Susitarimą dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos, o Sprendimu 1999/386/EB [9] nusprendė taikyti jį laikinai, kol jis bus patvirtintas. Todėl Bendrija turi taikyti šiame susitarime nustatytas nuostatas.
(10) Vienas iš susitarimo tikslų - palaipsniui mažinti delfinų atsitiktinių mirtingumų skaičių, gaudant tunus gaubiamaisiais tinklais Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje, kol šis rodiklis priartės prie nulio, nustatant metines ribas, taip pat siekti tunų išteklių ilgalaikio tausojimo susitarimo taikymo teritorijoje.
(11) Kai kurios šio susitarimo nuostatos buvo įtrauktos į Reglamentą (EB) Nr. 850/98. Šias nuostatas reikia įtraukti į šį reglamentą.
(12) Bendrija turi žvejybos interesų Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje ir padavė paraišką dėl įstojimo į Tarptautinę Amerikos tropikų tuno komisiją (toliau - IATTC). Laukiant priėmimo, bei atsižvelgiant į įsipareigojimą bendradarbiauti su kitomis šalimis, kurios pagal Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvencijos nuostatas dalyvauja šio rajono išteklių apsaugoje ir valdyme, Bendrija turi taikyti IATTC priimtas technines priemones. Todėl šios priemonės turi būti numatytos Bendrijos teisėje.
(13) Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turi būti priimtos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB [10], nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šis reglamentas nustato technines apsaugos priemones, taikomas su valstybių narių vėliava žvejojantiems Bendrijoje registruotiems laivams (toliau - Bendrijos žvejybos laivams), susijusias su I priede išvardytų tam tikrų tolimos migracijos žuvų išteklių sugavimu ir iškrovimu.
I ANTRAŠTINĖ DALIS
SĄVOKOS
2 straipsnis
Šiame reglamente taikomos šios jūrų vandenų sąvokos:
a) 1 zona:
visi Atlanto vandenyno ir gretimų jūrų, kurioms taikoma ICCAT konvencija, vandenys, atsižvelgiant į šios konvencijos 1 straipsnyje pateiktą apibrėžimą;
b) 2 zona:
visi Indijos vandenyno vandenys, kuriems taikomas Susitarimas dėl IOTC įsteigimo, atsižvelgiant į šios sutarties 2 straipsnyje pateiktą apibrėžimą;
c) 3 zona:
Visi Ramiojo vandenyno rytinės dalies vandenys, kurių apibrėžimas pateiktas Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos 3 straipsnyje.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
1 ZONOJE TAIKOMOS TECHNINĖS PRIEMONĖS
1 skirsnis
Tam tikrų tipų laivų ir įrankių naudojimo apribojimai
3 straipsnis
1. Nuo lapkričio 1 d. iki sausio 31 d. trunkančiu laikotarpiu 2 dalyje nurodytoje zonoje Bendrijos žvejybos laivams draudžiama:
- pritvirtinti plūduriuojančius objektus,
- žvejoti po dirbtiniais objektais,
- žvejoti po natūraliais objektais,
- žvejoti, naudojant pagalbinius laivus,
- mesti į jūrą dirbtinius plūduriuojančius objektus su plūdurais ar be jų,
- įrengti plūdurus ant jūroje aptiktų plūduriuojančių objektų,
- pašalinti plūduriuojančius objektus ir laukti, kol šių objektų priviliotos žuvys susirinks po laivu,
- traukti plūduriuojančius objektus už nurodytos zonos ribų.
2. 1 dalyje nurodytos zonos ribos yra šios:
- pietinė riba - 4o pietų platumos,
- šiaurinė riba - 5o šiaurės platumos,
- vakarinė riba - 20o vakarų ilgumos,
- rytinė riba - Afrikos krantas.
3. Laivams draudžiama pradėti ar tęsti žvejybą 1 ir 2 dalyse nurodytoje zonoje ir jose nustatytu laikotarpiu, jei laive nėra stebėtojo.
4. Iki 2002 m. gruodžio 31 d. valstybės narės imasi būtinų veiksmų, kad būtų paskirti stebėtojai ir kad būtų užtikrintas šių stebėtojų buvimas su jų vėliava plaukiančiuose ar jų teritorijoje registruotuose laivuose, kurie ruošiasi pradėti žvejybą 2 dalyje nurodytoje zonoje.
5. Nepažeidžiant 4 dalies nuostatų, valstybės narės imasi būtinų veiksmų, siekdamos užtikrinti, kad nustatyta tvarka paskirti stebėtojai pasiliktų žvejybos laivuose, į kuriuos jie buvo paskirti, kol juos pakeis kiti stebėtojai.
6. 1 ir 2 dalyse nurodytoje zonoje ir jose nustatytu laikotarpiu žvejojančio Bendrijos laivo kapitonas priima stebėtoją ir padeda jam atlikti jo pareigas per visą buvimo laive laiką.
Laivo, į kurį paskirtas stebėtojas, kapitonas imasi visų tinkamų veiksmų, siekdamas palengvinti stebėtojo atvykimą ir išvykimą. Buvimo laive laikotarpiu stebėtojui suteikiamos tinkamos gyvenamosios ir darbo patalpos.
7. 4, 5 ir 6 dalių praktinės priemonės nurodytos II priede.
8. Ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai išsamią ataskaitą, kurioje įvertina su jų vėliava žvejojančiuose laivuose paskirtų stebėtojų ataskaitų turinį ir išvadas.
9. Atsižvelgdama į ICCAT rekomendacijas, kurios yra privalomos Bendrijai, ir laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, Komisija gali pakeisti 1 dalyje nurodytą laikotarpį, 2 dalyje nurodytos zonos ribas bei II priede nustatytą stebėtojų skyrimo tvarką.
4 straipsnis
1. Laivuose draudžiama turėti bet kokį kiekį pelamidžių, didžiaakių tunų ar geltonuodegių tunų, sugautų gaubiamaisiais tinklais Portugalijos suverenitetui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ICES X parajonyje į šiaurę nuo 36o30′ šiaurės platumos ar CECAF zonose į šiaurę nuo 31o šiaurės platumos ir į rytus nuo 17o30′ vakarų ilgumos, bei gaudyti minėtas rūšis šiose zonose, naudojant pirmiau nurodytus įrankius.
2. Laivuose draudžiama laikyti tunus, sugautus dreifuojančiaisiais tinklais Ispanijos arba Portugalijos suverenitetui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ICES VIII, IX ir X parajoniuose ar CECAF zonose aplink Kanarų salas ir Maderą, bei žvejoti minėtas rūšis šiose zonose, naudojant pirmiau nurodytus įrankius.
5 straipsnis
1. Paprastųjų tunų žvejyba žiauniniais tinklais draudžiama:
- nuo gegužės 1 d. iki gegužės 31 d. - visoje Viduržemio jūroje, o nuo liepos 16 d. iki rugpjūčio 15 d. - Viduržemio jūroje, išskyrus žvejybą Adrijos jūroje laivams, žvejojantiems tik ar daugiausia Adrijos jūroje,
- nuo liepos 16 d. iki rugpjūčio 15 d. - visoje Viduržemio jūroje, o nuo gegužės 1 d. iki 31 d. - Adrijos jūroje laivams, žvejojantiems išskirtinai tik ar daugiausia Viduržemio jūroje, išskyrus Adrijos jūrą.
Valstybės narės užtikrina, kad šios taisyklės būtų taikomos su jų vėliava plaukiojantiems ar jų teritorijoje registruotiems laivams.
Šiame reglamente Adrijos jūros pietinė riba - tai linija, nubrėžta tarp Albanijos - Graikijos sienos ir Santa Maria di Leuca kyšulio.
2. Viduržemio jūroje nuo birželio 1 d. iki birželio 30 d. trunkančiu laikotarpiu, teikiant paramą paprastųjų tunų žvejybai, draudžiama naudoti lėktuvus ar sraigtasparnius.
3. Kiekvienais metais nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. trunkančiu laikotarpiu Viduržemio jūroje draudžiama paprastųjų tunų žvejyba paviršinėmis ūdomis iš ilgesnių kaip 24 m laivų. Taikomas ICCAT nustatytas ir III priede nurodytas ilgis.
4. Atsižvelgdama į ICCAT rekomendacijas, kurios yra privalomos Bendrijai, ir laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, Komisija gali pakeisti šiame straipsnyje nurodytus laikotarpius ir zonas bei III priede nurodytą laivų ilgį.
2 skirsnis
Verslinis dydis
6 straipsnis
1. Laikoma, kad tolimos migracijos rūšių žuvys per mažos, jei jų matmenys yra mažesni už IV priede pateiktus atitinkamų rūšių žuvų mažiausius matmenis.
2. Atsižvelgdama į ICCAT rekomendacijas, kurios yra privalomos Bendrijai, ir laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, Komisija gali keisti IV priede nustatytus matmenis.
7 straipsnis
1. Tolimos migracijos rūšių mažų matmenų žuvis draudžiama laikyti laive ar perkrauti, iškrauti, gabenti, sandėliuoti, demonstruoti ar siūlyti įsigyti, parduoti ar pateikti į rinką. Šių rūšių žuvis būtina nedelsiant paleisti į jūrą.
Tačiau pirmesnė dalis netaikoma atsitiktinai sužvejotoms IV priede nurodytų rūšių žuvims, sudarančioms ne daugiau kaip 15 % bendro iškrauto žuvų vienetų skaičiaus. Gaudant paprastuosius tunus, šis leistinas nuokrypis netaikomas mažiau kaip 3,2 kg sveriančioms žuvims.
2. Trečiosiose šalyse sužvejotas tolimos migracijos rūšių mažų matmenų žuvis draudžiama išleisti į laisvą apyvartą ar pateikti į rinką Bendrijoje.
8 straipsnis
Tolimos migracijos rūšių žuvų dydis nustatomas remiantis Reglamento (EB) Nr. 850/98 18 straipsniu.
3 skirsnis
Laivų skaičiaus apribojimai
9 straipsnis
1. Laikydamasi Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 [11] 8 straipsnio 4 dalies i punkte nustatytos tvarkos, Taryba nustato didesnio kaip 24 metrų ilgio Bendrijos žvejybos laivų, kurių pagrindinės žvejojamos rūšys yra didžiaakiai tunai, skaičių ir bendrą pajėgumą, išreikštą bendrąja registrine talpa (GRT). Tai nustatoma nurodant 1991-1992 m. laikotarpiu 1 zonoje žvejojančių didžiaakius tunus kaip pagrindines rūšis Bendrijos žvejybos laivų vidutinį skaičių ir pajėgumą, išreikštą GRT.
2. Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų sausio 31 d., valstybės narės pateikia Komisijai sąrašą su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų, kurie tais metais ketina žvejoti didžiaakius tunus 1 zonoje.
3. Sąrašuose nurodomas Komisijos Reglamento (EB) Nr. 2090/98 [12] 5 straipsnyje nustatyta tvarka kiekvienam laivui suteiktas laivo identifikavimo numeris Žvejybos laivų rejestre.
4. Remdamasi pagal 2 ir 3 dalių nuostatas valstybių narių pateikta informacija, Taryba, laikydamasi Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 8 straipsnio 4 dalies ii punkte nustatytos tvarkos, gali paskirstyti valstybėms narėms pagal 1 dalį nustatytą laivų skaičių ir pajėgumą, išreikštą GRT.
5. Kasmet iki rugpjūčio 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai sąrašą ilgesnių kaip 24 metrai žvejybos laivų, žvejojančių didžiaakius tunus kaip pagrindinę rūšį. Kasmet iki rugpjūčio 31 d. Komisija šią informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.
6. 5 dalyje nurodytame sąraše turi būti ši informacija:
- laivo pavadinimas, registracijos numeris,
- kai taikoma- ankstesnė laivo vėliava,
- kai taikoma - tarptautinis radijo šaukinys,
- laivo tipas, ilgis ir GRT,
- laivo savininko (-ų) vardas ir adresas.
10 straipsnis
1. Laikydamasi Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 8 straipsnio 4 dalies i punkte nustatytos tvarkos, Taryba nustato žvejojančių kaip pagrindinę rūšį šiaurės Atlanto ilgapelekį tuną Bendrijos žvejybos laivų skaičių. Laivų skaičius nustatomas nurodant 1993-1995 m. laikotarpiu kaip pagrindinę rūšį šiaurės Atlanto ilgapelekį tuną žvejojančių Bendrijos žvejybos laivų vidutinį skaičių.
2. Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų sausio 31 d. valstybės narės pateikia Komisijai sąrašą visų su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų, kurie tais metais ketina šiaurės Atlanto ilgapelekį tuną žvejoti kaip pagrindinę rūšį 1 zonoje.
3. Sąrašuose nurodomas laivo identifikavimo Žvejybos laivų rejestre numeris, suteiktas kiekvienam laivui remiantis Komisijos Reglamento (EB) Nr. 2090/98 5 straipsniu.
4. Remdamasi pagal 2 ir 3 dalių nuostatas valstybių narių pateikta informacija, Taryba, laikydamasi Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 8 straipsnio 4 dalies ii punkte nustatytos tvarkos, gali paskirstyti valstybėms narėms laivų skaičių, nustatytą pagal 1 dalį.
5. Kasmet iki gegužės 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai sąrašą su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, žvejojančių šiaurės Atlanto ilgapelekį tuną kaip pagrindinę rūšį. Iki 2001 m. gruodžio 31 d. į šį sąrašą neįtraukiami tie žvejybos laivai, kurie užsiima bandomąja žvejyba nenaudodami dreifuojančių tinklų. Kasmet iki gegužės 30 d. Komisija šią informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.
4 skirsnis
Kitos priemonės
11 straipsnis
Valstybės narės gali skatinti vienasiūlių šarnyrinių kaspininių lynų naudojimą, kad būtų galima lengvai išlaisvinti gyvus mėlynąjį marliną ir baltąjį marliną.
12 straipsnis
Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 31 straipsnio, Skagerrake ir Kattegate leidžiama naudoti elektros srovę ir harpūnus tunams ir milžinrykilams (Cetorhinus maximus) žvejoti.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
2 ZONOJE TAIKOMOS TECHNINĖS PRIEMONĖS
13 straipsnis
1. Kasmet iki birželio 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai sąrašą su jų vėliava plaukiojančių ilgesnių kaip 24 metrai laivų, kurie praėjusiais metais žvejojo didžiaakį tuną, geltonuodegį tuną ir pelamides. Komisija kasmet iki birželio 30 d. šią informaciją perduoda IOTC sekretoriatui.
2. 1 dalyje nurodytame sąraše turi būti ši informacija:
- laivo pavadinimas, registracijos numeris,
- kai taikoma - ankstesnė laivo vėliava,
- kai taikoma - tarptautinis radijo šaukinys,
- laivo tipas, ilgis ir GRT,
- laivo savininko, operatoriaus ar frachtuotojo vardas ir adresas.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
3 ZONOJE TAIKOMOS TECHNINĖS PRIEMONĖS
14 straipsnis
1. 3 zonoje žvejojant geltonuodegius tunus, gaubiamaisiais tinklais apsupti delfinų grupes ar būrius leidžiama tik Bendrijos žvejybos laivams, žvejojantiems laikantis Susitarime dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos nustatytų sąlygų, kuriems suteiktas DML.
2. "DML" - tai Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos 5 straipsnyje nustatytas delfinų mirtingumo limitas.
15 straipsnis
1. Kasmet iki rugsėjo 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai:
- sąrašą su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurių pajėgumas, išreikštas talpa, didesnis kaip 363 metrinių tonų (400 net tonų) talpos, padavusių paraiškas gauti DML visam kitų metų laikotarpiui,
- sąrašą su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie kitais metais greičiausiai žvejos toje zonoje,
- sąrašą su jų vėliava plaukiojančių laivų, padavusių paraiškas gauti DML pirmajam arba antrajam kitų metų pusmečiui,
- apie kiekvieną laivą, prašantį DML - pažymą, patvirtinančią, kad laive buvo visi būtini delfinų apsaugos įrankiai ir įranga, ir kad laivo kapitonas baigė patvirtintus delfinų gelbėjimo ir išlaisvinimo mokymo kursus.
2. Valstybės narės užtikrina, kad prašymai gauti DML atitiktų Susitarime dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos nustatytas sąlygas ir IATTC priimtas apsaugos priemones.
3. Komisija patikrina sąrašus, siekdama įsitikinti, kad jie atitinka Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos nuostatas ir IATTC priimtas apsaugos priemones, ir perduoda juos IATTC direktoriui.
Patikrinimo metu nustačius, kad prašymas neatitinka šioje dalyje nurodytų sąlygų, Komisija nedelsdama praneša suinteresuotai valstybei narei, kad ji negali prašymo ar jo dalies perduoti IATTC direktoriui, ir nurodo priežastis.
4. Komisija kiekvienai valstybei narei išsiunčia bendrą DML, kurį reikia paskirstyti tarp su jos vėliava plaukiojančių laivų.
5. Kiekviena valstybė narė kasmet iki sausio 15 d. išsiunčia Komisijai informaciją apie DML paskirstymą tarp su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių laivų.
6. Komisija kasmet iki vasario 1 d. išsiunčia IATTC direktoriui sąrašą ir DML paskirstymą tarp Bendrijos žvejybos laivų.
16 straipsnis
1. Draudžiama naudoti pagalbinius laivus teikti paramą laivams, žvejojantiems žuvų telkimo įrenginių pagalba.
2. Jūroje draudžiama žuvis perkrauti.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
VISUOTINAI TAIKOMA NUOSTATA
17 straipsnis
1. Jūrų žinduolių grupes ar būrius draudžiama apsupti gaubiamaisiais tinklais, išskyrus kai žvejojama 14 straipsnyje nurodytais laivais.
2. 1 dalis taikoma visiems su valstybės narės vėliava plaukiojantiems ar jos teritorijoje registruotiems laivams visuose vandenyse.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
18 straipsnis
3 straipsnio 9 dalies, 5 straipsnio 4 dalies ir 6 straipsnio 2 dalies įgyvendinimui būtinos priemonės priimamos laikantis 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos.
19 straipsnis
1. Komisijai padeda Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 17 straipsniu įsteigtas komitetas.
2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis - trys mėnesiai.
3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
20 straipsnis
1. Reglamento (EB) Nr. 850/98 24, 33 ir 41 straipsniai bei jo XII priedo punktai, kuriuose kalbama apie paprastąjį tuną ir durklažuvę, panaikinami.
2. Reglamento (EB) Nr. 1626/94 3a ir 5a straipsniai bei jo IV priedo punktai, kuriuose kalbama apie paprastąjį tuną ir durklažuvę, bei V priedas panaikinami.
3. Nuorodos į pirmiau minėtus reglamentus, straipsnius ir priedus laikomos nuorodomis į šį reglamentą, jos analizuojamos laikantis V priede pateiktos atitikties lentelės.
21 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2001 m. gegužės 14 d.