TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1323/2004
2004 m. liepos 19 d.
iš dalies pakeičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1601/1999, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės mažesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielos importui
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pamatinis reglamentas), ypač jo 20 straipsnį,
atsižvelgdama į pasiūlymą, kurį Komisija pateikė pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. ANKSTESNĖ PROCEDŪRA
(1)
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1601/1999 (2) nustatė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės mažesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielos (toliau - aptariamasis produktas), ženklinamos KN kodu ex 7223 00 19, importui. Priemonių taikymo forma - ad valorem muitas, svyruojantis nuo 0 % iki 42,9 % individualiems eksportuotojams ir 44,4 % - nebendradarbiaujantiems eksportuotojams.
B. DABARTINĖ PROCEDŪRA
1. Prašymas atlikti peržiūrą
(2)
Nustačius galutines priemones, Komisija gavo vieno Indijos gamintojo, VSL Wires Limited (toliau - pareiškėjas), prašymą inicijuoti greitesnę Reglamento (EB) Nr. 1601/1999 peržiūrą pagal pamatinio reglamento 20 straipsnio nuostatas. Pareiškėjas tvirtino, kad nebuvo susijęs su jokiais kitais aptariamojo produkto Indijos eksportuotojais. Be to, jis tvirtino neeksportavęs į Bendriją šio produkto pradiniu tyrimo laikotarpiu (t. y. nuo 1997 m. balandžio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d.), tačiau eksportavęs vėliau, po minėto laikotarpio. Remdamasis tuo, kas pirmiau išdėstyta, pareiškėjas prašė, kad jam būtų nustatyta individuali muito norma.
2. Greitesnės peržiūros inicijavimas
(3)
Komisija išnagrinėjo pareiškėjo pateiktą informaciją ir mano, kad jos pakanka peržiūrai pagal pamatinio reglamento 20 straipsnį pradėti. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir suteikusi galimybę atitinkamai Bendrijos pramonei pateikusi savo pastabas, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbdama pranešimą inicijavo atitinkamai kompanijai skirtą greitesnę Reglamento (EB) Nr. 1601/1999 peržiūrą ir pradėjo savo tyrimą.
3. Aptariamasis produktas
(4)
Produktas, kuriam taikoma ši peržiūra, yra tas pats, kuris aptariamas Tarybos reglamente (EB) Nr. 1601/1999, būtent nerūdijančio plieno vielos, kurių skersmuo - mažesnio nei 1 mm skersmens ir kuriose nikelis sudaro 2,5 % arba didesnę svorio dalį, išskyrus vielas, kuriose nikelis sudaro 28 % arba didesnę svorio dalį, bet ne daugiau kaip 31 %, o chromas sudaro 20 % arba didesnę svorio dalį, bet ne daugiau kaip 22 %.
4. Tyrimo laikotarpis
(5)
Subsidijavimo tyrimas trunka nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. (toliau - su peržiūra susijęs tyrimo laikotarpis).
5. Suinteresuotosios šalys
(6)
Komisija oficialiai informavo pareiškėją ir Indijos vyriausybę apie pradėtą procedūrą. Be to, kitoms tiesiogiai suinteresuotoms šalims ji suteikė galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir paprašyti būti išklausytiems. Tačiau nei nuomonės, nei prašymo būti išklausytiems Komisija negavo.
(7)
Komisija išsiuntė pareiškėjui klausimyną ir per nustatytą terminą gavo išsamų atsakymą. Komisija susirinko ir patikrino visą, jos nuomone, tyrimui būtiną informaciją ir atliko patikrinimą pareiškėjo patalpose.
C. PERŽIŪROS APIMTIS
(8)
Kadangi pareiškėjas nepareikalavo peržiūrėti išvadų dėl padarytos žalos, peržiūra apsiribojo dempingu.
(9)
Komisija patikrino tas pačias subsidijavimo schemas, kurios buvo analizuojamos atliekant pradinį tyrimą. Ji taip pat patikrino, ar pareiškėjas naudojo kokias nors subsidijavimo schemas, dėl kurių buvo pateiktas kaltinimas pirmajame skunde, bet kuriomis nebuvo pasinaudota atliekant pradinį tyrimą. Galiausiai buvo patikrinta, ar pareiškėjas pasinaudojo kokiomis nors subsidijavimo schemomis, kurios buvo įdiegtos pasibaigus pradinio tyrimo laikotarpiui ir ar po pradinio tyrimo laikotarpio jis negavo ad hoc subsidijų.
D. TYRIMO REZULTATAI
1. Naujo eksportuotojo kvalifikacija
(10)
Pareiškėjas sugebėjo įtikinamai įrodyti, kad jis nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nesusijęs su jokiais Indijos eksportuojančiais gamintojais, kuriems dėl aptariamojo produkto taikomos galiojančios antidempingo priemonės.
(11)
Tyrimas patvirtino, kad pareiškėjas pradiniu tyrimo laikotarpiu, t. y. nuo 1997 m. balandžio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d., neeksportavo aptariamojo produkto.
(12)
Buvo nustatyta, kad pareiškėjas įvykdė tik vieną pardavimą Bendrijai, bet šis faktiškai įvyko 2001 m. rugpjūčio mėn., t. y. pasibaigus pradiniam tyrimo laikotarpiui ir dar gerokai iki su peržiūra susijusio tyrimo laikotarpio.
(13)
Atsakydamas į klausimyną, pareiškėjas pripažino, kad su peržiūra susijusio tyrimo laikotarpiu buvo pasirašyta sutartis, tačiau čia pat patvirtino, kad prekybos sandoris niekados neįvyko. Todėl nustatyta, kad pareiškėjas nebuvo sutartimi neatšaukiamai įsipareigojęs eksportuoti į Bendriją.
(14)
Tačiau buvo nurodyta, kad per su peržiūra susijusį tyrimo laikotarpį kompanija atliko didelius pardavimus eksportui į kitas šalis, kurie leido apskaičiuoti padidėjusią naudą, kuri buvo gauta skiriant subsidijas eksporto pardavimams, nes ta nauda didėja neatsižvelgiant į tų pardavimų paskirties vietą.
Šiuo atžvilgiu Komisija, siekdama, kad būtų apskaičiuoti visi kompensuotinos subsidijos dydžiai, nusprendė patikrinti visą informaciją, kurią laikė reikalinga su greitesne peržiūra susijusiam tyrimui atlikti, skirdama tą dydį, kuris viršytų pareiškėjo atitinkamą bendrą apyvartos lygį su peržiūra susijusiu tyrimo laikotarpiu.
2. Subsidijavimas
(15)
Atsižvelgiant į informaciją, kuri buvo pateikta pareiškėjo atsakyme į Komisijos klausimyną, buvo tirtos šios schemos:
-
muito tarifo sumažinimo leidimo schema,
-
atleidimo nuo pelno mokesčio schema,
-
pagrindinių priemonių eksporto skatinimo schema,
-
eksporto perdirbimo zonos ir į eksportą orientuoti padaliniai.
3. Muito tarifo sumažinimo leidimo schema (toliau - „MTSLS“)
(16)
Buvo nustatyta, kad per su peržiūra susijusį tyrimo laikotarpį pareiškėjas pagal šią schemą yra gavęs naudos. Jis po prekės eksporto fakto naudojosi „MTSLS“. Schema išsamiai aprašyta Eksporto ir importo politikos 4.3 dalyje (2002 m. kovo 31 d. Indijos vyriausybės Prekybos ir pramonės ministerijos pranešimas Nr. 1/2002 - 07).
Pagal šią schemą bet koks atitinkamą teisę turintis eksportuotojas gali prašyti kreditų, kurių dydis apskaičiuojamas kaip tam tikras eksportuojamų galutinių produktų vertės procentas. Indijos kompetentingos institucijos tokius „MTSLS“ tarifus daugumai produktų, įskaitant svarstomą produktą, nustatė remdamosi standartinėmis sąnaudų ir produkcijos normomis (SSPN). Licencija, kurioje nurodyta suteikiamo kredito suma, išduodama automatiškai.
Naudojimasis „MTSLS“ po produkto eksporto leidžia pasinaudoti tokiais kreditais atitinkamiems importuojamiems produktams įsigyti (pvz., žaliavoms ar pagrindinėms priemonėms), išskyrus prekėms, kurių importas yra ribojamas arba uždraustas. Tokias importuotas prekes galima parduoti vidaus rinkoje (apmokestinant pardavimo mokesčiu) arba panaudoti kitaip. „MTSLS“ kreditus galima laisvai perleisti. „MTSLS“ licencija galioja 12 mėnesių nuo licencijos išdavimo dienos.
(17)
Nuo pradinio tyrimo „MTSLS“ charakteristikos nepasikeitė. Ši schema - tai nuo eksporto veiklos lygio priklausanti subsidija, todėl pradinio tyrimo metu nustatyta, kad ji laikytina individualia ir kompensuotina pagal pamatinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą.
(18)
Buvo nustatyta, kad pareiškėjas visus „MTSLS“ kreditus perleido su juo susijusiai kompanijai Viraj Alloys Ltd. Tokios pačios praktikos taip pat laikėsi kitos trys susijusios pareiškėjo kompanijos, t. y. Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd ir Viraj Profiles Ltd. Atlikus tyrimą buvo patvirtinta, kad Viraj Alloys Ltd tiekė žaliavą visoms pirmiau minėtoms kompanijoms ir naudojo jų perleistus „MTSLS“ kreditus importuodama be muito.
Be to, buvo nustatyta, kad aptariamąjį produktą eksportavo kelios susijusios kompanijos.
Atsižvelgiant į tai, kad pareiškėjo savininkai visas šias susijusias kompanijas kontroliuoja išplėtota akcijų valdymo sistema ir, kad susijusios kompanijos tam tikrais atžvilgiais dalyvauja gaminant ir platinant aptariamąjį produktą, buvo nuspręsta visas pirmiau minėtas kompanijas laikyti vienu naudos gavėju.
Dėl to subsidijos dydis pagal „MTSLS“ schemą buvo grindžiamas licencijose nustatytu visu kredito, kuris buvo suteiktas pareiškėjui ir su juo susijusioms kompanijoms, dydžiu. Dėl to, kad subsidija nebuvo suteikta remiantis eksportuoto produkto kiekiais, Baigiant VSL Wires Limited per su peržiūra susijusį tyrimo laikotarpį naudojosi šia schema ir jai buvo skirta 12,7 % subsidija.
4. Atleidimo nuo pelno mokesčio schema („APMS“)
(19)
Buvo nustatyta, kad pareiškėjas gavo naudos pagal šią schemą, ypač Indijos pajamų įstatymo 80 HHC skirsnį. 1961 m. Indijos pajamų mokesčio įstatymas nustato pagrindą, kuriuo remdamosi įmonės gali prašyti atleidimo surenkant mokesčius. Galima pateikti prašymą dėl atleidimų, kuriems taikomos šių įstatymo skirsnių nuostatos - 10 A (galioja laisvosiose ekonominėse zonose įsisteigusioms kompanijoms), 10 B (galioja kompanijoms, kurios laikomos į eksportą orientuotais padaliniais) ir 80 HHC (galioja prekes eksportuojančioms kompanijoms). Siekdama, kad galėtų naudotis „APMS“, įmonė atitinkamą prašymą mokesčių institucijai turi pareikšti įteikdama savo mokesčių deklaraciją. Mokestiniai metai prasideda balandžio 1 d. ir baigiasi kitų metų kovo 31 d., ir mokesčių deklaraciją privaloma įteikti iki kitų metų lapkričio 30 d. Šiuo atveju su peržiūra susijęs tyrimo laikotarpis sutapo su mokestiniais ir finansiniais metais (2002 m. balandžio 1 d. - 2003 m. kovo 31 d.).
(20)
„APMS“ charakteristikos nepasikeitė nuo pradinio tyrimo. Per pradinį tyrimą buvo nustatyta, kad „APMS“ - tai kompensuotina subsidija, nes Indijos vyriausybė teikia kompanijai finansinius įnašus atsisakydama Vyriausybės pajamų, t. y. tiesioginių mokesčių nuo už eksportą gauto pelno, kurie paprastai turėtų būti mokami, jeigu kompanija nebūtų prašiusi atleidimo nuo pajamų mokesčio. Tačiau buvo nustatyta, kad „APMS“ pagal 80 HHC skirsnį buvo palaipsniui nutraukiama pradedant 2000-2001 finansiniais metais ir iki 2004-2005 finansinių metų, kai jokiam eksporto pelnui nebus taikomas atleidimas nuo pajamų mokesčio. Per su peržiūra susijusį tyrimo laikotarpį tik 50 % už eksportą gauto pelno nebuvo apmokestinta pajamų mokesčiu.
(21)
Subsidija yra nustatyta teisės aktais atsižvelgiant į eksporto veiklos lygį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a pastraipoje, nes ji neapmokestina tik pardavimų eksportui pelno ir dėl to laikoma individualia.
(22)
Pareiškėjo gauta nauda buvo apskaičiuota atsižvelgiant į paprastai mokėtinų mokesčių dydžio su atleidimo nauda ir be tos naudos skirtumą per su peržiūra susijusį tyrimo laikotarpį. Per šį laikotarpį buvo taikytas 36,75 % mokesčių tarifas, įskaitant įmonių pelno ir pridėtinį mokestį. Siekiant, kad būtų nustatyta pareiškėjo visa nauda, ir atsižvelgiant į tai, kad per su peržiūra susijusį tyrimo laikotarpį (žr. pirmiau nurodytą konstatuojamosios dalies 18 pastraipą) su pareiškėju susijusios trys kompanijos taip pat eksportavo svarstomą produktą, subsidijos dydis buvo nustatytas remiantis atleidimais pagal 80 HHC skirsnį nuo pajamų mokesčio, kurie buvo suteikti pareiškėjui, Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd ir Viraj Profiles Ltd. Dėl to, kad subsidija nebuvo skirta atsižvelgiant į eksportuotus kiekius, subsidijos dydis buvo nustatytas remiantis pareiškėjo ir susijusių jo kompanijų bendra eksporto apyvarta pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies nuostatas. Atsižvelgiant į pirmiau minėtus dalykus buvo nustatyta, kad VSL Wires Limited pagal šią schemą gavo 1,4 % subsidiją.
5. Pagrindinių priemonių eksporto skatinimo schema (toliau - „PPESS“)
(23)
Buvo nustatyta, kad pareiškėjas nesinaudojo „PPESS“ schema.
6. Eksporto perdirbimo zonos (toliau - „EPZ“) ir į eksportą orientuoti padaliniai (toliau - „ĮEOP“)
(24)
Buvo nustatyta, kad pareiškėjas nėra įsisteigęs eksporto perdirbimo zonoje ir jis nelaikytinas į eksportą orientuotu padaliniu, dėl to jis nesinaudojo schema.
7. Kitos schemos
(25)
Buvo nustatyta, kad pareiškėjas nėra nei naudojęsis naujomis subsidijavimo schemomis, kurios buvo sukurtos pasibaigus pradiniam tyrimo laikotarpiui, nei nėra gavęs jokių ad hoc subsidijų po šios datos.
8. Kompensuotinos subsidijos dydis
(26)
Atsižvelgiant į su pirmiau nustatytomis įvairiomis schemomis susijusias galutines išvadas, kompensuotinos subsidijos dydis pareiškėjui yra:
„MTSLS“
„APMS“
Iš viso
„VSL Wires Limited“
12,7 %
1,4 %
14,1 %
E. PERŽIŪRIMŲ PRIEMONIŲ PAKEITIMAI
(27)
Atsižvelgus į atliekant tyrimą padarytas išvadas, manoma, kad į Bendriją importuojant mažesnio nei 1 mm skersmens nerūdijančio plieno vielą, kurią pagamino ir eksportavo VSL Wires Limited, turėtų būti taikomas toks kompensacinio muito lygis, kuris atitiktų per su peržiūra susijusį tyrimo laikotarpį kompanijai nustatytus atskirų subsidijų dydžius.
(28)
Reglamentas (EB) Nr. 1601/1999 dėl to turėtų būti atitinkamai pakeistas.
F. PRANEŠIMAS IR PRIEMONIŲ TRUKMĖ
(29)
Komisija informavo pareiškėją ir Indijos vyriausybę apie svarbiausius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinta pasiūlyti iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1601/1999. Be to, jiems suteiktas pagrįstas laikas pastaboms pateikti.
(30)
Pareiškėjas, atsakydamas į pranešimą, pareiškė pretenziją, kad po eksporto taikoma „MTSLS“ - tai pakeičiamoji sumažinimo/grąžinimo schema, kurią Komisija klaidingai įvertino subsidijos apimties ir kompensuotinos naudos dydžio atžvilgiais. Pareiškėjas įrodinėjo, kad Komisija naudą pagal šią schemą įvertino klaidingai, nes tik pernelyg didelį muito grąžinimą galima laikyti subsidija, ir kad Komisija netyrė pagal šią sistemą atliekamų operacijų.
Komisija dar kartą padarė tą pačią išvadą (žr., pvz., Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2002 (4), ypač jo 14 - 20 konstatuojamąsias dalis), kad po eksporto taikoma „MTSLS“ nėra grąžinimo arba pakeičiamoji grąžinimo schema, nes ji neatitinka jokių su pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies ii pastraipa siejamų I - III priedų nuostatų. Schemoje nėra nustatyto įpareigojimo, užtikrinančio, kad būtų laikomasi I priedo i dalies nuostatų, jog būtų importuojamos tik eksportuojamoms prekėms gaminti naudojamos prekės (pagrindinio reglamento II priedas). Be to, nėra įdiegtos tikrinimo sistemos, kad būtų nustatyta, ar importuotos prekės iš tikrųjų buvo sunaudotos gamybos procesui. Taip pat tai nėra pakeičiamoji grąžinimo schema, nes importuotų prekių kiekis ir jų charakteristikos neturi atitikti gamybai naudojamų vietinių išteklių, iš kurių buvo pagaminti eksportuotini produktai, kiekio ir charakteristikų (pagrindinio reglamento III priedas). Galiausiai eksportuojantieji gamintojai turi teisę gauti naudą pagal „MTSLS“ neatsižvelgiant į tai, ar jie apskritai importuoja kokius nors išteklius.
Atlikus tyrimą dėl pareiškėjo buvo patvirtinta, kad žaliavą be muito importavo viena iš su pareiškėjų susijusių kompanijų, naudodama visų susijusių kompanijų perleistus „MTSLS“ kreditus, kurie buvo gauti eksportuojant skirtingus produktus. Tačiau negalima nustatyti jokio ryšio tarp kiekvienos kompanijos kreditų ir tam tikros kompanijos, kuriai buvo skirta užduotis importuoti žaliavą, iš tikrųjų importuotų prekių. Be to, Indijos vyriausybė neįdiegė tikrinimo sistemos, kad būtų galima nustatyti, kokias importuotas prekes kokia kompanija iš tikrųjų sunaudojo tam tikram produktui pagaminti. Kadangi pirmiau minėta išlyga subsidijos apibrėžimui dėl to netaikoma, kompensuotina nauda - tai bendras pagal schemą suteikto kredito dydis. Dėl šių priežasčių pirmiau minėtam pareiškimui negalima pritarti.
Be to, pareiškėjas dar tvirtino, kad „Komisijos padaliniai importo muitų nesubalansavo su išlaidomis ir dėl to subsidija buvo apskaičiuota neteisingai ir iškreiptai“. Šiuo atžvilgiu reikėtų pasakyti, kad iš anksto ir remiantis pirmiau minėtoje 18 konstatuojamojoje dalyje aprašyta padėtimi pareiškėjo buvo prašyta pateikti per su peržiūra susijusį tyrimo laikotarpį su visomis eksportuotomis prekėmis susijusių po eksporto suteiktų „MTSLS“ kreditų sąrašą. Pareiškėjo taip pat buvo prašyta pateikti tą pačią informaciją apie visas prekes, kurias su juo susijusios kompanijos eksportavo per tą patį laikotarpį, bei išsamią informaciją apie visus paraiškos pateikimo mokesčius arba kitas išlaidas, kurios buvo padarytos siekiant gauti kreditų. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokios išsamios informacijos ir negalėjo tos informacijos pateikti atliekant patikrinimą vietoje. Dėl to neturint jokios patikimos informacijos subsidijos dydžio nebuvo galima patikslinti atsižvelgiant į tas išlaidas kaip nustatyta pirmiau minėtoje 18 konstatuojamojoje dalyje.
(31)
Ši peržiūra neturi įtakos datai, nuo kurios pagal pamatinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies nuostatas nustoja galioti Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1601/1999.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šiuo dokumentu Tarybos reglamento (EB) Nr. 1601/1999 1 straipsnio 2 dalyje pateikta lentelė keičiama ir papildoma taip:
VSL Wires Limited, G-1/3 MIDC, Tarapur Industrial Area, Boisar District, Thane, Maharashtra, India
14,1
A444
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2004 m. liepos 19 d.