KOMISIJOS SPRENDIMAS
2006 m. spalio 12 d.
dėl valstybės pagalbos C 11/2005 (ex N 21/2005), kurią Vokietija ketina suteikti etileno vamzdyno Bavarijoje statybai
(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 4836)
(Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)
(Tekstas svarbus EEE)
(2007/385/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas vadovaujantis pirmiau nurodytais straipsniais (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2003 m. gruodžio 2 d. Vokietija Komisiją informavo apie ketinimą oficialiai pranešti apie planuojamą pagalbą projektui tiesti vamzdyną nuo Liudvigshafeno (Badenas-Viurtembergas) iki Miunchsmiunsterio (Bavarija).
(2)
2005 m. sausio 12 d. Vokietija, siekdama teisinio tikrumo, oficialiai pranešė apie minėtą priemonę. Jos nuomone, ši priemonė laikytina bendrąja infrastruktūros priemone, o ne valstybės pagalba.
(3)
2005 m. kovo 16 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl galimos valstybės pagalbos. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas 2005 m. balandžio 26 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paprašė visas suinteresuotąsias šalis pareikšti pastabas dėl atitinkamos pagalbos.
(4)
2005 m. balandžio 19 d. Vokietija pateikė pastabas atsakydama į oficialios tyrimo procedūros pradžią (žr. 5 skyrių).
(5)
Buvo gautos įvairių suinteresuotųjų šalių pastabos. Association of Petrochemicals Producers in Europe - APPE (Europos naftos ir cheminių produktų gamintojų asociacija), kai kurios netiesiogiai projekte dalyvaujančios įmonės iš Bavarijos (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH, Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG - IGS) ir Austrijos 2005 m. gegužės 2 d., gegužės 12 d., gegužės 17 d., birželio 3 d. ir birželio 8 d. raštais pateikė pastabas, kuriose pritarė projektui. Tačiau vienas nenorėjęs būti įvardytas naftos ir cheminių produktų gamintojas 2005 m. gegužės 24 d. pareiškė kritišką nuomonę. Buvo atsižvelgta į Austrijos pastabas, nors jos buvo atsiųstos pasibaigus Oficialiajame leidinyje nurodytam 30 dienų terminui.
(6)
Gautos pastabos 2005 m. birželio 16 d. ir 20 d. buvo persiųstos Vokietijai su prašymu pareikšti savo nuomonę apie jas.
(7)
2005 m. liepos 14 d. Vokietija pateikė atsakymą į suinteresuotųjų šalių pastabas.
(8)
2005 m. spalio 28 d. Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Vokietija pateikė 2005 m. lapkričio 24 d. rašte.
(9)
Nuo 2005 m. pabaigos vyko intensyvios diskusijos ir susirašinėjimas tarp Vokietijos federacinių institucijų ir Bavarijos institucijų, Bavarijos pramonės ir Komisijos.
(10)
2006 m. vasario 8 d. Vokietija išsiuntė raštą, prie kurio buvo pridėti įmonių BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, OMV Germany, Ruhr Oel GmbH (ROG) raštai ir Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) konsorciumo raštas bei Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) konsorciumo, kaip potencialaus planuojamos valstybės pagalbos gavėjo, raštas. 2006 m. vasario 21 d. Bavarija pateikė papildomas pastabas ir pakeistą Infraserv Hoechst rašto redakciją. 2006 m. vasario 5 d. naftos ir cheminių produktų gamintojas, kuris buvo pateikęs savo nuomonę 2005 m. gegužės 24 d., pateikė papildomas pastabas, kuriose jis planuojamą pagalbą šįkart vertino palankiau, jei bus užtikrinta galimybė laisvai prisijungti prie vamzdyno tarp Roterdamo ir Bavarijos.
(11)
2006 m. liepos 24 d. rašte, prie kurio buvo pridėti kiti dokumentai, Vokietija pateikė pakeistą vamzdyno projekto finansavimo pasiūlymą. Šį raštą papildė 2006 m. rugpjūčio 14 d. ir rugsėjo 7 d. raštai, konkrečiai susiję su Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (toliau - LfA), Bavarijos kredito įstaigos, dalyvavimu projekte.
2. APRAŠYMAS
2.1. Projektas
(12)
Projekto esmė - 357 km ilgio vamzdynas nuo Liudvigshafeno iki Miunchmiunsterio, kurio pralaidumas per metus sieks 400 000 tonų. Šiuo metu tarp Liudvigshafeno ir Miunchmiunsterio etilenas nėra transportuojamas. 1 lentelėje nurodomas numatomas transportuoti kiekis. Kadangi etileno gamybos ir vartojimo tendencijos skiriasi, tikimasi, kad pirmaisiais metais etileno srautas bus nukreiptas tik į Liudvigshafeną, o vėliau srautas bus nukreiptas ir priešinga kryptimi. Lentelėje dar neatsižvelgta į sprogimą Basell polietileno gamykloje (žr. 24 konstatuojamąją dalį). Jei vėl bus pastatyta panašių pajėgumų gamykla, mažai tikėtina, kad ji bus uždaryta 2015 m., todėl nuo 2015 m. grynasis srautas labai sumažės. Jei būtų atstatyta didesnių pajėgumų gamykla, per visą prognozuojamą laikotarpį būtų transportuojamas dar mažesnis etileno kiekis.
1 lentelė
Numatomas transporto kiekis (tūkstančiais tonų per metus)
2008-2009 m.
2010-2014 m.
Nuo 2015 m.
Gamintojas
OMV
[…] (3)
[…]
[…]
Ruhr Oel
[…]
[…]
[…]
Vartotojas
Wacker
[…]
[…]
[…]
Borealis
[…]
[…]
[…]
Clariant
[…]
[…]
[…]
Vinnolit
[…]
[…]
[…]
Basell
[…]
[…]
[…]
Nauji investuotojai
[…]
[…]
[…]
Grynasis našumas
140
80
200
(13)
Mokestis už naudojimąsi vamzdynu nustatomas pagal etileno vamzdynų bendrovės tarifus, pvz., 34,21 EUR už toną visai atkarpai arba 0,0957 EUR už toną kilometrui. Šie tarifai vienodai taikomi konsorciumo nariams ir kitiems vamzdynų naudotojams, jie kasmet tikslinami vadovaujantis nepriklausomu vertinimu.
(14)
Numatoma, kad planuojamo vamzdyno tiesimas kainuos 154 mln. EUR, t. y. 14 mln. EUR daugiau negu iš pradžių buvo numačiusi Vokietija. Bendrų sąnaudų padidėjimo tikimasi todėl, kad išaugo darbų sąnaudos (įskaitant teisių įsigijimą ir aplinkos apsaugos priemones) ir padidėjo eksploatacijos sąnaudos (elektros energija, draudimas). Po parengiamųjų teisinių veiksmų iki 2006 m. turėjo būti atlikti būtini tyrimai; 2007 m. vamzdynas turėjo būti nutiestas ir (remiantis pradiniu projektu) 2007 m. rugsėjo mėn. pradėtas eksploatuoti. Vykdant procedūrą, skirtą gauti būtinus leidimus, atliekamas poveikio aplinkai vertinimas pagal 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (4).
(15)
Planuojamas vamzdynas bus eksploatuojamas vadovaujantis „bendro gabentojo“ (common carrier) ir „laisvos prieigos“ (open access) principu, nediskriminuojančių mokesčių už naudojimąsi vamzdynu (non-discriminatory fees) principu ir mažiausio pelno (minimum profit) principu. Visi etileno gamintojai ir vartotojai galės tomis pačiomis sąlygomis naudotis vamzdynu. Vamzdyno pajėgumų atsargos bus tokios, kad būtų galima laikytis šių principų (turimi atsarginiai pajėgumai sudaro apie 50 %). Šios sąlygos privalo būti užtikrinamos mažiausiai 25 metus.
2.2. Pagalba
(16)
Bavarija ketina skirti 44,85 mln. EUR subsidiją, kuri sudaro 29,9 % visų investicijų sąnaudų (150 mln. EUR) arba 29,1 % didžiausių sąnaudų (154 mln. EUR). Planuojama investicija šitaip paskirstoma 2004-2008 m. laikotarpiui: 4,5 mln. EUR (2004 m.), 7,8 mln. EUR (2005 m.), 54,2 mln. EUR (2006 m.), 86 mln. EUR (2007 m.) ir 1,5 mln. EUR (2008 m.). Finansavimas negali viršyti 29,9 % sąnaudų ir bus atitinkamai sumažintas, jei visos sąnaudos nesieks 150 mln. EUR.
(17)
Vokietijos teigimu, projektas be Bavarijos finansavimo nebūtų ekonomiškai rentabilus, nes transporto sąnaudos būtų daug didesnės (54,6 EUR už toną) ir nebebūtų konkurencingos. Be to, tikėtina vidinė grąžos norma net su planuojamu 44,85 mln. EUR finansavimu ir atsižvelgiant į netiesioginę konsorciumo partnerių gaunamą naudą sudaro tik 1,2 %. Be to, negalima pamiršti, kad atstačius padidintų pajėgumų Basell gamyklą, transporto kiekis ir investicijų grąža bus dar mažesni (žr. 24 konstatuojamąją dalį).
2.3. Gavėjas
(18)
Pagalbos gavėjas yra Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (toliau - EPS) (5), konsorciumas, kuriam priklauso naftos ir cheminių produktų įmonės (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG, Vinnolit GmbH & Co. KG ir Wacker Chemie GmbH bei LfA Förderbank Bayern (7).
2.4. Etileno pramonė
(19)
Etilenas - tai bespalvės dujos ir paprasčiausias nesotusis angliavandenilis (alkenas). Šis alkenas paprastai išgaunamas naftos ir cheminių produktų gamyklose (krekingo įrenginiuose) iš naftos (kaip krekingo benzinas, kaip įprasta Europoje, arba kaip dujos), tuo metu susidaro etileno ir propileno junginys. Etilenas yra daugybės polimerų gamybos pagrindas (pvz., polietileno, PVC ir polistirolo), kurie savo ruožtu naudojami daug kur pritaikomo plastiko gamybai.
(20)
Etilenas yra narkotinės, dusinančios, labai degios dujos, sudarančios su oru sprogius junginius ir priskiriamos aukščiausiai pavojingumo klasei. Be kelių išimčių, kai šios dujos gabenamos brangesniu jūros keliu, jos transportuojamos tik vamzdynais, tiesiogiai jungiančiais gamintoją ir vartotoją. Nuo septintojo dešimtmečio kai kurios įmonės arba konsorciumai, pvz., ARG, sukūrė daug etileno vamzdynų sistemų etilenui transportuoti (skirtingo ilgio, dažnai apsiribojančius viena vietove). Tačiau daugumą etileno šalutinių produktų transportuoti yra kur kas paprasčiau.
(21)
Remiantis Vokietijos pateiktais duomenimis, 2002 m. pabaigoje Vakarų Europoje buvo 23,2 mln. tonų gamybos pajėgumai, o iš jų daugiau kaip 10 mln. tonų buvo sukaupta Vokietijoje ir Beniliukso šalyse. Nuo 2002 m. iki 2003 m. gamyba padidėjo 2,6 % (iki 20,7 mln. tonų). Kadangi Vakarų Europoje etileno vartojama daugiau negu gaminama, 2002 m. reikėjo importuoti iš viso 0,24 mln. tonų. Vidurio ir Rytų Europoje (įskaitant dešimt naujųjų valstybių narių) 2002 m. pabaigoje gamybos pajėgumai sudarė 2,24 mln. tonų, o vartojimas siekė 2 mln. tonų.
(22)
Etileno paklausa yra susijusi su plastiko paklausa, o ši - su BVP augimu. Todėl kitais metais numatomas apie 2 % etileno vartojimo augimas Vakarų Europoje ir apie 5,5 % Vidurio ir Rytų Europoje. Prie vamzdynų neprisijungę etileno gamintojai netiesiogiai konkuruoja etileno šalutinių produktų rinkose.
(23)
Europos naftos ir chemijos pramonė yra pasiekusi puikių rezultatų, nors didėja konkurencinis spaudimas dėl griežtesnių aplinkos apsaugos reikalavimų ir didelės polietileno iš Artimųjų Rytų konkurencijos, kur dujos yra pigesnės žaliavos. Tačiau kadangi naudojant dujas susidaro mažiau šalutinių produktų, Europa šiuo atžvilgiu turi konkurencinį pranašumą techninėje srityje. Be to, svarbios yra transporto sąnaudos, ypač pervežimų Europos viduje atveju. Investicijos į gamybos pajėgumus Artimuosiuose Rytuose paprastai daromos siekiant užtikrinti tiekimą į sparčiai augančias Kinijos ir kitų Pietų Azijos šalių rinkas. Tačiau, jei šios rinkos dėl kokių nors priežasčių nebeaugtų taip sparčiai, Europos chemijos pramonė turėtų, susiklosčius tam tikroms aplinkybėms, atlaikyti padidėjusį konkurencijos iš Artimųjų Rytų spaudimą.
(24)
Etileno pramonę Bavarijoje sudaro dvi etileno gamyklos, esančios Miunchsmiunsteryje, Gendorfe ir Burghauzene bei priklausančios OMV ir Ruhr-Öl Germany, ir daug etileno vartotojų, kurie iš etileno gamina polietileną ir kitus produktus: Basell GmbH (Miunchsmiunsteris), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorfas), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghauzenas). 2005 m. gruodžio 12 d.Basell gamykloje įvyko palyginti didelis incidentas, todėl norint ten atkurti polietileno gamybą, būtinos didelės investicijos. Iki šiol dar nėra priimtas sprendimas dėl gamybos atkūrimo; Basell nurodo, kad šiam sprendimui priimti yra svarbus faktas, ar bus nutiestas vamzdynas nuo Liudvigshafeno iki Miunchsmiunsterio.
(25)
2 lentelėje pateikiami duomenys apie etileno gamybą ir tiekimą tarp susijusių įmonių.
2 lentelė
Tuometinė gamyba ir tiekimas
Tonomis (2003 m. duomenys)
OMV Deutschland GmbH, Burghauzenas
Ruhr Oel GmbH, Miunchsmiunsteris
Basell GmbH, Miunchsmiunsteris (iki sprogimo)
[…]
[…]
Clariant GmbH, Gendorfas
[…]
[…]
Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorfas
[…]
[…]
Borealis Polymere GmbH, Burghauzenas
[…]
[…]
Wacker-Chemie, Burghauzenas
[…]
[…]
Visa gamyba
350 000
320 000
2.5. Visos Europos alkeno vamzdynų tinklas
(26)
Vokietijos teigimu, ketinama įtraukti planuojamą vamzdyną į Europos alkeno vamzdynų tinklą. Šiuo metu nutiesta 2 500-3 000 km ilgio etileno vamzdynų, apie 50 % šių vamzdynų yra susieti su pramone, tuo tarpu JAV su pramone susieti yra 100 % vamzdynų. Nutiestos ir tarpusavyje nesusijusios regioninės vamzdynų sistemos:
-
Šiaurės Vakarų Europa (Roterdamas - Liudvigshafenas), įskaitant kombinuotus vamzdynus (kuriuose vienas vamzdynas yra skirtas etilenui) Roterdamo uostas - Maasvlakte; Roterdamo, Moerdijko ir Antverpeno vamzdynas; Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG vamzdynas, Veselingo vamzdynas (Kelnas) - Frankfurtas (156 km); Frankfurto - Liudvigshafeno vamzdynas (68 km),
-
Etileno ir propileno vamzdynas Antverpenas - Feluy (Valonija),
-
Vidurio Europa (Štadė - Loina - Neratovicės),
-
Prancūzija (Marselis/Beras - Fezinas - Karlingas); Viduržemio jūros - Virjatas (Breso Burgas) atkarpa buvo nutiesta aštuntajame dešimtmetyje, Virjatas - Karlinas (396 km) atkarpa buvo nutiesta 2001 m.,
-
Jungtinė Karalystė: Greindžmutas - Viltonas, Greindžmutas - Stenlou, Stenlou - Viltonas; naujas etileno vamzdynas Tysaidas - Soltendas (150 km) buvo nutiestas 2001 m.,
-
Šiaurės Italija (Ravena - Porto Margera - Mantuja),
-
Bavarija: Miunchsmiunsterio - Gendorfo (112 km), Gendorfo - Burghauzeno vamzdynas,
-
Rytų Europa (Slovakija - Ukraina).
(27)
Planuojamas vamzdynas būtų prijungtas prie nutiestų vamzdynų tarp Miunchsmiunsterio ir Gendorfo bei Burghauzeno ir tarp Liudvigshafeno bei Veselingo. Be to, galima būtų svarstyti papildomos vamzdynų tinklo plėtros galimybę, pavyzdžiui,
-
Čekijos Respublikoje, pvz., Miunchsmiunsteris - Litvynovas, įskaitant galimybę sukurti cirkuliacinę sistemą Vidurio Europoje,
-
į Italiją ir Kroatiją, pvz., Burghauzenas - Porto Maniera,
-
į Austriją, pvz., Burghauzenas - Švechatas su galimybe per Slovakiją susijungti su Vengrijos vamzdynais,
-
į Prancūziją, pvz., Liudvigshafenas - Karlinas.
Atsižvelgiant į šią plėtrą, planuojamas vamzdynas sudaro reikšmingą jungtį tarp Vakarų ir Rytų Europos naftos ir chemijos produktų pramonės.
(28)
Prie 2006 m. vasario 8 d. Vokietijos rašto pridėtame rašte įmonė OMV, valdanti gamyklas Bavarijoje (Burghauzenas) ir Austrijoje (Švechatas prie Vienos) ir neseniai padidinusi pajėgumus Švechate, išreiškė ketinimą (jei bus priimtas teigiamas sprendimas dėl EPS projekto) sukurti darbo grupę, kuri tirtų galimybę jau egzistuojantį Švechato vamzdyną (apie 150 km į vakarus) pakeisti etileno vamzdynu ir pailginti jį iki Burghauzeno. OMV tikisi gauti darbo grupės tyrimo rezultatus 2006 m. pabaigoje. Be to, ši įmonė informavo apie užsakytą šio projekto tyrimą. Projektas galėtų būti baigtas po 7-14 metų. Koncernas MOL Group (jam taip pat priklauso Slovakijos įmonė Slovnaft ir Vengrijos įmonė TVK), užimantis lyderio pozicijas Vidurio Europoje ir nedalyvaujantis EPS projekte, taip pat pritaria EPS projektui, tačiau mano, kad pirmenybę pirmajame etape reikėtų teikti jungčiai su egzistuojančiu Ukrainos etileno vamzdynu per Slovakiją (Bratislava) ir Vengriją (Sašalombata (Budapeštas)/Tisauivarošas). Per Komisijos ir Vokietijos diskusijas buvo pranešta apie kitas galimybių studijas, pvz., dėl vamzdynų sujungimo Čekijoje, tarp Loinos Rytų Vokietijoje ir Lenkijos (darbams vadovautų Lenkijos įmonė PKN Orlen) ir tarp Liudvigshafeno bei Karlingo Prancūzijoje (darbams vadovautų BASF ir Total).
(29)
Pramonei yra svarbu prisijungti prie pakankamai plataus alkeno vamzdynų tinklo, nes taip mažėja žaliavos tiekimo regionuose sutrikimų, didėja tiekimo lankstumas ir garantija bei galima lanksčiau rinktis naujų investicijų vietas. Todėl ir pramonės asociacija pritaria tam, kad atskiros etileno ir (arba) propileno sistemos būtų sujungtos viena su kita ir išplėstos, kad susidarytų platus alkeno vamzdynų tinklas (8).
(30)
Vokietija ir vamzdynų savininkai, kurių vamzdynai būtų sujungti tiesiama linija Liudvigshafenas - Miunchsmiunsteris, per tyrimo procedūrą Komisijai patvirtino, kad šiems vamzdynams bus taikomas „bendro gabentojo“ (common carrier) ir „laisvos prieigos“ principai. Kalbama apie šiuos vamzdynus:
-
ARG sistemos vamzdynai: Veselingo - Kelno - Frankfurto vamzdynas, įmonės Infraserv Höchst (9) nuosavybė, kuri taip pat eksploatuoja vamzdyną, ir Frankfurto - Liudvigshafeno (68 km) vamzdynas, BASF nuosavybė, kuri tą vamzdyną ir eksploatuoja,
-
Vamzdynai, tiekiantys žaliavą Bavarijos pramonės įmonėms: Miunchsmiunsterio - Gendorfo vamzdynas (112 km), įmonės Infraserv Gendorf (10) nuosavybė, kuri tą vamzdyną ir eksploatuoja, ir Gendorfo - Burghauzeno vamzdynas, OMV nuosavybė, kuri tą vamzdyną ir eksploatuoja.
(31)
Remiantis Vokietijos pareiškimu, visą Europą apimantis vamzdynų tinklas ir ypač šis projektas užtikrintų ilgalaikę Bavarijos naftos ir chemijos produktų pramonės perspektyvą ir išlaikytų apie 17 700 šios pramonės darbo vietų.
3. PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(32)
Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nes abejojo Vokietijos pareiškimu, kad subsidija yra ne valstybės pagalba, o bendroji infrastruktūros priemonė. Be to, Komisija abejojo, ar pagalba suderinama su bendrąja rinka. Su aplinkos apsauga, transporto sauga ir kelių apkrovos mažinimu susijusi nauda nebuvo akivaizdi arba buvo labai maža. Net jei vamzdynas turėtų strateginę reikšmę Bavarijos chemijos pramonei, jis galėtų neleistinai iškraipyti konkurenciją. Nors apskaičiuotas projekto rentabilumas buvo nedidelis, tačiau atrodė, kad esami etileno ir propileno gamintojai gali gauti didelę netiesioginę naudą. Vamzdynas leistų tiekti didesnį etileno kiekį tarp įmonių, išsidėsčiusių palei jį, tačiau kartu leistų tiekti medžiagą į kitus regionus, todėl galėtų atsirasti tiesioginė konkurencija su kitais gamintojais už Bavarijos ribų - Badene-Viurtemberge ir Reino krašte-Pfalce. Negalima taip pat atmesti galimybės, kad bus padarytas poveikis propileno rinkai.
(33)
Be to, Komisija konstatavo, kad šis projektas tam tikru atžvilgiu yra palygintinas su propileno vamzdynu tarp Roterdamo, Antverpeno ir Rūro srities, kuriam skiriamai pagalbai Komisija pritarė 2004 m. birželio 16 d. (11) Tačiau yra keli svarbūs skirtumai: iš vieno būsimo vamzdyno galo į kitą nebūtų transportuojamas didelis etileno kiekis, o kalbant apie propileno vamzdyną, transportas vandens keliu ir geležinkeliu buvo reali alternatyva; tačiau etileno vamzdyno atveju buvo numatytos mokesčių lengvatos transportuojant didesnį medžiagos kiekį, ilgalaikės sutartys ir avansinis mokėjimas, todėl Komisijai kilo abejonių, ar iš tikrųjų buvo sudarytos vienodos sąlygos konsorciumo partneriams ir kitiems vartotojams; numatytas pagalbos intensyvumas, Komisijos tvirtinimu, siekė 50 % užuot sudaręs mažiau kaip 30 %, kaip buvo kitais atvejais.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(34)
Vykdant oficialią tyrimo procedūrą gautuose raštuose yra APPE ir Austrijos raštai, kuriuose išreiškiamas pritarimas ir kuriuose nurodoma nauda Europai ir alkeno vamzdynų tinklo plėtrai. Tiesiogiai projekte nedalyvaujančios Bavarijos įmonės Miro, Bayernoil ir IGS taip pat išreiškė pritarimą, ypač dėl projekto reikšmės Bavarijos naftos ir cheminių produktų pramonės ateičiai. Tačiau vienas nenorėjęs būti įvardytas gamintojas gegužės 24 d. pareiškė, jog šis vamzdynas yra tik regioninė investicija siekiant apsaugoti vietos rinką ir sukurti vietos gamintojams pranašumą rinkoje, todėl šiuo projektu nebus padidintas alkeno pramonės konkurencingumas. Tačiau jis pritaria Europos alkeno vamzdynų tinklo plėtrai.
(35)
Tiesiogiai EPS projekte dalyvaujančios šalys savo rašte, pridėtame prie 2006 m. vasario 8 d. Vokietijos rašto, vienbalsiai pritaria projektui ir vadina jį pirmuoju žingsniu į platų visą Europą apimantį tinklą. OMV ir MOL pateikė išsamesnes pastabas (žr. 28 konstatuojamąją dalį). Kalbant apie planuojamų ir jau nutiestų vamzdynų sujungimą, BASF, Infraserv Gendorf ir Infraserv Hoechst pritarė „laisvos prieigos“ ir nediskriminavimo principams (žr. 30 konstatuojamąją dalį).
(36)
2006 m. vasario 5 d. konkurentas, kuris nenorėjo būti įvardytas, Komisijai perdavė papildomas pastabas, kuriose jis teigiamai vertina projektą su sąlyga, kad bus nutiesti abu privatūs vamzdynai, sujungiantys Bavariją su ARG sistema.
5. VOKIETIJOS PASTABOS
(37)
Vokietija savo pastabose dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios pakartojo, kad ši priemonė nėra valstybės pagalba, nes nesuteikiamas joks atrankinis pranašumas ir kalbama apie nediskriminuojančią, visiems naudotojams atvirą infrastruktūrą. Be to, Vokietija pabrėžė, kad atsižvelgiant į etileno transportavimo sunkumus, investicijų dydį ir trukmę bei etileno ir propileno tarpusavio priklausomybę, vieno subjekto pasitraukimas iš Bavarijos etileno gamybos arba vartojimo pramonės gali daryti poveikį kitiems pramonės dalyviams: uždarius vieną gamybos įmonę, kitų gamyklų rentabilumas sumažėtų, todėl kitiems etileno gamintojams ir vartotojams irgi kiltų pavojus užsidaryti. Vadinasi, gali atsitikti, kad daug darbuotojų praras darbo vietas. Basell gamykloje Miunchsmiunsteryje įvykęs sprogimas gali tapti tokios grandininės reakcijos pradžia. Vokietija pabrėžia, kad projektas bus įtrauktas į platesnį Europos tinklą, taip pat pabrėžia ypatingą vamzdyno reikšmę tokiai izoliuotai sričiai kaip Bavarija ir pasekmes, kurios lauktų kitų Europos sričių, jei Bavarijos sistema veiktų netinkamai, nes Bavarijos vamzdynas sudaro esminę jungtį tarp Vakarų Europos vamzdynų ir jau nutiestų arba planuojamų Rytų Europos vamzdynų. Vokietija pateikė argumentus apie tikėtiną teigiamą projekto poveikį tiekimo garantijai, Europos pramonės lankstumui ir konkurencingumui pasaulyje. Skiriamas finansavimas leistų ištaisyti rinkos trūkumus, nes projektas be valstybinio finansavimo nebūtų ekonomiškai rentabilus. Be to, Vokietija pabrėžė, kad net suteikus planuojamą finansavimą (70 mln. EUR), tikėtina vidinė grąžos norma EPS sudarytų tik 1,3 %, o tai rodo, kad projekte dalyvaujančios įmonės yra pirmiausia suinteresuotos ilgalaike tiekimo garantija, o ne greitu pelnu. Vokietija taip pat teigė, kad projektas neiškraipytų konkurencijos, nes jo dalyviai pritarė mažiausio pelno principui, o pagal naudojimosi vamzdynu sąlygas nediskriminuojamas nė vienas vartotojas.
(38)
Vokietija pabrėžė, kad projektui buvo pritarta beveik vienbalsiai. Kalbant apie kritiškas nenorėjusio būti įvardytu konkurento pastabas, Vokietija nurodė, kad jis pritaria Europos tinklui, kuriam kurti šis EPS projektas (priešingai šio konkurento nuomonei) yra būtinas. Kalbant apie prisijungimą prie abiejų privačių vamzdynų, Vokietija, viena vertus, nurodė konkurencijos teisę, kuri neleistų atsirasti diskriminacijai arba vamzdyno savininkams piktnaudžiauti savo padėtimi, o, antra vertus, derybas, kurios vyktų tarp EPS ir privačių vamzdynų savininkų siekiant užtikrinti laisvą prieigą. Atkreipdama Komisijos dėmesį į nedidelę projekto pelno maržą, Vokietija paneigė abejones, kad pagalbos intensyvumas yra didesnis nei būtina. Vokietija pateikė išsamią informaciją apie kompensuojamas sąnaudas, kapitalo grąžos apskaičiavimą, rinkos padėtį (įskaitant propileną ir šalutinius produktus), importą iš trečiųjų šalių, įvertintą transportuojamą medžiagos kiekį ir tiesiogiai projekte dalyvaujančių šalių gamybą bei vartojimą ir vamzdynus, kurie būtų jungiami su EPS vamzdynu.
6. VERTINIMAS
6.1. Valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį
(39)
Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(40)
Pagalba, kurią ketina teikti Vokietija, bus tiesiogiai teikiama valstybės institucijos. Todėl kalbama apie valstybės išteklius.
(41)
Vamzdyno operatorius, EPS, teikdamas transporto paslaugas, užsiima ekonomine veikla, todėl laikytinas įmone, kaip apibrėžta 87 straipsnio 1 dalyje.
(42)
Pagalba leis konsorciumui nutiesti ir 25 metus eksploatuoti vamzdyną neapmokant susidariusių sąnaudų, todėl jam suteikiamas ekonominis pranašumas. Kadangi investicijos į vamzdyną yra glaudžiai susijusios su dabartinėmis ir planuojamomis investicijomis į etileno bei propileno ir etileno šalutinių produktų gamybos pajėgumus, suteikus pagalbą atsiranda pranašumas ne tik transporto, bet ir etileno ir etileno šalutinių produktų gamybos srityse.
(43)
Šis pranašumas yra laikytinas atrankiniu, o vamzdyno negalima laikyti „viešąja infrastruktūra“. Tačiau valstybinis transporto infrastruktūros statybos arba eksploatacijos finansavimas ne visada laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta 87 straipsnio 1 dalyje. Tokią infrastruktūrą dažniausiai kuria valstybės institucijos, „nes kainų mechanizmas yra nepakankamai veiksmingas jai sukurti. Tokios prekės kaip infrastruktūra paprastai yra nedalomos ir jomis gali mokamai arba nemokamai bendrai naudotis visi piliečiai. Tokia valstybės suteikta viešoji prekė teikia naudą visai visuomenei, o ne tik tam tikroms įmonėms arba pramonės šakoms (neišskyrimo principas)“ (12). Vadinasi, svarbūs yra ir kiti kriterijai, ne tik tai, kam priklauso nuosavybė.
(44)
Infrastruktūra, apie kurią kalbama šiuo atveju, yra naudinga (kitaip nei uostai, oro uostai ir greitkeliai) ne visuomenei, o tik vienos pramonės šakos ekonominiams interesams. Ji teikia naudą tik kelioms įmonėms, šiuo atveju tik labai ribotam skaičiui tam tikros chemijos pramonės šakos dalyvių tam tikroje valstybės narės dalyje. Vamzdynas yra pritaikytas tik etilenui transportuoti, o visi konsorciumo partneriai yra etileno gamintojai arba vartotojai, tiesiogiai suinteresuoti vamzdyno tiesimu. Vamzdynas liks konsorciumo nuosavybe, o naudojimo apribojimai, kurie sudarė sąlygą pagalbai gauti, galios tik 25 metus. Vamzdyno tiesimui ir eksploatacijai nebuvo skelbtas viešasis konkursas. Todėl šis projektas yra atrankinis.
(45)
Be to, cheminių medžiagų vamzdynų tiesimas iš esmės nepriskiriamas valstybės įsipareigojimams, kai ji naudojasi savo galiomis. Tokio vamzdyno tiesimas yra ekonominė veikla, kuri paprastai priskiriama pramonės kompetencijai ir interesams. Tiesdama vamzdyną ir planuodama transporto paslaugas, EPS ketina plėtoti ekonominę veiklą, kuria (tiesiogiai ir netiesiogiai) gali savo investiciją padaryti rentabilią. Sprendimai dėl investicijų į cheminių medžiagų vamzdynus dažnai yra susiję su sprendimais investuoti arba neinvestuoti į gamybos pajėgumus. Kai kurie naujesni vamzdynai buvo nutiesti negaunant pagalbos, o kitiems pagalba buvo suteikta; tačiau ši pagalba buvo pateisinama vadovaujantis Bendrijos nuostatomis dėl valstybės regioninės pagalbos arba vadovaujantis aplinkos apsaugos reikalavimais.
(46)
Pagal nusistovėjusią Europos Bendrijų teismų praktiką poveikio prekybai kriterijus yra įvykdytas, jei pagalbą gaunanti įmonė užsiima ekonomine veikla, susijusia su prekyba tarp valstybių narių. Jei atsižvelgiama ne tik į etileną, bet ir į propileną bei etileno ir propileno šalutinius produktus, Komisija konstatuoja, kad konsorciumo partnerių ekonominė veikla yra susijusi su prekyba tarp valstybių narių. Todėl pagalbos suteikiamas pranašumas iškraipo konkurenciją tarp valstybių narių arba kelia grėsmę, kad konkurencija bus iškraipyta.
(47)
Šis vertinimas yra tam tikrais aspektais panašus į bylas dėl pagalbos C67/03, C68/03 ir C69/03; šiose bylose kalbama apie pagalbą, kurią Vokietija, Nyderlandai ir Belgija suteikė propileno vamzdynui tiesti iš Roterdamo per Antverpeną į Rūro sritį. Šiose bylose dėl pagalbos Komisija priėmė teigiamą sprendimą ir aiškiai pareiškė, kad ši parama buvo valstybės pagalba (13).
(48)
Dėl minėtų priežasčių ši priemonė laikytina valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.
6.2. Suderinamumas
(49)
EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse yra numatomos tam tikros išimtys iš bendrojo draudimo taikyti pagalbą pagal 87 straipsnio 1 dalį. Komisija gairėse ir Bendrijos pagrindų teisės aktuose nustatė, kokiomis sąlygomis gali būti taikomos šios išimtys. Tačiau šiuo atveju gairės ir Bendrijos pagrindų teisės aktai yra netaikomi. Todėl Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (14) pateiktos taisyklės galioja tik valstybės pagalbai, kuri gavėjui leidžia sumažinti savo paties aplinkos taršą; tačiau šios taisyklės netaikomos investicijoms, kuriomis mažinama pagalbos gavėjų konkurentų aplinkos tarša. Etileno tiekimas vamzdynu taip pat negali būti laikomas etileno gamybos proceso priderinimu siekiant saugoti aplinką, jis laikytinas atskira paslauga. Tai iliustruoja faktas, kad vamzdyną tiesia naujas teisės subjektas, įsteigtas vieninteliam tikslui - nutiesti vamzdyną ir teikti etileno transportavimo paslaugas. Nors EPS akcininkai veikia etileno gamybos ir perdirbimo srityje, naujoji veikla yra pirmiausia susijusi su transportu. Be to, šiuo metu tarp Liudvigshafeno ir Miunchsmiunsterio etilenas nėra transportuojamas. Todėl projektu tiesiogiai neprisidedama prie projekte dalyvaujančių įmonių dujų išlakų mažinimo. Dar daugiau - tiesiogiai dėl šio projekto atsiranda nauja transporto veikla, kuri neišvengiamai tam tikru atžvilgiu lemia dujų išlakų atsiradimą ir daro poveikį aplinkai. Todėl šiuo atveju Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai netaikomos.
(50)
Taip pat netaikytinos EB sutarties V antraštinės dalies (Transportas) pagalbos suderinamumo sąlygos. Pagal EB sutarties 73 straipsnį valstybės pagalba yra suderinama su šia Sutartimi, jei ji skirta transporto koordinavimo reikmėms. Tačiau EB sutarties 80 straipsnis apriboja transporto skyriaus nuostatų taikymo sritį: „Šios antraštinės dalies nuostatos taikomos geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transportui.“ Todėl šiuo atveju 73 straipsnis netaikytinas.
(51)
Vamzdynas sudaro didesnio Europos etileno vamzdynų tinklo dalį, kuriuo yra suinteresuota Europos naftos ir cheminių produktų pramonė, įskaitant įmones, esančias srityse, kurioms teikiama pagalba. Į tai neatsižvelgiama įvairiose Komisijos gairėse ir Bendrijos pagrindų teisės aktuose. Todėl reikia ištirti, ar galima leisti teikti pagalbą tiesiogiai pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. Vadovaujantis šia nuostata, būtina ištirti, kokia apimtimi ši priemonė padeda Bendrijos tikslams, ar ji yra būtina ir proporcinga, ar ji galėtų iškraipyti konkurenciją.
6.2.1. Indėlis siekiant Bendrijos tikslų
(52)
Planuojamas vamzdynas atlieka pagrindinį vaidmenį kuriant Europos etileno vamzdynų tinklą, kuris turėtų sujungti šiuo metu nutiestus tinklus su įvairiomis izoliuotomis „pramonės salomis“, išsidėsčiusiomis bendrojoje rinkoje. Šis tinklas apskritai pagerins Europos ekonomikos konkurencingumą ir konkrečiai naftos bei cheminių produktų pramonės konkurencingumą, o tai atitinka Bendrijos interesus, nes konkurencingumas yra vienas iš pagrindinių Lisabonos strategijos tikslų. Kaip teisingai teigia Vokietija, šis vamzdynas padidins tiekimo lankstumą ir garantiją, pvz., įvykus avarijoms arba atliekant būtinus techninės priežiūros darbus, todėl sumažės bendros sąnaudos ir pagerės etileno bei etileno šalutinių produktų gamybos ir tiekimo sąlygos. Šis tinklas taip pat sumažins regioninius žaliavų tiekimo sutrikimus. Be to, jis padės spręsti dabartinę problemą, atsiradusią todėl, kad atitinkamai etileno ir propileno paklausa auga sparčiau negu šios medžiagos išgaunamos per cheminių produktų gamybos procesą. Be to, tinklas leis lanksčiau rinktis naujų investicijų objektus, todėl gamintojai galės išsirinkti gamybos įmones su mažiausiomis sąnaudomis. Todėl daroma bendra išvada, kad šis tinklas naftos ir cheminių produktų pramonei turi didelę reikšmę (15).
(53)
Be to, vamzdynų tinklas suteiks galimybę visiems etileno gamintojams ir vartotojams parduoti arba įsigyti etileno palei vamzdyną arba su juo susijusius tinklus. Todėl vamzdynas išplės geografiškai svarbią rinką, nes šiuo metu Bavarijos gamintojai apsiriboja Bavarija. Per įvairius įprastus rinkos sandorius, pvz., „apsikeitimą“ (swapping), padidėjusios geografiškai svarbios rinkos pranašumus pajus visi rinkos dalyviai, todėl galima teigti, kad tinklas padidins ne tik konkurencingumą, bet ir konkurenciją tarp rinkos dalyvių. Kartu atsiranda papildoma paskata mažinti sąnaudas ir didinti konkurencingumą tam tikroje pramonės šakoje.
(54)
Išplėtus tinklą naudą pajus visos įmonės, kurios yra prisijungusios prie tinklo, nors Komisija žino, kad, pavyzdžiui, Bavarijos pramonei yra svarbiau susijungti su ARG sritimi negu ARG sričiai - su Bavarija.
(55)
Nepaisydama įrodymų ir įsipareigojimų, kuriuos pateikė Vokietija ir suinteresuotosios šalys dėl 28 konstatuojamojoje dalyje aprašyto projekto, Komisija turi atkreipti dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais nėra galutinai reglamentuotas prisijungimas prie vamzdyno. Tai taikoma ir planuojamiems vamzdynams, kurie turėtų sujungti Bavariją su Čekija, Austrija ir Slovakija, ir kurie yra labai svarbūs tinklo plėtrai. Tačiau turimi įrodymai, sudarant projektą taikoma verslo logika ir neabejotina visų suinteresuotųjų šalių bei projekto dalyvių (įskaitant Austrijos valdžios institucijas) parama rodo, kad tikėtina, jog šios jungtys bus realizuotos, net jei nėra visiškai užtikrintas šių projektų įgyvendinimas. Tačiau šiuo atveju susiklosčius ypatingoms aplinkybėms nebūtų realu tikėtis, kad tokio neužtikrintumo elementų galima išvengti. Šio vamzdyno tiesimas yra susijęs su didelėmis sąnaudomis. Be to, tokie sprendimai dėl investicijų yra glaudžiai susiję su kitais sprendimais dėl investavimo arba neinvestavimo į pačius etileno bei propileno gamybos pajėgumus, kurie taip pat yra susiję su papildomomis didelėmis sąnaudomis. Suprantama, visi šie sprendimai turi būti nuodugniai suderinti su tikėtina rinkos raida. Todėl tinklas bus visiškai sukurtas tik po tam tikro laiko. Planuojamas vamzdynas laikytinas pirmuoju žingsniu kuriant bendrą tinklą ir mažinant neužtikrintumą. Tačiau sprendimas neinvestuoti į planuojamą vamzdyną reikštų, kad planuojamas bendras tinklas tikrai nebus sukurtas. Bavarijos vamzdynas šiuo atžvilgiu sudaro svarbią jungtį tarp Vakarų Europos ir kitų vamzdynų Vidurio ir Rytų Europoje.
(56)
Kaip teigiama 30 konstatuojamojoje dalyje, prie planuojamo vamzdyno ateityje prisijungsiančių linijų operatoriai, atsižvelgdami į šios bylos vertinimą ir į Vokietijos konkurencijos teisės taisykles, įsipareigojo leisti naudotis savo vamzdynais pagal laisvos prieigos ir nediskriminavimo principus. Šie įsipareigojimai prisideda prie Bendrijos siekiamos sąžiningos konkurencijos. Jie pagerina rinkos skaidrumą, didina konkurenciją ir skatina, kad būtų užkirstas kelias konkurencijos iškraipymams, kurie atsirastų kitu atveju. Komisija teikia didelę reikšmę aplinkybei, kad visi šie vamzdynai būtų eksploatuojami laikantis bendro gabentojo ir laisvos prieigos principų, ir mano, kad šie principai taip pat yra labai svarbūs būsimiems vamzdynams. Komisija konstatuoja, kad šie principai jau yra taikomi kai kuriems kitiems vamzdynams, ypač tiems, kurie sudaro ARG sistemos dalį, ir kad ten, kur vamzdynai oficialiai nėra eksploatuojami laikantis minėtų principų, konkurencijos iškraipymus atitinkamoje valstybėje narėje apribos konkurencijos taisyklės.
(57)
Galbūt vamzdynas netiesiogiai bus naudingas aplinkai dėl mažesnio transporto ir veiksmingesnių transporto priemonių naudojimo. Tokių žaliavų, kaip etilenas ir nafta, transportavimas vamzdynais yra ne toks žalingas aplinkai kaip kiti gabenimo būdai, naudojami šalutiniams produktams ir galutiniams produktams. Plastiko vartojimas daugiausia priklauso nuo bendro vartojimo lygio ir pramonės gamybos. Negalima daryti prielaidos, kad Bavarijoje bus kitaip. Todėl jei darytume prielaidą, kad vamzdyno nebus ir kad visa Bavarijos naftos ir cheminių produktų pramonė sumažės, galėtume daryti išvadą, kad etileno šalutiniai produktai ir tarpiniai bei galutiniai produktai turės būti transportuojami į Bavariją didesniais kiekiais. Be to, vamzdynas suteikia galimybę naudotojams investuoti į gamybos pajėgumus palei visą vamzdyno trasą ir taip pasirinkti vietą arčiau klientų ir (arba) vietą, kuri daro mažiau žalos aplinkai. Tačiau nelabai tikėtina, kad visa Bavarijos naftos ir cheminių produktų pramonė sumažės. Todėl galima nauda yra pernelyg neapibrėžta, kad į ją būtų teigiamai atsižvelgta įvertinant pagalbą. Antra vertus, galima teigti, kad vamzdynas bent nedarys neigiamo poveikio aplinkai.
6.2.2. Pagalbos būtinybė ir proporcingumas
(58)
Pagalbos dydis apsiriboja būtinu minimumu, o priemonė atrodo tinkama pasiekti norimą tikslą. Vokietijos pateiktoje informacijoje nurodoma apie 1,2 % vidinė grąžos norma atsižvelgiant į netiesioginę konsorciumo partnerių naudą, ir kur kas mažesnė už 1 % vidinę grąžos normą atsižvelgiant tik į tiesioginę naudą. Ši grąža yra nedidelė, palyginti su šiame sektoriuje įprasta grąža. Todėl galima teigti, kad šio projekto nebūtų galima įgyvendinti be pagalbos.
(59)
Reikia pabrėžti, kad pagalbos intensyvumas siekia 29,1 % (ir jokiu būdu neviršys 29,9 %), t. y. jis akivaizdžiai mažesnis už 50 % pagalbos intensyvumą, kuris buvo numatytas pranešime apie projektą ir kuriuo rėmėsi Komisija, priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą.
(60)
Pagalba atrodo proporcinga, nes mažiausiai 70 % sąnaudų dengia pagalbos gavėjai. 29,1 % pagalbos intensyvumas yra palyginamas su pagalbos intensyvumu, kuris leistinas pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai arba nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires. Jis yra mažesnis už kitoms atviroms transporto infrastruktūroms leistiną intensyvumą. Tačiau svarbiau už pagalbos intensyvumą yra tikėtina grąža, kuri šiuo atveju siekia 1,2 % atsižvelgiant į konsorciumo partnerių gaunamą netiesioginę naudą, ir yra gerokai mažesnė už 1 % grąžą atsižvelgiant tik į tiesioginę naudą.
6.2.3. Neleistino konkurencijos iškraipymo vengimas
(61)
Pagalba iškraipo konkurenciją pirmiausia etileno rinkoje. Visų pirma dėl pagalbos etileno perteklius bus „eksportuojamas“ į Liudvigshafeną ir galbūt toliau į ARG sistemą. Kadangi pagalba nedaro tiesioginio poveikio gamybos sąnaudoms, be to, prisideda transporto sąnaudos, todėl kainoms daromas poveikis bus nedidelis. OMV ir ROG tiesiogiai konkuruos su etileno gamintojais kitose vietose palei kombinuotąjį tinklą, tačiau pajėgumų padidėjimas su OMV ir Ruhr Oel yra nedidelis, palyginti su jau esančiais ARG srities pajėgumais, o pagalbos gavėjų užimama rinkos dalis yra maža.
(62)
Be to, pagalba iškraipo konkurenciją etileno šalutinių produktų ir tarpinių bei galutinių produktų iš plastiko rinkose. Gavusios pagalbą šios pramonės šakos įmonės Bavarijoje gali veiksmingiau dirbti. Tačiau šis poveikis konkurencingumui ir konkurencijai yra netiesioginis ir nėra neleistinai didelis.
(63)
Atsižvelgiant į pasaulines pasiūlos ir paklausos sąlygas, nėra tikėtina, kad dėl padidėjusios etileno gamybos Bavarijoje kitose Bendrijos dalyse akivaizdžiai sumažėtų etileno gamyba. Plastiko paklausa ir toliau auga lygiagrečiai su bendru ekonomikos augimu. Vakarų Europoje tikimasi 2 % augimo, o Rytų Europoje - 5,5 % augimo. Be to, poveikis etileno rinkai didžiausias bus Vokietijoje, t. y. pranešančioje valstybėje narėje. Poveikis netoli vamzdynų tinklo Belgijoje ir Nyderlanduose bus netiesioginis ir taip pat gali būti susijęs su pagalbos gavėjų gamyklomis, ypač BASF fabriku Antverpene.
(64)
Galiausiai vamzdynų, kurie būtų sujungiami su planuojama linija, operatorių įsipareigojimai turėtų užkirsti kelią kitiems konkurencijos iškraipymams tarp įvairių šio vamzdyno naudotojų. Kaip jau minėta 56 konstatuojamojoje dalyje, yra labai svarbu, kad vamzdynai būtų eksploatuojami laikantis bendro gabentojo ir laisvos prieigos principų.
(65)
Komisija sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pareiškė abejones dėl lengvatinių tarifų sudarant ilgalaikes sutartis ir tiekiant didelį medžiagos kiekį. Vokietija paaiškino, kad nuolaidų už ilgalaikes sutartis ir didelį medžiagos kiekį nėra numatyta, o tai savo ruožtu daro teigiamą poveikį konkurencijai ir sumažina kliūtis patekti į rinką.
6.2.4. Bendrijos interesų ir konkurencijos iškraipymo balansas
(66)
Iš pateiktos informacijos aiškėja, kad pagalba atitinka Bendrijos interesus ir kad ši aplinkybė kompensuoja tikėtinus nedidelius konkurencijos iškraipymus. Todėl pagalbą galima laikyti suderinama su bendrąja rinka.
7. IŠVADA
(67)
Valstybės pagalba, sudaranti 29,9 % remtinų investicijų sąnaudų, kurią Vokietija ketina suteikti EPS konsorciumui tiesti etileno vamzdyną tarp Liudvigshafeno ir Miunchsmiunsterio, iki didžiausio 44 850 000 EUR pagalbos lygio yra suderinama su bendrąja rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės pagalba, sudaranti 29,9 % remtinų investicijų sąnaudų, kurią Vokietija ketina suteikti Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS), iki didžiausio 44 850 000 EUR pagalbos lygio pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą yra suderinama su bendrąja rinka.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.
Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 12 d.