KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1737/2006
2006 m. lapkričio 7 d.
nustatantis išsamias Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2152/2003 dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje įgyvendinimo taisykles
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2152/2003 dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje (1), ypač į jo 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 5 dalį, 6 straipsnio 4 dalį, 7 straipsnio 3 dalį, 8 straipsnio 6 dalį, 9 straipsnio 6 dalį, 10 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 5 dalį ir 15 straipsnio 4 dalį,
kadangi:
(1)
Nuo 2003 m. sausio 1 d. įsigaliojusiame Reglamente (EB) Nr. 2152/2003 numatyta, laikantis bendrumo principo, tęsti ir toliau plėtoti priemones, anksčiau vykdytas pagal 1986 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo oro taršos (2) ir 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2158/92 dėl Bendrijos miškų priešgaisrinės apsaugos (3). Reglamente (EB) Nr. 2152/2003 taip pat numatytos galimybės spręsti naujas aplinkosaugos problemas, kurios ateityje taps aktualios Bendrijai.
(2)
Šiuo metu taikomi tokie reglamentai: 1987 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentas (EEB) 1696/87, nustatantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo oro taršos tam tikras išsamias įgyvendinimo taisykles (4), 1994 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 804/94, nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2158/92 dėl informacinių sistemų apie miško gaisrus taikymo taisykles (5), 1994 m. balandžio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1091/94, nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo oro taršos įgyvendinimo taisykles (6), 1999 m. liepos 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1727/1999, nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2158/92 dėl Bendrijos miškų priešgaisrinės apsaugos taikymo taisykles (7), 1999 m. spalio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2278/1999, nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo atmosferos teršalų taikymo taisykles (8). Įgyvendinant Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 nuostatas, tam tikros tų įgyvendinimo reglamentų nuostatos turėtų būti taikomos ir toliau, o kitos nuostatos turėtų būti pakeistos. Siekiant veiksmingumo, aiškumo ir racionalumo, tuos reglamentus reikėtų pakeisti vienu dokumentu, o aktualias jų nuostatas reikėtų įtraukti į tą dokumentą.
(3)
Oro taršos poveikio miškams monitoringas turėtų būti tęsiamas naudojantis sistemiškai išdėstytų apskaitos punktų tinklu ir intensyvaus ir nuolatinio monitoringo apskaitos barelių tinklu, sukurtais ir įgyvendinamais pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3528/86 ir reglamentus (EEB) Nr. 1696/87 ir (EB) Nr. 1091/94.
(4)
Plėtojant naują monitoringo veiklą reikėtų apsiriboti bandomojo etapo veiksmais atliekant tyrimus, eksperimentus ir pristatymo projektus, siekiant nustatyti tokios naujos monitoringo veiklos vykdymo galimybes.
(5)
Nuo 2003 m. iki 2006 m. nereikalingos išsamios Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 6 straipsnio 3 dalies ir 16 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo taisyklės ir gairės, kiek tai susiję su naujos monitoringo veiklos vykdymu ir tos naujos veiklos rezultatų pateikimu, nes šiuo laikotarpiu nenumatoma tokia monitoringo veikla.
(6)
Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 10 straipsnyje minimas parametrų, monitoringo metodų bei duomenų pateikimo formatų vadovas yra pagrįstas reglamentų (EEB) Nr. 1696/87, (EB) Nr. 804/94 ir (EB) Nr. 1091/94 prieduose išdėstytomis monitoringo nuostatomis. Tačiau atsižvelgiant į naujausią technikos pažangą būtina tas nuostatas peržiūrėti. Visų pirma reikėtų sujungti lajos būklės tikrinimo sistemiškai išdėstytų apskaitos punktų tinkle ir intensyvaus monitoringo apskaitos barelių tinkle metodiką. Vadove taip pat turėtų būti pateikiama papildomos monitoringo veiklos tokiose srityse kaip fenologija, aplinkos oro kokybė, ozono žala ir miško paklotė metodika.
(7)
Reikėtų tęsti miškų gaisrų monitoringą remiantis Europos miškų gaisrų informacijos sistema (EFFIS). EFFIS buvo kuriama pasinaudojant pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2158/92 ir Reglamentą (EB) Nr. 804/94 sukurtos ir įgyvendintos Bendrijos miškų gaisrų informacinės sistemos pasiekimais. EFFIS taip pat yra papildoma informacija, kurią naudodamasis Miškų gaisringumo prognozavimo sistema (EFFRFS) ir Europos miškų gaisrų žalos įvertinimo sistema (EFFDAS) surinko Jungtinis tyrimų centras.
(8)
Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2158/92 pasiekimais reikėtų parengti miškų gaisrų prevencijos priemones su sąlyga, kad tokios priemonės nebūtų remiamos pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiantį bei panaikinantį tam tikrus reglamentus (9), ir su sąlyga, kad priemonės nebūtų numatytos valstybių narių parengtose kaimo plėtros programose. Šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kokius bendruosius pagrindinius duomenis valstybės narės turės pateikti apie savo teritorijoje vykusius miškų gaisrus, bei tokių duomenų teikimo techninės specifikacijos.
(9)
Siekiant nuoseklumo su kita Bendrijos finansuojama veikla ir išvengti dubliavimo bei dvigubo finansavimo, pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 5, 6 ir 7 straipsnius valstybių narių teikiamus pasiūlymus dėl tyrimų, eksperimentų ir pristatymo projektų pagal nustatytus kriterijus turėtų įvertinti Komisija.
(10)
Siekiant užtikrinti, kad tokie tyrimai, eksperimentai ir pristatymo projektai būtų pritaikyti prie aktualių problemų ir tenkintų realius miškų monitoringo poreikius, reikės pagal svarbą išdėstyti Bendrijos paramos tokiai veiklai skyrimo prioritetus.
(11)
Rengiant nacionalines programas ir sprendžiant su jomis susijusius finansinius klausimus visų pirma reikėtų atsižvelgti į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (10) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (11), nuostatas.
(12)
Reikėtų nustatyti kvalifikacinius reikalavimus, taikomus nustatant, kokiai išlaidų daliai gali būti skiriamas Bendrijos dalinis finansavimas.
(13)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 9 straipsnio 3 dalį įsteigta mokslo patariamoji grupė turėtų konsultuoti Miškų nuolatinį komitetą monitoringo schemos techniniais klausimais.
(14)
Kiekviena valstybė narė, remdamasi pagrindiniame teisės akte pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punktą nustatytais kriterijais, turėtų paskirti kompetentingą įstaigą, siekdama, kad būtų laikomasi gero finansų valdymo reikalavimų ir visiškai laikomasi nediskriminavimo ir skaidrumo principų. Valstybės narės, kurios turėtų būti teisiškai ir finansiškai atsakingos už patvirtintos nacionalinės programos įgyvendinimą, turėtų būti atsakingos ir už bet kokius kompetentingos įstaigos pažeidimus, aplaidumą arba sukčiavimą.
(15)
Atsižvelgiant į Belgijos, Vokietijos ir Portugalijos decentralizuotą valdymo organizacinę struktūrą, šioms šalims reikėtų leisti paskirti daugiau kaip vieną kompetentingą įstaigą.
(16)
Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2152/2003 valstybių narių Komisijai perduoti duomenys turėtų būti laikomi dokumentais, kaip apibrėžta 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (12).
(17)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tarybos sprendimu 89/367/EEB (13) įsteigto Miškų nuolatinio komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS
1 straipsnis
Šiame reglamente nustatomos Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 4 straipsnio, 5 straipsnio 1 ir 2 dalių, 6 straipsnio 1 ir 2 dalių, 7 straipsnio 1 ir 2 dalių, 8 straipsnio, 9 straipsnio 3 dalies, 10 straipsnio, 14 straipsnio ir 15 straipsnio 1 dalies išsamios įgyvendinimo taisyklės.
II SKYRIUS
ORO TARŠOS POVEIKIO MONITORINGAS
1 SKIRSNIS
APSKAITOS PUNKTŲ TINKLAS
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 4 straipsnio 1 dalies a punktas ir 10 straipsnio 1 dalis)
2 straipsnis
Sistemiškai išdėstytų apskaitos punktų tinklas ir monitoringas
1. Sistemiškai išdėstytų apskaitos punktų (toliau - I lygio punktai) tinklas yra tinklelis, kurį sudaro 16 × 16 km vienetai, apimantys visą kiekvienos valstybės narės teritoriją (toliau - tinklelis), naudojamas vykdyti kasmetinius lajos būklės patikrinimus.
Šie patikrinimai atliekami naudojant I priedo 2 skyriuje nurodytus metodus.
2. Stebėjimai vykdomi kiekviename susikirtimo taške, esančiame miškingoje žemėje.
3. Valstybės narės gali naudoti tankesnius tinklus nei I lygio punktai, jei pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 15 straipsnio 1 dalį tai būtina joms rengiant kasmetines ataskaitas bei siekiant nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu surinkti tipinius duomenis.
3 straipsnis
Su tinklelio tankumu susijusios išimtys
1. Vykdant monitoringą kitoje miškingoje žemėje galima naudoti dalinį mėginį iš 32 × 32 km ploto vienetų tinklelio.
2. 32 × 32 km ploto vienetų tinklelio dalinį mėginį taip pat galima naudoti monitoringui, apimančiam didelius vienarūšius miškų plotus Suomijoje į šiaurę nuo 65° 30′ platumos ir Švedijoje į šiaurę nuo 59° platumos.
4 straipsnis
Duomenų perdavimas
1. Iki kiekvienų metų gruodžio 15 d. kiekviena valstybė narė, naudodama I priedo 14 skyriuje nustatytą metodiką ir formas, pateikia Komisijai per ankstesnius metus kiekviename I lygio punkte surinktus duomenis.
Be tų duomenų, valstybės narės taip pat pateikia informaciją papildančią ataskaitą su taikytų monitoringo metodų aprašymu. Ta ataskaita parengiama pagal I priedo 13 skyrių ir 14 skyriaus IV.1 punktą.
Pagal pirmą pastraipą perduodant surinktus duomenis naudojami I priedo 15 skyriuje nustatyti nurodymai ir kodai.
2. Duomenys, susiję su privačia žeme, geografiškai apibrėžiami naudojant platumos ir ilgumos koordinates, pateikiamas bent jau laipsniais ir minutėmis. Visi kiti duomenys geografiškai apibrėžiami naudojant platumos ir ilgumos koordinates, pateiktas laipsniais, minutėmis ir sekundėmis.
3. Duomenis papildančios ataskaitos dalis, kurioje aprašomi monitoringo metodai, galioja, kol tie metodai nepasikeičia.
2 SKIRSNIS
APSKAITOS BARELIŲ TINKLAS
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 4 straipsnio 1 dalies b punktas ir 10 straipsnio 1 dalis)
5 straipsnis
Intensyvaus monitoringo apskaitos barelių nustatymas
1. Valstybių narių nustatytų nuolatinių apskaitos barelių (toliau - II lygio apskaitos bareliai), tinklas naudojamas vykdant intensyvų ir nuolatinį oro taršos poveikio miškų ekosistemoms monitoringą. Kiekviena valstybė narė gali minėtam tinklui pasirinkti ne daugiau kaip 15 II lygio apskaitos barelių.
Tačiau valstybės narės gali pasirinkti daugiau II lygio apskaitos barelių su sąlyga, kad tas skaičius neviršys 20 % nacionalinių I lygio apskaitos punktų tinklelyje skaičiaus.
2. Kada nustatomas naujas arba papildomas II lygio apskaitos barelis, valstybės narės, perduodamos pirmuosius duomenis apie tą barelį, Komisijai standartizuota forma pateikia ir atrankos kriterijų apžvalgą bei visą visų apskaitos barelių sąrašą, įskaitant pagrindinę informaciją, tokią, kaip barelio vieta, tiksliau - ilguma, platuma ir aukštuma, bei medyno rūšis, bei bendrą apskaitos barelio informaciją apie kiekvieną II lygio apskaitos barelį.
3. II lygio apskaitos bareliai parenkami naudojant I priedo 1 skyriuje išdėstytus bendruosius metodus.
6 straipsnis
Monitoringas
Intensyvų ir nuolatinį miško ekosistemų monitoringą sudaro:
a)
nuolatinis lajos būklės tikrinimas, lapijos cheminių medžiagų matavimai, prieaugio pakitimai kiekviename II lygio apskaitos barelyje pagal I priedo 2, 3 ir 4 skyrius;
b)
nusėdimo cheminių medžiagų, meteorologijos ir dirvožemio tirpalo cheminių medžiagų matavimai bei žemės paviršiaus augalijos vertinimas mažiausiai 10 % II lygio apskaitos barelių pagal I priedo 5-8 skyrius;
c)
prireikus kita monitoringo veikla, pavyzdžiui, aplinkos oro kokybės vertinimas, matomos ozono žalos ir miško paklotės vertinimas ir fenologiniai stebėjimai pagal I priedo 9-12 skyrius.
7 straipsnis
Duomenų perdavimas
1. Iki kiekvienų metų gruodžio 15 d. valstybės narės, naudodamos I priedo 14 skyriuje nustatytą metodiką ir formas, pateikia Komisijai per ankstesnius metus kiekviename II lygio apskaitos barelyje nustatytus visus duomenis.
Be tų duomenų, valstybės narės taip pat pateikia duomenis papildančią ataskaitą, kurioje pateikiama pagrindinė informacija apie taikytus monitoringo metodus. Ta ataskaita parengiama pagal I priedo 13 skyrių ir 14 skyriaus IV.1 punktą.
Pagal 1 pastraipą perduodant surinktus duomenis naudojami I priedo 15 skyriuje nustatyti nurodymai ir kodai.
2. Duomenys, susiję su privačia žeme, geografiškai apibrėžiami naudojant platumos ir ilgumos koordinates, atitinkamai pateikiamas bent jau laipsniais ir minutėmis. Visi kiti duomenys geografiškai apibrėžiami naudojant platumos ir ilgumos koordinates, pateiktas atitinkamai laipsniais, minutėmis ir sekundėmis.
3. Ta informacija, kuri pridedama prie monitoringo metodus aprašančios ataskaitos, galioja, kol tie metodai nepasikeičia.
III SKYRIUS
EUROPOS MIŠKŲ GAISRŲ INFORMACIJOS SISTEMA
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 5 straipsnio 1 dalis)
8 straipsnis
Sistemos informacija
1. Už Europos miškų gaisrų informacijos sistemą (EFFIS) atsakingas Komisijos Jungtinis tyrimų centras.
2. EFFIS fiksuojami tokie duomenys:
a)
pagal 9 straipsnį pateikti bendrieji pagrindiniai duomenys;
b)
papildomi duomenys apie miškų gaisrus mažiausiai 50 hektarų ploto teritorijose, pateikti pagal 10 straipsnį;
c)
Jungtinių tyrimų centro pateikta informacija dėl miškų gaisringumo prognozių pagal Europos miškų gaisringumo prognozavimo sistemą (EFFRFS) ir dėl gaisrų, kurie pakenkia mažiausiai 50 hektarų plotui, žalos nustatymo bei įvertinimo pagal Europos miškų gaisrų žalos įvertinimo sistemą (EFFDAS).
9 straipsnis
Bendrieji pagrindiniai duomenys
1. Iki kiekvienų metų liepos 1 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai bendruosius pagrindinius duomenis apie kiekvieną miškų gaisrą savo teritorijoje praėjusiais metais. Bendruosius pagrindinius duomenis sudaro Bendrijos lygmeniu palyginamu būdu apie kiekvieną miško gaisrą pateikiama mažiausiai tokia informacija:
a)
pirmojo pavojaus signalo data ir vietos laikas;
b)
pirmosios intervencijos data ir vietos laikas;
c)
gaisro užgesinimo data ir vietos laikas;
d)
gaisro protrūkio vietos savivaldybės lygiu vieta (bendrasis devynių skaitmenų kodas);
e)
bendras gaisrų nuniokotas plotas;
f)
gaisro nuniokoto ploto suskirstymas į mišką ir kitą miško žemę bei nemiškingus plotus;
g)
numanoma priežastis.
2. Nustatant 1 dalyje nurodytus bendruosius pagrindinius duomenis naudojamos II priede nustatytos techninės specifikacijos.
10 straipsnis
Papildoma informacija
Valstybės narės, be 9 straipsnyje minimų bendrųjų pagrindinių duomenų, Komisijai gali kasmet pateikti papildomą informaciją apie miškų gaisrus, nuniokojančius ne mažiau kaip 50 hektarų plotus.
Tokią papildomą informaciją, jeigu ji bus teikiama, sudaro žalos lygis, nurodant, ar jis mažas, vidutinis ar didelis, bei gaisro vieta.
IV SKYRIUS
TYRIMAI, EKSPERIMENTAI IR PRISTATYMO PROJEKTAI
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 5 straipsnio 2 dalis, 6 straipsnio 2 dalis ir 7 straipsnio 2 dalis)
11 straipsnis
Projektų pasiūlymų įvertinimas
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 2 dalį valstybių narių pateiktus pasiūlymus dėl tyrimų, eksperimentų ir pristatymo projektų bei bandomojo etapo bandymų (toliau - projektų pasiūlymai) Komisija vertina remdamasi III priede nustatytais kriterijais.
12 straipsnis
Sprendimas dėl projektų pasiūlymų svarbos skalės
Komisija pagal svarbą išdėsto Bendrijos paramos suteikimo projektų pasiūlymams prioritetus.
V SKYRIUS
KOMPETENTINGOS ĮSTAIGOS
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 14 straipsnis)
13 straipsnis
Kompetentingos įstaigos
1. Ryšį su Komisija palaiko pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 14 straipsnį kiekvienos valstybės narės paskirta kompetentinga įstaiga (toliau - kompetentingos įstaigos).
2. Belgija, Vokietija ir Portugalija gali paskirti daugiau kaip vieną kompetentingą įstaigą.
14 straipsnis
Atrankos kriterijai
1. Kompetentingos įstaigos laikosi Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 nustatytų taisyklių bei šio reglamento nuostatų.
2. Kompetentingos įstaigos atitinka mažiausiai tokius kriterijus:
a)
jos yra nacionalinės valstybės sektoriaus įstaigos arba valstybės tarnybos misiją vykdantys privatinės teisės subjektai, kurių veiklą reglamentuoja vienos iš valstybių narių įstatymai;
b)
jos teikia atitinkamas finansines garantijas, išduotas valstybės institucijos, ypač garantijas, leidžiančias susigrąžinti visas Komisijai mokėtinas sumas;
c)
jos veikia pagal gero finansų valdymo reikalavimus;
d)
jos užtikrina pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 56 straipsnio 1 dalį vykdomų operacijų skaidrumą.
15 straipsnis
Papildomos sąlygos privatinės teisės subjektams
Kai valstybės narės pagal 14 straipsnį paskiria privatinės teisės subjektus, Komisija tuos subjektus patvirtina remdamasi tokiais minėtų subjektų pateiktais įrodymais:
a)
jų techniniais ir profesiniais gebėjimais, remiantis tų subjektų vadovaujančio personalo išsilavinimą ir profesinę kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais;
b)
jų ekonominiais ir finansiniais pajėgumais, remiantis Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 14 straipsnio 3 dalies e punkte numatyta valstybės garantija ir atitinkamomis banko pažymomis arba atitinkamo profesinės rizikos draudimo dokumentu arba balansais arba balansų išrašais, apimančiais mažiausiai dvejus paskutinius metus, kuriems sąskaitos jau yra uždarytos, kai balansą paskelbti reikalaujama pagal tos valstybės narės, kurioje įsikūręs minėtas subjektas, bendrovių teisę;
c)
jų kompetencija pagal nacionalinius įstatymus vykdyti biudžeto įgyvendinimo užduotis, patvirtinant tai dokumentais, tokiais kaip subjektų buvimas profesiniame arba įmonių registre arba deklaracija prisaikdinus arba pažymėjimu, narystė atitinkamoje organizacijoje, specialus leidimas arba įrašymas į pridėtinės vertės mokesčio (PVM) registrą;
d)
subjektai nėra atsidūrę vienoje iš Reglamento (EB) Nr. 1605/2002 93 ir 94 straipsniuose nurodytų padėčių;
e)
subjektai sutinka, kad Audito rūmai atliktų jų auditą.
16 straipsnis
Susitarimas
Komisija sudaro susitarimą su kompetentingomis įstaigomis pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 56 straipsnį ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 35 ir 41 straipsnius.
17 straipsnis
Kompetentingų įstaigų uždaviniai
Kompetentingos įstaigos vykdo tokius uždavinius:
a)
atlieka reguliarius patikrinimus, užtikrindamos, kad veiksmai, kurie bus finansuojami pagal Reglamentą (EB) Nr. 2152/2003, įgyvendinti tinkamai;
b)
imasi tinkamų priemonių užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, o prireikus kelia bylas siekdamos susigrąžinti prarastas, neteisingai išmokėtas ar neteisingai panaudotas lėšas;
c)
suteikia Komisijai bet kokią šios prašomą informaciją;
d)
yra tarpininkės, kurioms mokama Bendrijos parama;
e)
turi nacionalinei programai skirtos paramos gavimo ir mokėjimų sąskaitas ir apskaitą, įskaitant visas sąskaitas faktūras ir panašios įrodomosios vertės dokumentus programos išlaidoms pagrįsti.
18 straipsnis
Komisijos patikrinimai
Komisija pagal gero finansų valdymo taisykles gali atlikti dokumentų patikrinimus ir patikrinimus vietoje, įsitikindama, kad kompetentingos įstaigos egzistuoja, dirba tikslingai ir tinkamai.
VI SKYRIUS
NACIONALINĖS PROGRAMOS IR PRITAIKYMAS
1 SKIRSNIS
NACIONALINĖS PROGRAMOS
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 7 straipsnio 2 dalis, 8 straipsnio 1 ir 2 dalys)
19 straipsnis
Turinys
1. Nacionalinėse programose ir pritaikytose programose pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 8 straipsnį yra IV priede nurodyta informacija ir patvirtinamieji dokumentai.
Valstybės narės, teikdamos Komisijai nacionalines programas ir atitinkamas pritaikytas programas dokumentiniu ir skaitmeniniu pavidalu, naudoja tame priede nustatytas pateikimo formas.
2. Visa Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 4 ir 5 straipsniuose, 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 7 straipsnio 2 dalyje numatyta veikla, kuriai prašoma Bendrijos finansinės paramos, įtraukiama į nacionalinę programą kaip atskiros paraiškos.
20 straipsnis
Dalinės programos
Belgijos, Vokietijos ir Portugalijos nacionalines programas gali sudaryti kompetentingų įstaigų pateiktos dalinės programos.
2 SKIRSNIS
PRITAIKYMAS
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 8 straipsnio 3 dalis)
21 straipsnis
Pritaikymas
1. Nacionalinės programos pritaikymas yra susijęs tik su tyrimais, eksperimentais, pristatymo projektais bei monitoringo bandomaisiais etapais pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 2 dalį.
2. Paraiškos dėl nacionalinės programos pritaikymo Komisijai teikiamos naudojant IV priede nustatytas formas.
3. Paraiškos dėl 2005-2006 m. nacionalinių programų pritaikymo Komisijai pateikiamos ne vėliau kaip 2005 m. spalio 31 d., kad jas būtų galima apsvarstyti kitiems metams.
VII SKYRIUS
FINANSŲ VALDYMAS IR KONTROLĖ
1 SKIRSNIS
IŠLAIDOS
22 straipsnis
Reikalavimus atitinkančių išlaidų apibrėžimas
Reikalavimus atitinkančios išlaidos yra išlaidos, kurias galima tiesiogiai ir visiškai priskirti Komisijos patvirtintai nacionalinei programai.
Valstybės narės gali taikyti griežtesnes vidaus taisykles reikalavimus atitinkančioms išlaidoms nustatyti.
23 straipsnis
Išlaidų pagrindimas
Išlaidos pagrindžiamos tinkamų dokumentų, įskaitant sąskaitas faktūras arba vienodos įrodomosios vertės dokumentus, originalais.
Dokumentų originalų prie išlaidų deklaracijų pridėti nereikia. Tačiau paprašius kompetentinga įstaiga pateikia Komisijai visą informaciją, įskaitant sąskaitas faktūras, kurių Komisijai gali prireikti išlaidoms įvertinti.
24 straipsnis
Reikalavimus atitinkančiomis laikomos išlaidos
1. Išlaidos laikomos atitinkančiomis reikalavimus, jeigu jos numatytos patvirtintoje nacionalinėje programoje ir yra su ja tiesiogiai susijusios bei yra būtinos tos programos įgyvendinimui.
2. Išlaidos turi būti pagrįstos ir atitikti gero finansų valdymo principus, ypač dėl ekonomiškumo ir veiksmingumo.
3. Išlaidos privalo būti realiai patirtos finansavimo laikotarpiu, nustatytu nacionalinę programą patvirtinusiu Komisijos sprendimu. Išlaidos laikomos patirtomis finansavimo laikotarpiu, jeigu:
a)
teisinė prievolė sumokėti išlaidas sutarties pagrindu atsirado prasidėjus finansavimo laikotarpiui ir prieš jam pasibaigiant;
b)
veiklos, su kuria susijusios išlaidos, vykdymas turėjo prasidėti prieš finansavimo laikotarpio pradžią ir privalo būti užbaigtas prieš tam laikotarpiui pasibaigiant.
4. Išlaidos privalo būti visiškai sumokėtos prieš pateikiant galutinius dokumentus kartu su galutine išlaidų ir pajamų deklaracija.
25 straipsnis
Išlaidos personalui
Išlaidos personalui gali būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis tiesioginėmis išlaidomis vertinant pagal nacionalinei programai skirtą faktinį laiką. Jos skaičiuojamos remiantis faktiniu bruto darbo užmokesčiu pridedant privalomus socialinio draudimo mokesčius, tačiau atmetant bet kokias kitas išlaidas.
Kiekvieno darbuotojo, įskaitant valstybės tarnautojus ir valstybinės žinybos darbuotojus, dirbančius nacionalinėje programoje, darbo laikas fiksuojamas naudojant tabelius arba kompetentingos įstaigos ir jos partnerių sukurtas ir patvirtintas laiko fiksavimo sistemos ataskaitas.
26 straipsnis
Kelionės išlaidos
Kelionės išlaidos gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus tiesiogiai ir visiškai, jeigu jos priskirtinos patvirtintai nacionalinei programai. Kelionės išlaidos apmokamos pagal kompetentingos įstaigos vidaus taisykles.
27 straipsnis
Pridėtinės išlaidos
1. Pridėtinės išlaidos, kurios skirtos padengti bendras netiesiogines išlaidas, skirtas įdarbinti, valdyti, apgyvendinti ir tiesiogiai arba netiesiogiai paremti darbuotojus, įgyvendinančius nacionalinę programą, arba susijusios su infrastruktūra ir įranga vietoje, yra reikalavimus atitinkančios išlaidos, jeigu tos išlaidos yra tikros, pagrįstos ir nėra išlaidos, priskirtos kitai biudžeto eilutei.
2. Pridėtinės išlaidos gali sudaryti ne daugiau kaip 7 % visos reikalavimus atitinkančių tiesioginių išlaidų sumos.
3. Papildomos išlaidos finansuojamos pagal nacionalinę programą laikantis patvirtintos kompetentingos įstaigos išlaidų apskaitos politikos.
28 straipsnis
Kapitalo išlaidos
Kai išlaidas sudaro kapitalo investicijų, skirtų ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui ir didesnių kaip 500 EUR, nusidėvėjimas, tos nusidėvėjimo išlaidos laikomos atitinkančiomis reikalavimus, jeigu jos yra susijusios išimtinai tik su nacionaline programa ir atitinkamu programos finansavimo laikotarpio etapu su sąlyga, kad: investicijų į statybas ir infrastruktūrą atveju tos išlaidos nusidėvi per 10 metų pagal tiesinį metodą, o kitos įrangos, įskaitant informatikos įrangą, atveju - per 5 metus pagal tiesinį metodą.
29 straipsnis
Išlaidos naudotos įrangos įsigijimui
Naudotos įrangos įsigijimo išlaidos atitinka reikalavimus, jeigu jos tenkina tokias tris sąlygas:
a)
įrangos pardavėjas pateikia deklaraciją, kurioje nurodyta įrangos kilmė, ir patvirtina, kad įranga nebuvo pirkta per pastaruosius septynerius metus naudojantis nacionalinėmis arba Bendrijos dotacijomis;
b)
įrangos kaina neviršija jos rinkos vertės ir yra mažesnė už panašios naujos įrangos kainą bei
c)
įranga atitinka tokias technines specifikacijas, kurios būtinos veiklai, ir atitinka taikytinas normas bei standartus.
30 straipsnis
Subrangos sutarčių sudarymas
Išlaidos, susijusios su tarpininkų arba konsultantų subranga, pagrįstos faktinėmis išlaidomis ir pagrindžiamos atitinkamomis sąskaitomis faktūromis bei kitais patvirtinamaisiais dokumentais. Išskirtiniais atvejais, kai išlaidos apibrėžiamos kaip veiklos bendrų išlaidų procentinė dalis, tokios išlaidos gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus tik tada, jeigu kompetentinga įstaiga gali pagrįsti jas atlikto darbo arba suteiktų paslaugų faktine verte.
31 straipsnis
Pridėtinės vertės mokestis
Pridėtinės vertės mokestis (PVM) laikomas atitinkančiu reikalavimus, kai kompetentinga įstaiga negali susigrąžinti PVM, sumokėto pagal nacionalinę programą.
Kompetentinga įstaiga pateikia atitinkamų nacionalinių institucijų deklaraciją, kurioje nurodoma, kad negalima susigrąžinti PVM už turtą ir paslaugas, reikalingas pagal nacionalines programas vykdomoms priemonėms.
32 straipsnis
Reikalavimų neatitinkančios išlaidos
1. Reikalavimus atitinkančiomis nelaikomos tokios išlaidos:
a)
bet kokios išlaidos, patirtos dėl veiksmų, kuriems skiriama parama pagal kitas Bendrijos finansines priemones;
b)
valiutos keitimo nuostoliai;
c)
nebūtinos arba neekonomiškos išlaidos;
d)
paskirstymo išlaidos ir pardavimo bei reklamos išlaidos produktams arba komercinei veiklai reklamuoti;
e)
bet kokie atidėjimai galimiems ateities nuostoliams arba įsipareigojimams padengti;
f)
bet kokios skolininkų palūkanos ir skolinto kapitalo palūkanos;
g)
blogos skolos.
Tačiau, susitarus su Komisija, tam tikras d punkte nurodytas išlaidas galima laikyti atitinkančiomis reikalavimus.
2. Į 1 dalyje nurodytas reikalavimų neatitinkančias išlaidas Komisija neatsižvelgia skaičiuodama bendras programos išlaidas.
33 straipsnis
Valiutos kursas
1. Euro ir nacionalinės valiutos keitimas atliekamas pagal dienos euro kursą, skelbiamą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.
2. Euro ir nacionalinių valiutų keitimui naudojamas kursas yra valiutos kursas, skelbiamas paskutinę darbo dieną tą mėnesį, prieš kurį nacionalinė programa arba, mokėjimų atveju, finansinė ataskaita arba prašymas dėl mokėjimo pasirašomi ir pateikiami Komisijai.
2 SKIRSNIS
MOKĖJIMAI
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 8 straipsnio 5 dalis)
34 straipsnis
Sprendimas dėl finansinės paramos
Komisija priima sprendimą dėl finansinės paramos reikalavimus atitinkančioms nacionalinių programų išlaidoms dviem etapais, priimdama vieną sprendimą kiekvienam iš programavimo laikotarpio metų (toliau - Komisijos sprendimas). Komisijos sprendimas skiriamas valstybei narei.
35 straipsnis
Išankstinis finansavimas
Kompetentingos įstaigos gali paprašyti 50 % dydžio Bendrijos metinės paramos nacionalinei programai išankstinio finansavimo, kaip nurodyta nacionalinėje programoje, ne anksčiau kaip praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kada gaunamas pranešimas apie Komisijos sprendimą; tada sudaromas susitarimas pagal 16 straipsnį.
36 straipsnis
Pranešimai
1. Kompetentingos įstaigos, naudodamos V priede nustatytas formas, pateikia Komisijai pranešimus apie mokėjimus pagal nacionalinę programą. Prie tų pranešimų pridedama pagal nacionalinę programą vykdomos veiklos pažangos ataskaita. Pranešimai pateikiami ne vėliau kaip per 15 mėnesių nuo tos dienos, kada gaunamas pranešimas apie Komisijos sprendimą. Pranešimuose deklaruojamos ankstesnių metų išlaidos.
2. Iš šio skyriaus 1 skirsnio nuostatas atitinkančių ir metinėje ataskaitoje nurodytus reikalavimus atitinkančių išlaidų Komisija išskaičiuoja valstybėms narėms pagal nacionalines programas suteikto išankstinio mokėjimo sumą.
Kai pranešimuose nurodytos sumos viršija atitinkamą išankstinio mokėjimo sumą, Komisija atlieka tarpinį mokėjimą.
Tie tarpiniai mokėjimai jokiu būdu negali viršyti 30 % Bendrijos metinės paramos nacionalinei programai.
37 straipsnis
Techninis ir finansinis įgyvendinimas
1. Kiekvienas iš 34 straipsnyje nurodytų dviejų etapų privalo būti visiškai techniškai ir finansiškai įgyvendintas pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 ir šio reglamento reikalavimus ne vėliau kaip per dvejus metus nuo tos dienos, kai gaunamas pranešimas apie Komisijos sprendimą.
Kompetentingos įstaigos pateikia prašymą dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų likučio mokėjimo ne vėliau kaip praėjus 27 mėnesiams nuo tos dienos, kai gaunamas pranešimas apie Komisijos sprendimą.
2. Kiekvieno etapo likutis mokamas po to, kai Komisija gauna prašymą dėl kiekvieno etapo galutinio mokėjimo ir patikrina prie šio prašymo dėl mokėjimo pridedamą finansinę ataskaitą.
38 straipsnis
Prašymų dėl mokėjimo koordinavimas
Pagal savo nacionalinius įstatymus valstybės narės užtikina, kad kompetentingų įstaigų pateikiami prašymai dėl mokėjimo būtų koordinuojami ir atitiktų Komisijos sprendimą.
39 straipsnis
Paraiškos dėl išankstinio finansavimo ir mokėjimų
Kompetentingos įstaigos pateikia Komisijai paraiškas dėl išankstinio finansavimo ir mokėjimų, naudodamos VI, VII ir VIII prieduose nustatytas formas.
3 SKIRSNIS
PAŽEIDIMAI
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 14 straipsnio 3 dalis)
40 straipsnis
Pažeidimai
1. Valstybė narė išieško bet kokias sumas, prarastas dėl pažeidimų arba aplaidumo; tos sumos grąžinamos Bendrijai.
2. Jei per penkerius metus nuo paskutinių nacionalinės programos metų likučio galutinio išmokėjimo dienos Komisija pastebi kokius nors Bendrijos finansuojamos veiklos pažeidimus, bet atitinkamos sumos Bendrijai pagal šio straipsnio 1 dalį nebuvo grąžintos, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę pateikti paaiškinimus.
3. Jeigu išnagrinėjus situaciją ir atitinkamai valstybei narei pateikus bet kokius paaiškinimus Komisija patvirtina, jog pažeidimo esama, valstybė narė grąžina atitinkamas sumas.
4 SKIRSNIS
PATIKRINIMAI, AUDITAS IR TECHNINIAI PATIKRINIMAI
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 14 straipsnio 4 dalis)
41 straipsnis
Komisijos finansinis auditas
1. Komisija arba bet koks jos įgaliotas atstovas gali atlikti kompetentingų įstaigų, rangovų arba subrangovų, kurie atsakingi už išsamų pagal nacionalinę programą vykdomų priemonių įgyvendinimą, auditą bet kuriuo sutarties galiojimo metu ir laikotarpiu iki penkerių metų po Bendrijos paramos nacionalinei programai galutinių mokėjimų.
2. Komisijai arba bet kokiam įgaliotam atstovui suteikiama galimybė susipažinti su dokumentais, kurių reikia įsitikinant, ar nacionalinės programos dalyvių išlaidos atitinka reikalavimus, tokiais kaip sąskaitos faktūros ir algalapių išrašai.
3. Auditas atliekamas konfidencialiai. Komisija imasi atitinkamų žingsnių užtikrindama, kad jos įgalioti atstovai laikytųsi konfidencialumo dirbdami su duomenimis, su kuriais jie gali susipažinti arba kurie jiems buvo pateikti.
Komisija gali patikrinti, kaip kompetentingos įstaigos, rangovai arba subrangovai, kurie atsakingi už išsamų pagal nacionalinę programą vykdomų priemonių įgyvendinimą, panaudoja Bendrijos finansinę paramą.
4. Kompetentingų įstaigų ir kitų subjektų, kurie yra atsakingi už nacionalinės programos priemonių įgyvendinimą, audito išvadų ataskaita siunčiama atitinkamoms kompetentingoms įstaigoms, rangovams ir subrangovams. Šie gali perduoti savo pastabas Komisijai per vieną mėnesį nuo ataskaitos gavimo. Komisija gali priimti sprendimą neatsižvelgti į pastabas, pateiktas praėjus šiam terminui.
5. Remdamasi audito išvadomis, Komisija imasi visų tinkamų priemonių, kurias ji laiko būtinomis, įskaitant įsakymą dėl visų arba dalies jos atliktų mokėjimų išieškojimo.
42 straipsnis
Patikrinimai ir techniniai patikrinimai
Kompetentingos įstaigos leidžia Komisijos darbuotojams ir Komisijos įgaliotiems asmenims patekti į objektus arba patalpas, kuriose įgyvendinamos nacionalinės programos priemonės, ir susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su veiklos techniniu ir finansiniu valdymu. Komisijos įgaliotiems asmenims susipažįstant su atitinkamais dokumentais gali būti taikomas Komisijos ir kompetentingos įstaigos sudarytas konfidencialumo susitarimas.
Tokie patikrinimai gali būti inicijuojami programavimo laikotarpiu ir vykdomi konfidencialiai.
Kompetentingos įstaigos ir už priemonių, vykdomų pagal nacionalinę programą, įgyvendinimą atsakingi subjektai atitinkamai padeda Komisijai arba jos įgaliotiems asmenims.
43 straipsnis
Vertinimai
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 8 straipsnio 4 dalis)
1. Valstybės narės pagal IX priedą atlieka nacionalinių programų ex ante vertinimą, tarpinę peržiūrą ir ex post vertinimą.
2. Ex ante vertinimo metu kruopščiai patikrinama nacionalinėje programoje numatytos veiklos svarba, pagrįstumas ir tvarumas bei nagrinėjami numatyti rezultatai. Ex ante vertinimo rezultatai perduodami Komisijai kartu su nacionalinėmis programomis.
3. Atliekant tarpinę peržiūrą ir ex post vertinimą įvertinamas pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 nuostatas vykdomos monitoringo veiklos įgyvendinimo statusas, efektyvumas ir veiksmingumas. Tarpinės peržiūros rezultatai perduodami Komisijai iki 2006 m. liepos 1 d., o ex post vertinimo rezultatai Komisijai perduodami iki 2007 m. liepos 1 d.
VIII SKYRIUS
MOKSLO PATARIAMOJI GRUPĖ
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 9 straipsnio 3 dalis)
44 straipsnis
Užduotys
1. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 9 straipsnio 3 dalį įsteigta mokslo patariamoji grupė konsultuoja Miškų nuolatinį komitetą šiais klausimais:
a)
dėl būtinybės atlikti specialius tyrimus arba analizę;
b)
dėl būtinybės sukurti ad hoc darbo grupes konkretiems klausimams;
c)
dėl monitoringo schemos organizavimo ir struktūros gerinimo;
d)
dėl mokslo ir politikos sąsajos.
2. Mokslo patariamoji grupė gali pateikti savo nuomonę dėl:
a)
pasiūlymų dėl tyrimų;
b)
tyrimų, susijusių, pavyzdžiui, su svarba ir duomenų kokybe bei, bendresne prasme, monitoringo schemos rezultatus pateikiančių ataskaitų išvadų;
c)
vadovų projektų.
3. Mokslo patariamosios grupės įgaliojimai suteikiami tik schemos vykdymo laikotarpiui, nustatytam Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 12 straipsnio 1 dalyje.
IX SKYRIUS
GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU DUOMENIMIS
(Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 15 straipsnio 1 dalis)
45 straipsnis
Galimybė susipažinti su duomenimis
Kiek būtina vykdyti veiksmus pagal Reglamento (EB) Nr. 2152/2003 9 straipsnio 5 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, galimybė susipažinti su duomenimis, minimais to reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje suteikiama Europos aplinkos agentūrai ir Tarptautinei bendradarbiavimo programai dėl oro taršos poveikio miškams įvertinimo ir monitoringo, veikiančiai prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (ICP Forests).
X SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
46 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EEB) Nr. 1696/87 ir reglamentai (EB) Nr. 804/94, (EB) Nr. 1091/94, (EB) Nr. 1727/1999 ir (EB) Nr. 2278/1999 panaikinami.
47 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2006 m. lapkričio 7 d.