Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 959/93
1993 m. balandžio 5 d.
dėl statistinės informacijos, kurią valstybės narės turi teikti apie augalininkystės produktus, išskyrus javus
EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,
atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2],
kadangi Komisija, siekdama atlikti uždavinius, kuriuos jai kelia Sutartis ir bendrajai žemės ūkio politikai skirti reglamentai, turi turėti patikimus, palyginamus ir naujausius duomenis, surinktus objektyviais metodais, apie dirbamus žemės plotus, augalininkystės produktų, išskyrus javus, derlingumą ir derlių;
kadangi reikia pripažinti augalininkystės sektoriaus, išskyrus javus, svarbą organizuojant ir valdant žemės ūkio rinkas, kas reiškia, kad privalomas statistinis tyrimas turėtų būti atliekamas vis labiau remiantis Bendrijos taisyklėmis;
kadangi reikėtų atsižvelgti į statistikos tarnybų patirtį, kurią jos įgijo per daugelį metų atlikdamos šiuos tyrimus;
kadangi šio reglamento tikslas - apibrėžti statistinę informaciją, kurią privalu pateikti, nustatyti pakankamą patikimumą ir išdėstyti papildomą techninę informaciją, skirtą duomenims apie derlių įvertinti, kad kuo plačiau keičiantis patirtimi, rengiant susirinkimus ir pranešimus būtų garantuojamas pasėlių plotų ir derliaus tyrimų objektyvumas ir reprezentatyvumas, bei nustatyti galutinį terminą, kurio turi būti laikomasi;
kadangi taip pat reikalaujama kasmet perduoti duomenis apie regionus dėl kai kurių augalininkystės produktų, išskyrus javus;
kadangi Komisija, remdamasi savo trejų metų darbo su šiuo reglamentu patirtimi, turėtų parengti pranešimą ir kartu, jeigu būtina, pateikti pasiūlymus kaip tobulinti statistinius tyrimus;
kadangi pereinamuoju laikotarpiu keičiant statistikos metodus valstybės narės atliks papildomus darbus, kuriems Bendrija 1993-1995 metais turės skirti finansinių lėšų, laikoma, kad būtina suma yra 1 milijonas ekiu per metus;
kadangi, nepaisant to, kad duomenų rinkimas ir apdorojimas bei tyrimų organizavimas nacionaliniu lygiu lieka valstybių narių statistikos įstaigų prerogatyva, Komisija privalo užtikrinti statistinės informacijos rinkimą, jos koordinavimą ir derinimą Europos lygiu bei numatyti vienodas metodologijas Bendrijos politikai vykdyti;
kadangi siekiant palengvinti šio reglamento taikymą, turėtų tęstis glaudus valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas, ypač Žemės ūkio statistikos nuolatiniame komitete, įkurtame Sprendimu Nr. 72/279/EEB [3],
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKIRSNIS
Tikslai
1 straipsnis
Valstybės narės, deramai atsižvelgdamos į 1990 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl duomenų, kuriems taikomas statistinis konfidencialumas, perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai [4], kiekvienais metais Komisijai teikia duomenis apie pasėlių, išskyrus javus, derlių ir jų plotus, kaip nurodyta šio reglamento 2 ir 6 straipsniuose.
II SKIRSNIS
Duomenys, pateiktini nacionaliniu lygiu
2 straipsnis
1. Valstybės narės pateikia duomenis apie pagrindinius ir antrinius žemės plotus, pagal apibrėžimus, pateiktus I priede, apie visus ariamosios žemės, įtrauktos į II priedą, naudojimo būdus kiekvienais metais. Tik valstybės narės, nurodytos IX priede, gali būti teisiškai įpareigotos į kasmetinį statistinį tyrimą įtraukti antrinius žemės plotus ir teikti duomenis apie tuos plotus.
2. Papildomai valstybės narės teikia duomenis apie pagrindinius daugiamečių ganyklų ir daugiamečių pasėlių plotus ir kitus plotus taip, kaip yra atitinkamai nustatyta II priedo K, L, M ir N skiltyse. Šie duomenys gali būti visiškai arba iš dalies gauti naudojant žemės stebėjimo metodus ir iš kitokių šaltinių, išskyrus išsamųjį tyrimą, minimą 3 straipsnio 1 dalyje, ir šie šaltiniai nebūtinai turi būti metiniai tyrimai.
3. Kiekviena valstybė narė taip pat teikia metinius duomenis apie šiuos dalykus:
- vidutinį derlingumą ir
- kiekvieno produkto, nurodyto III priede, surinktą derlių.
III SKIRSNIS
Metodai ir specifikacijos
3 straipsnis
1. Kiekvienoje valstybėje narėje, nurodant kaip naudojama į II priedą įtraukta ariamoji žemė, imami vieno išsamaus metinio pagrindinių žemės plotų statistinio tyrimo duomenys, kuris gali būti atliktas kaip žemės ūkio naudmenų surašymas arba kaip reprezentatyvus tyrimas. Į tą tyrimą gali būti įtrauktos ir kitos naudojamos žemės ūkio naudmenos, ne tik ariamoji žemė.
2. Komisijai pritarus valstybės narės vis dėlto gali naudoti administracinius šaltinius kaip išsamaus tyrimo, minimo 1 dalyje, duomenų apie ariamąją žemę pakaitalą.
3. Kai nei konkrečiais metais atliktų daugiamečių pasėlių, daugiamečių ganyklų ir kitų naudojamų žemės ūkio naudmenų statistinių tyrimų (kaip apibrėžta II priedo K, L, M ir N skiltyse), nei pokyčių naudojant žemę minėtiems tikslams kasmetinio įvertinimo iš Komisijos šaltinių gauti negalima, valstybės narės gali pateikti savo pirmiau išvardytų sričių vertinimus.
4. Bendrasis tyrimas, minimas 1 dalyje, turi būti atliekamas naudojant statistiškai pripažintus metodus, kurie atitinka kokybės, objektyvumo ir patikimumo reikalavimus.
5. IX priede išvardytos valstybės narės pagal I priede pateiktus apibrėžimus gali rinktis du skirtingus metodologinius požiūrius į žemės naudojimo tyrimą:
- arba tikralaikį požiūrį, kai tyrimo metu reikia nurodyti pagrindinį žemės plotą, o papildomą informaciją apie antrinius plotus pateikti vėliau,
- arba žemės naudojimo ex-post įvertinimą (nurodant pagrindinius ir antrinius plotus to paties tyrimo metu), kuris atliekamas pasibaigus vegetaciniam laikotarpiui. Tik IX priede išvardytos valstybės narės turi nurodyti antrinius plotus.
6. Duomenys apie nedidelės svarbos plotus, kaip nurodyta VIII priede, gali būti imami iš kito duomenų šaltinio, kuris neatitinka visų šito reglamento reikalavimų.
7. Kad būtų laikomasi šio skirsnio reikalavimų, dėl pereinamojo laikotarpio priemonių gali būti susitarta pagal 8 straipsnio 3 dalies nuostatas.
4 straipsnis
1. Atliekant atrankinį pagrindinių ariamosios žemės plotų tyrimą, imtys atrenkamos taip, kad jos būtų būdingos bent 95 % bendro tos žemės ploto, kuris užsėjamas pasėliais, išskyrus javus.
Duomenys apie pagrindinius plotus turi būti papildomi įvertinimais, pagrįstais duomenimis iš kitų šaltinių ir susijusiais su ariamosios žemės plotu, į kurį neįeina tiriamasis plotas ir kuris užsėtas pasėliais, išskyrus javais.
2. Plotų, kuriuose yra daugiametės ganyklos arba kurie užsėti daugiamečiais pasėliais, ar kitų naudojamų žemės ūkio naudmenų, išskyrus ariamąja žemę, tyrimai turi būti kuo labiau reprezentatyvūs. Į daugiametes ganyklas įtraukiamos ir naudojamos žemės ūkio naudmenos, kurios nepriklauso žemės ūkio valdai.
3. Pagrindinių ariamosios žemės plotų atrankiniai tyrimai turi būti suplanuoti taip, kad kiekvienoje valstybėje narėje ir kiekvienai atskirai pagrindinių žemės plotų grupei (kaip nurodyta IV priede) būtų laikomasi bent šių dviejų reikalavimų:
a) kintamumo koeficientas neviršytų nurodytojo IV priede;
b) standartinė paklaida neviršytų nurodytosios IV priede.
4. Tikslumo laipsnis, kurio reikalaujama vertinant daugiametes ganyklas, daugiamečius pasėlius ir kitas naudojamas žemės ūkio naudmenas, ne tik ariamąją žemę, nustatomas laikantis 12 straipsnyje nustatytos tvarkos, kai tik valstybės narės Komisijai nusiunčia 8 straipsnio 1 dalyje numatytus pranešimus.
5 straipsnis
1. Derliaus ar derlingumo tyrimai atliekami naudojant statistiškai pripažintus metodus, užtikrinančius tyrimo kokybę, objektyvumą ir patikimumą.
2. Komisijai pritarus valstybės narės vis dėlto gali naudoti administracinius šaltinius kaip duomenų, gautų atlikus 1 dalyje minėtus derliaus ar derlingumo tyrimus, pakaitalą.
3. Tikslumo laipsnis, kurio reikalaujama III priede, vertinant visų atskirų pasėlių derlių nustatomas laikantis 12 straipsnyje nustatytos tvarkos, kai tik valstybės narės Komisijai nusiunčia 8 straipsnio 1 dalyje numatytus pranešimus.
4. Dėl bet kokios papildomos informacijos, būtinos toliau standartizuojant derliaus įvertinimą, nutariama laikantis 12 straipsnyje nustatytos procedūros, kai tik valstybės narės Komisijai nusiunčia 8 straipsnio 1 dalyje numatytus pranešimus.
IV SKIRSNIS
Duomenys, teiktini regioniniu lygiu
6 straipsnis
1. Kasmetiniai duomenys apie pasėliais, nurodytais V priede, užsėtus žemės plotus, jų derlingumą ir nuimtą derlių regioniniais lygiais, apibrėžtais VI priede, turi būti siunčiami Komisijai. Dirbami plotai yra apibrėžti V priede.
Jeigu konkrečių metų regioninio lygio duomenų apie daugiamečius pasėlius, daugiametes ganyklas ir kitas naudojamas žemės ūkio naudmenas (kaip apibrėžta II priedo K, L, M ir N skiltyse) iš regionų negaunama, valstybės narės gali pateikti tų sričių vertinimus, kaip nurodyta V priede.
2. Valstybės narės įpareigotos teikti duomenis apie žemės plotus ir produktus tik tų pasėlių, kurių plotai viršija nedidelės svarbos lygį, kaip nurodyta VIII priede.
3. Valstybės narės įpareigotos teikti duomenis apie konkrečiai nurodytais pasėliais užsėtus žemės plotus, kaip nurodyta V priede, ir apie gautą derlių tik iš pačių svarbiausių regionų. Duomenis apie visus tokius pasėlius turi teikti tie regionai, kurie paimti kartu ir išdėstyti mažėjančia tvarka sudaro bent 80 % žemės ploto, užsėto konkrečiais pasėliais, jeigu lyginsime su visu plotu, kuris minėta kultūra užsėtas aptariamojoje valstybėje narėje.
V SKIRSNIS
Galutiniai terminai, keitimasis patirtimi ir pereinamojo laikotarpio priemonės
7 straipsnis
1. Kalendoriniai derliaus dorojimo metai toliau vadinami "derliaus metais".
2. Pagal žemės naudojimo aprašymus, išvardytus II priede, valstybės narės vėliausiai iki derliaus metų spalio 1 d. pateikia Komisijai dirbamų plotų laikinuosius nacionalinius duomenis. Galutiniai duomenys apie minėtus dirbamus plotus pateikiami vėliausiai iki kitų derliaus metų balandžio 1 d.
3. Pirminis nacionalinių duomenų apie produktų, išvardytų VII priede, derlingumą ir derlių įvertinimas išsiunčiamas vėliausiai iki galutinio termino, nurodyto tame priede. Laikinieji duomenys apie produktų, išvardytų III priede, derlių ir derlingumą pateikiami vėliausiai iki kitų derliaus metų balandžio 15 d., o galutiniai duomenys - iki kitų derliaus metų spalio 1 d.
4. Jeigu, pateikiant duomenis apie derlių ir derlingumą, nurodomi patikslinti ploto duomenys, pastarieji taip pat turi būti pateikiami.
5. Regioniniai duomenys, minimi 6 straipsnyje, pateikiami tuo pačiu metu kaip ir galutiniai nacionalinio lygio duomenys ir turi juos atitikti.
8 straipsnis
1. Per 12 šio reglamento įsigaliojimo mėnesių valstybės narės pateikia Komisijai išsamų metodologinį pranešimą, kuriame išdėsto tai, kaip buvo surinkti duomenys apie naudojamus ariamosios ir konkrečiais pasėliais užsėtus žemės plotus. Valstybės narės taip pat paaiškina, kaip jų šalyje ir, tam tikrais atvejais, regionuose apskaičiuojamas derlius ir derlingumas bei nurodo tų duomenų reprezentatyvumą ir patikimumą. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia minėtų pranešimų santrauką.
2. Valstybės narės per tris mėnesius praneša Komisijai bet kokį informacijos, pateiktos pagal 1 dalį, pasikeitimą.
3. Jeigu iš tam tikrų metodologinių pranešimų aiškėja, kad valstybė narė artimiausiu metu negalės laikytis šio reglamento reikalavimų ir jeigu būtina keisti tyrimų būdus ir metodologiją, Komisija, bendradarbiaudama su valstybe nare, gali nustatyti ne ilgesnį kaip dvejų metų pereinamąjį laikotarpį, kad būtų įdiegtos tyrimo programos pagal šio reglamento nuostatas.
4. Metodologiniai pranešimai, pereinamojo laikotarpio priemonės, duomenų prieinamumas ir patikimumas bei kiti svarbūs klausimai, susiję su šio reglamento taikymu, du kartus per metus aptariami Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto kompetentingoje darbo grupėje.
9 straipsnis
Ne vėliau kaip iki 1995 m. pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia:
- pranešimą apie patirtį, įgytą atliekant statistinius tyrimus ir vertinimus pagal šio reglamento nuostatas,
- jeigu būtina, pateikia pasiūlymus dėl priemonių, galiojančių valstybėse narėse, tobulinimo ir derinimo.
10 straipsnis
Iškilus būtinybei I-IX priedai yra keičiami laikantis 12 straipsnyje nustatytos tvarkos.
VI SKIRSNIS
Finansinės priemonės
11 straipsnis
1. 1993-1995 metų laikotarpiu Bendrija kiekvienais metais valstybėms narėms skiria lėšų apmokėti išlaidas, kurias valstybės narės patiria atlikdamos darbus, skirtus 2 ir 6 straipsniuose minėtiems metodologiniams pagrindams ir duomenų palyginamumui gerinti; laikoma, kad šiam įnašui būtina pinigų suma yra 1 milijonas ekiu per metus.
2. Biudžeto valdymo institucijos nustato kiekvienų finansinių metų asignavimus.
3. Įnašo dalis, skiriama kiekvienai valstybei narei, nustatoma atsižvelgiant į valstybės narės pageidavimus ir laikantis 12 straipsnyje nustatytos tvarkos.
VII SKIRSNIS
Baigiamosios nuostatos
12 straipsnis
1. Kai turi būti laikomasi šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės atstovo prašymu klausimą perduoda Žemės ūkio statistikos nuolatiniam komitetui (toliau - Komitetas).
2. Komisijos atstovas Komitetui pateikia priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl pateikto projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Komitetas priima sprendimus 54 balsų dauguma, valstybių narių balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.
3. a) Komisija patvirtina siūlomas priemones, jeigu jos atitinka Komiteto nuomonę;
b) kai siūlomos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.
Jeigu Taryba per tris mėnesius po to, kai jai buvo įteiktas pasiūlymas, nepriima jokio sprendimo, tai siūlomas priemones tvirtina Komisija.
13 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge, 1993 m. balandžio 5 d.