Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2094/2002
2002 m. lapkričio 26 d.
įvedantis galutinį kompensacinį muitą, kuriuo apmuitinami importuojami Indijos kilmės poliesterio tekstūruotieji gijiniai siūlai (PTS), ir nutraukiantis nagrinėjimą dėl Indonezijos kilmės PTS importo
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 14 ir 15 straipsnius,
atsižvelgdama Komisijos, pasikonsultavusios su Patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,
kadangi:
A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(1) Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1411/2002 [2] (toliau - laikinasis reglamentas) buvo įvestas laikinasis kompensacinis muitas į Bendriją importuojamiems Indijos kilmės poliesterio tekstūruotiesiems gijiniams siūlams (toliau - PTS), klasifikuojamiems KN kodu 54023300. Indonezijos atveju nustatyta subsidijų suma buvo de minimis, todėl šiai šaliai nebuvo įvestas laikinasis kompensacinis muitas.
(2) Tuo pat metu, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1412/2002 [3] įvedė ir laikinąjį antidempingo muitą importuojamiems Indijos kilmės PTS.
(3) Primenama, kad subsidijavimo ir nuostolių tyrimo laikotarpis apėmė laikotarpį nuo 2000 m. spalio 1 d. iki 2001 m. rugsėjo 30 d. (TL). Laikinajame reglamente buvo aptikta rašymo klaida ir yra patvirtinama, kad, ką parodo įvairios toliau pateiktos lentelės, nuostolių analizei reikalingų tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1996 m. sausio 1 d. (o ne nuo 1997 m. spalio 1 d., kaip nurodyta laikinajame reglamente) iki TL pabaigos (nagrinėjamas laikotarpis). Šis laikotarpis buvo pasirinktas turint omenyje visos Bendrijos pramonės ekonominės padėties raidos nagrinėjimą, atsižvelgiant į 1996 metais įvestų antidempingo priemonių Indonezijos, Taivanio ir Tailando atžvilgiu poveikį.
B. TOLESNĖ TVARKA
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(4) Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta įvesti laikinąsias priemones, keletas suinteresuotų asmenų pateikė pastabas raštu. Visiems suinteresuotiems asmenims, pareikalavusiems juos išklausyti, Komisija sudarė galimybes būti išklausytiems pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 (toliau - pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 5 dalį.
(5) Komisija ir toliau ieškojo bei tikrino visą informaciją, kuri buvo būtina galutinėms išvadoms.
(6) Visiems asmenims buvo pranešti esminiai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti įvesti galutinį kompensacinį muitą ir galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinuoju muitu. Jiems taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jie po šio informacijos atskleidimo galėjo pateikti pareiškimus.
(7) Be patikrinimų vietoje, kuriuos Komisija atliko jau laikinuoju etapu, įvedus laikinąsias priemones buvo aplankyta ir bendrovė Unifi Textured yarns Ltd, Bendrijos PTS gamintojas, esantis Airijoje.
(8) Buvo atsižvelgta į asmenų žodžiu ir raštu pateiktus argumentus ir, tam tikrais atvejais, buvo atitinkamai patikslintos laikinosios išvados.
C. NAGRINĖJAMAS GAMINYS IR PANAŠŪS GAMINIAI
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(9) Indijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad Komisija savo analizėje neatsižvelgė į tai, kad Bendrijoje yra trys skirtingi PTS rinkos segmentai, ką tariamai patvirtina ypač skirtingi vidutinių Indijos kilmės PTS, kitų trečiųjų šalių kilmės PTS ir Bendrijos pramonės pagamintų PTS pardavimo kainų lygiai. Anot šių eksportuojančių gamintojų, tą patvirtina faktas, kad Bendrijos pramonės vidutinė kaina per TL buvo daugiau kaip 50 % didesnė už Indijos importo kainą, kas tariamai rodo, kad Bendrijoje pagaminti PTS visais atžvilgiais skiriasi nuo Indijos kilmės PTS.
(10) Reikėtų priminti, kad preliminariai buvo nustatyta, kad skirtingų tipų ir rūšių PTS pagrindinės fizinės savybės ir panaudojimas iš esmės nesiskiria ir, esant tokioms aplinkybėms, atliekant šį nagrinėjimą visų tipų PTS turėtų būti laikomi vienu gaminiu. Taip pat buvo padaryta laikinoji išvada, kad Indijoje pagaminti ir į Bendriją eksportuoti PTS turi panašias pagrindines fizines savybes ir panaudojimo būdus kaip ir Bendrijos gamintojų pagaminti PTS, todėl turėtų būti laikomi panašiu gaminiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje. Šiuo atžvilgiu vien tik pardavimo kainų skirtumas negali būti laikomas panašaus gaminio nustatymo kriterijumi.
(11) Be to, dėl rinkos segmentų argumento nebuvo pateikta ar rasta jokių įrodymų, kurie padėtų nubrėžti aiškią skiriamąją liniją pagal objektyvius kriterijus, kurie patvirtintų išvadą, kad importas iš Indijos ir Bendrijos pramonės pagamintas gaminys yra skirtingi gaminiai. Pati pardavimo kaina nelaikoma pakankamu elementu rinkos segmentams nustatyti, visų pirma vertinant dempingo ir subsidijavimo veiksmus. Kai dėl nustatyto gaminių tipų skirtumo, kur iš tiesų yra skirtingi kainodaros elementai, į tai atsižvelgiama apskaičiuojant kainų numušimo ir nuostolių panaikinimo lygius, kaip paaiškinta 46 konstatuojamojoje dalyje.
(12) Dėl pirmiau nurodytų priežasčių šis argumentas atmetamas ir atitinkamai patvirtinamos išvados, kad PTS turėtų būti laikomi vienu ir tuo pačiu gaminiu ir kad bendra analizė turėtų būti daroma šiuo lygiu.
(13) Kadangi daugiau pastabų nebuvo pateikta, patvirtinamas nagrinėjamo gaminio ir panašaus gaminio apibrėžimas, nurodytas laikinojo reglamento 14-16 konstatuojamosiose dalyse.
D. SUBSIDIJOS
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
I. INDIJA
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
1. Pavyzdžių atranka
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(14) Subsidijavimo Indijoje tyrimas buvo atliktas vadovaujantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu. Įvedus laikinąjį kompensacinį muitą, nebuvo gauta jokių pastabų dėl Indijos eksportuojančių gamintojų pavyzdžių atrankos, todėl patvirtinamos išvados, išdėstytos laikinojo reglamento 17-23 konstatuojamosiose dalyse.
2. Priklausančių muitų atsiskaitymo knygelių schema (PMAK) - taikoma po eksporto
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(15) Paskelbus laikinąsias išvadas, vienas eksportuojantis gamintojas ir pramonę Indijoje atstovaujanti asociacija pareiškė, kad bendrovė nebenaudojo PMAK licencijų per TL ir todėl ši schema neturėtų būti kompensuojama šios bendrovės atžvilgiu.
(16) Bendrovė neginčijo išvadų, kad ji naudojo PMAK schemą, taikomą po eksporto, per TL ir kad schema vis dar veikia Indijoje. Nauda pagal PMAK schemą buvo apskaičiuota remiantis licencijose, kurios buvo panaudotos arba perleistos (parduotos) per TL, suteiktu kreditu. Taigi teiginys, kad bendrovė nebegaudavo PMAK licencijų ir pradėjo naudoti kitą schemą per TL, nepakeičia to fakto, kad ji faktiškai naudojo ir pardavė PMAK licencijas per TL ir kad bendrovė galėjo ir vis dar gali pasinaudoti schema. Todėl buvo padaryta išvada, kad bendrovė gavo naudos pagal PMAK schemą per TL ir nėra jokio pagrindo daryti išvados, kad bendrovė neturės naudos iš šios schemos ateityje.
(17) Du eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jie pasinaudojo PMAK tam, kad galėtų pirkti žaliavas tik nagrinėjamam gaminiui gaminti ir todėl tai neturėtų būti laikoma kompensuotina subsidija.
(18) Kaip jau buvo minėta laikinosiose išvadose, PMAK schema nėra leidžiama muitų grąžinimo/drobeko schema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I, II ir III prieduose. Eksportuotojas neįsipareigoja sunaudoti importuotų neapmuitintų prekių gamybos procese, o kredito suma nėra apskaičiuojama priklausomai nuo faktiškai sunaudotų sąnaudų. Prekės, importuojamos naudojant šiuos kreditus, gali būti parduotos vietinėje rinkoje arba panaudotos kitaip. Be to, licencijos gali būti laisvai parduodamos. Tyrimas parodė, kad šios bendrovės pardavė atitinkamai daugiau kaip 90 % ir 60 % savo PMAK licencijų per TL. Todėl daroma išvada, PMAK nauda šioms bendrovėms buvo kompensuotina subsidija.
(19) Vienas eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad pagal PMAK schemą, taikomą po eksporto, gaunama nauda turėtų būti ribojama PMAK licencijų, suteiktų nagrinėjamo gaminio, t. y. PTS, eksportui, dydžiu.
(20) Tai, kad šias licencijas galima naudoti bet kurio tipo importui ar net jas perleisti, neleidžia paskirstyti visos naudos skirtingiems gsminims. Licencijas, suteiktas ne nagrinėjamam gaminiui, taip pat galima naudoti sąnaudų, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai naudojamos PTS gaminti, importui. Todėl turėtų būti patvirtintas naudos iš PMAK, taikomos po eksporto, paskirstymas visai eksporto apyvartai per TL (laikinojo reglamento 40 ir 41 konstatuojamosios dalys).
(21) Vienas eksportuojantis gamintojas taip pat reikalavo atsižvelgti į daugybę mokėjimų, susijusių su hipotetinėmis išlaidomis, pvz., į mokesčių sumažinimą, palūkanas ir nuostolius dėl keitimo.
(22) Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punkte, tik išlaidos, būtinai patirtos siekiant užsitikrinti arba gauti subsidiją, gali būti išskaičiuojamos iš visos subsidijos. Todėl tokie hipotetiniai mokėjimai, kuriuos nurodė eksportuotojas, nelaikomos tinkamomis išskaičiuoti iš nustatytos kompensuotinos subsidijų sumos.
(23) Užbaigiant, patvirtinamos išvados, išdėstytos laikinojo reglamento 31-41 konstatuojamosiose dalyse.
3. Eksporto skatinimo kapitalinių prekių schema (ESKPS)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(24) Vienas eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad ESKP nauda turėtų būti paskirstoma visai apyvartai (eksporto ir vietinei), kadangi pagal šią schemą įgytos kapitalinės prekės buvo naudojamos tiek vietinei, tiek ir produkcijai eksportui.
(25) Pažymima, kad ESKP akivaizdžiai yra teisės aktais nustatyta subsidijų schema, priklausanti nuo eksporto veiklos lygio, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. Licencijos neįmanoma gauti neįsipareigojus eksportuoti prekių. Ši išvada nebuvo ginčijama.
(26) Todėl eksporto subsidija, t. y. muitas, nuo kurio atleidžiamos pagal šią schemą įsigytos kapitalinės prekės, turėtų būti paskirstoma eksporto apyvartai.
(27) Tas pats eksportuojantis gamintojas taip pat pareiškė, kad ESKP naudos apskaičiavimas turėtų būti ribojamas investicijomis, panaudotomis nagrinėjamo gaminio, t. y. PTS, gamybai.
(28) Šis eksportuojantis gamintojas ESKP licencijas įgijo ne tik nagrinėjamam gaminiui (PTS), bet ir kitiems gaminiams, pvz., poliesterio orientuotiems siūlams (POS), kurie buvo pagrindinė sąnauda, panaudota PTS gamybai, gaminti. POS buvo gaminami trijuose skirtinguose padaliniuose ir buvo parduodami kaip gatavas gaminys arba panaudoti skirtingų gaminių gamybai.
(29) Iš bendrovės sąskaitų nebuvo įmanoma nustatyti, kurios kapitalinės prekės, arba kuri jų dalis, buvo panaudota PTS gamybai. Todėl buvo padaryta išvada, kad visų ESKP licencijų visa nauda, palyginta su bendra eksporto apyvarta, buvo tinkamiausias būdas subsidijų sumai nustatyti.
(30) Todėl patvirtinamos išvados, išdėstytos laikinojo reglamento 42-49 konstatuojamosiose dalyse.
4. Kompensuotinų subsidijų suma
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(31) Įvedus laikinąjį kompensacinį muitą, bendroje subsidijų sumoje, nustatytoje bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo įtrauktos į pavyzdį, buvo pastebėta rašymo klaida. Pirmiausia, 5,0 % ad valorem subsidijų suma, nustatyta bendradarbiaujančių bendrovių, kurios nebuvo įtrauktos į pavyzdį, atžvilgiu laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, turėjo būti 5,2 %.
(32) Pramonę Indijoje atstovaujanti asociacija pareiškė, kad trijų tirtų bendrovių tikroji svertinio vidurkio subsidijų suma buvo mažesnė už de minimis slenkstį ir todėl "nagrinėjimas turėtų būti nutrauktas pagal atitinkamą EB precedentų teisę".
(33) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, visiems eksportuojantiems gamintojams Indijoje buvo nustatytos subsidijų sumos, svyruojančios nuo 1,0 % iki 9,1 %. Buvo nustatyta, kad tik vienos bendrovės subsidijų suma buvo mažesnė už 3 % de minimis slenkstį Indijai.
(34) Visos šalies svertinio vidurkio subsidijų suma, atsižvelgus į visas laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje nustatytas subsidijų sumas, yra 3,9 %, t. y. ji didesnė už de minimis slenkstį. Todėl nėra jokio pagrindo nutraukti nagrinėjimą Indijos atžvilgiu.
(35) Jokie kiti laikinojo reglamento 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse nustatytų subsidijų sumų pakeitimai nebuvo būtini. Todėl patvirtinamos šios išvados:
Subsidijos tipas | EOV/EPZ | PMAK po eksporto | ESKPS | ITES | Išankstinė licencija | Iš viso |
IndoRama Synthetics Limited | | 2,9 % | 1,2 % | | | 4,1 % |
Reliance Industries Limited | | 0,4 % | | 0,6 % | | 1,0 % de minimis |
Welspun Synthex Limited | | 9,1 % | | | | 9,1 % |
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, neįtraukti į pavyzdį | | | | | | 5,2 % |
Visos kitos bendrovės | | | | | | 9,1 % |
II. INDONEZIJA
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(36) Įvedus laikinąsias priemones, nebuvo gauta jokių pastabų apie išvadą dėl de minimis subsidijų sumos Indonezijos atžvilgiu. Todėl turėtų būti patvirtintos išvados, pateiktos laikinojo reglamento 70-74 konstatuojamosiose dalyse, o nagrinėjimas Indonezijos atžvilgiu turėtų būti atitinkamai nutrauktas.
E. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(37) Netrukus po laikinųjų priemonių įvedimo, Dupont SA, vienas iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, įtrauktas į Bendrijos pramonės apibrėžimą laikinajame etape, galutinai nutraukė PTS gamybą Bendrijoje, tariamai dėl pigaus importo į Bendrijos rinką. Atsižvelgiant į tai, kad šis įvykis buvo galutinis, buvo laikoma tikslinga nebepriskirti Dupont SA prie Bendrijos pramonės. Todėl, siekiant padaryti galutines išvadas, buvo laikoma, kad Bendrijos pramonė turėtų būti apibrėžiama kaip susidedanti iš dviejų likusių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, t. y. UNIFI Textured yarns Ltd ir Sinterama Spa.
(38) Todėl buvo patikrinta, ar šių dviejų bendrovių produkcija vis dar sudarė didžiąją Bendrijos produkcijos dalį, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 8 dalyje. Buvo nustatyta, kad bendra dviejų likusių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų produkcija sudarė 30 % visos panašaus produkto Bendrijos produkcijos Bendrijoje per TL. Tai daugiau už 25 % slenkstį, nustatytą minėtame straipsnyje. Todėl šios dvi bendrovės sudaro Bendrijos pramonę pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies nuostatas.
(39) Indijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad laikinoji nuostolių analizė buvo pagrįsta tik mažosios Bendrijos gamintojų dalies padėtimi. Savo argumentą jie grindė tuo, kad skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurie faktiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą, nesudaro didžiosios Bendrijos gamintojų dalies.
(40) Šis argumentas yra neteisingas ir buvo atmestas, kadangi dvi likusios bendrovės atstovauja daugiau kaip 25 % visos Bendrijos produkcijos. Todėl patvirtinama, kad šie du bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
F. NUOSTOLIAI
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
1. Suvartojimas Bendrijoje
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(41) Nesant jokios naujos informacijos, patvirtinamos laikinosios išvados dėl suvartojimo Bendrijoje, kaip apibūdinta laikinojo reglamento 84-85 konstatuojamosiose dalyse. Per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas Bendrijoje kito taip:
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Suvartojimas Bendrijoje | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 |
1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 |
2. Subsidijuotas importas iš Indijos
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |
1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |
Rinkos dalys | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |
Kainos | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |
1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(42) Absoliučia prasme importo iš Indijos kiekiai išaugo beveik tris kartus per nagrinėjamą laikotarpį nuo 7583 tonų 1996 metais iki 22683 tonų per TL. Reikėtų pastebėti, kad laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL, kuomet sumažėjo bendras suvartojimas Bendrijoje, importo iš Indijos apimtis išaugo beveik du kartus.
(43) Importo iš Indijos rinkos dalis padidėjo nuo 2,7 % 1996 metais iki 6,7 % per TL. Kartu su sparčiu importo apimties augimu nuo 1999 metų iki TL, jų rinkos dalis išaugo nuo 3,3 % iki 6,7 %, o bendras suvartojimas Bendrijoje sumažėjo.
(44) Kalbant apie vidutinę importo kainą, ji iš pradžių padidėjo laikotarpiu nuo 1996 iki 1997 metų, o vėliau sumažėjo. Mažiausias kainų lygis buvo pasiektas 1999 metais.
(45) Kadangi nebuvo pateikta jokių pastabų dėl importo iš Indijos apimties ir kainos, patvirtinamos laikinosios išvados, apibūdintos laikinojo reglamento 86-88 konstatuojamosiose dalyse.
(46) Kalbant apie kainų numušimą, atsižvelgiant į pirmiau minėtus pasikeitimus Bendrijos pramonės struktūroje, apskaičiavimai buvo patikslinti, tačiau nebuvo pakeista kainų numušimo skirtumo apskaičiavimo metodologija, kuri buvo išaiškinta laikinojo reglamento 89-92 konstatuojamosiose dalyse. Primenama, kad, siekiant išanalizuoti kainų numušimą, buvo lyginamos skirtingų tipų Indijos kilmės PTS kainos ir panašių tipų PTS, kuriuos gamina ir parduoda Bendrijos pramonė, kainos. Bendrų vidutinių kainų palyginimas, kurį siūlė Indijos eksportuojantys gamintojai, neleistų atsižvelgti į skirtingus gaminių tipus ir būtų gauti klaidinantys rezultatai.
(47) Tuo remiantis patikslinti eksportuojančių gamintojų, kurie bendradarbiavo tyrime, kainų numušimo skirtumai, išreikšti kaip Bendrijos pramonės kainų dalis procentais, svyravo nuo 23 % iki 28 %.
(48) Atsižvelgdama į tai, kad vienam Indijos eksportuojančiam gamintojui nustatyta subsidijų suma buvo mažesnė už de minimis slenkstį, Komisija išanalizavo, ar šio nesubsidijuoto importo atmetimas iš esmės pakeistų pirmiau minėtas išvadas. Šiuo pagrindu buvo nustatyta, kad subsidijuoto importo iš Indijos padidėjimo lygis būtų panašus, tiek absoliučiai apimtimi, tiek ir santykinai, t. y. būtų padidėjęs dvigubai nuo 1996 metų iki TL ir, svarbiausia, po sumažėjimo 1999 metais taip pat būtų padidėjęs dvigubai nuo tų metų iki TL. Kalbant apie vidutines importo kainas, net ir stiprėjant tendencijai per nagrinėjamą laikotarpį, importo iš Indijos kainos vis tiek smarkiai numušinėtų Bendrijos pramonės kainas per TL, t. y. nuo 23 % iki 28 %. Todėl daroma išvada, kad net jeigu bendrovės, kuriai buvo nustatytas de minimis nuostolių skirtumas, importas nebūtų įtrauktas atliekant minėtąją analizę, jos išvados vis tiek būtų buvusios panašios.
3. Bendrijos pramonės padėtis
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(49) Išbraukus vieną pirmiau minėtą bendradarbiaujantį Bendrijos gamintoją iš Bendrijos pramonės apibrėžimo, buvo atitinkamai patikslinti laikinai nustatyti nuostolių rodikliai. Toliau pateikti duomenys rodo nuostolių rodiklių, susijusių su dviem likusiais bendradarbiaujančiais Bendrijos gamintojais, raidą nagrinėjamu laikotarpiu. Siekiant konfidencialumo, kadangi Bendrijos pramonę sudaro tik du Bendrijos gamintojai, duomenys buvo indeksuoti.
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |
Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |
Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(50) Bendrijos pramonės gamybos apimtis išaugo 18 % per nagrinėjamą laikotarpį. Reikėtų paminėti, kad didžiausias augimas vyko nuo 1996 iki 1998 metų. Po to gamybos apimtis svyravo, o per TL pasiekė lygį, panašų į pasiektąjį 1998 metais.
(51) Gamybos pajėgumai buvo nustatyti pagal sumontuotų mechanizmų teorinę maksimalią valandinę galią, padauginus ją iš teorinių darbo valandų per metus, atsižvelgiant į einamojo remonto ir panašius gamybos pertraukimus.
(52) Gamybos pajėgumų augimas vyko dviem etapais. Pirmasis augimas vyko nuo 1996 iki 1998 metų, t. y. 16 % padidėjimas. Atkreipiamas dėmesys, kad šiuo laikotarpiu panašiai išaugo ir Bendrijos pramonės gamybos apimtis, kas užtikrino stabilų ir gerą pajėgumų išnaudojimą. Antrasis augimas vyko nuo 1999 metų iki TL pabaigos, kada gamybos pajėgumai išaugo apie 14 %. Šiuo laikotarpiu gamybos lygis išliko gana stabilus, kas paaiškiną pajėgumų išnaudojimo koeficiento sumažėjimą.
Atsargos (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(53) Atsargų kiekio sumažėjimą laikotarpiu nuo 1996 iki 1999 metų paaiškina žymiai padidėjusi pardavimų apimtis, visų pirma palyginus su gamybos apimtimi per tą patį laikotarpį. Vėliau atsargų padaugėjo dėl didelio pardavimų apimties sumažėjimo, kai gamyba šiek tiek išaugo.
Pardavimų apimtis, rinkos dalis ir augimas (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |
Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(54) Bendrijos pramonės pardavimų apimtis per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 6 %. Ji pasiekė piką 1998 metais (21 % padidėjimas lyginant su 1996 metais), o vėlesniu laikotarpiu sumažėjo 13 %.
(55) Laikotarpiu nuo 1996 iki 1998 metų Bendrijos pramonės pardavimų apimtis didėjo mažiau lyginant su bendro suvartojimo Bendrijoje raida. Todėl jos sumažėjimas buvo ryškesnis nei bendros PTS paklausos sumažėjimas, nustatytas Bendrijoje nuo 1998 metų iki TL. Tai paaiškina, kodėl rinkos dalys nuolatos mažėjo.
(56) Indijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad Komisija turėjo atsižvelgti į visų Bendrijos gamintojų rinkos dalių raidą per nagrinėjamą laikotarpį, o ne tik į Bendrijos pramonės rinkos dalies raidą. Tai būtų parodę bendrą rinkos dalies padidėjimą.
(57) Reikėtų pastebėti, kad pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį nuostolių nustatymas reiškia esminius nuostolius Bendrijos pramonei. Todėl nuostolių nustatymas ribojamas bendra bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, kurie sudaro Bendrijos pramonę, ekonomine padėtimi, kaip apibrėžta 40 konstatuojamojoje dalyje. Be to, 86 konstatuojamojoje dalyje pateikta lentelė rodo, kad per nagrinėjamą laikotarpį kitų Bendrijos gamintojų rinkos dalis taip pat smarkiai sumažėjo. Iš tiesų kitų Bendrijos gamintojų vaidmuo buvo įvertintas nagrinėjant priežasčių klausimą. Todėl argumentas buvo atmestas.
Pardavimo kaina (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(58) Vidutinė Bendrijos pramonės pardavimo kaina išliko stabili nuo 1996 iki 1998 metų ir sumažėjo 5 % per vėlesnį laikotarpį. Primenama, kad toks palyginamų produktų tipų, parduodamų Bendrijos rinkoje per TL, kainų palyginimas leido nustatyti 23-25 % kainų numušimo skirtumą.
Pelningumas (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(59) Bendrijos pramonės pelningumas, išreikštas grynųjų pardavimų Bendrijos rinkoje grąža, smarkiai sumažėjo per nagrinėjamą laikotarpį nuo teigiamo lygio 1996 metais iki didelio neigiamo lygio per TL.
Investicijos ir galimybė padidinti kapitalą (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(60) Investicijų lygis buvo ypač aukštas 1996 ir 1998 metais ir jis susijęs su gamybos pajėgumų didinimu. Per TL investicijos buvo ypač ribotos lyginant su minėtais metais.
(61) Bendrijos pramonės galimybėms padidinti kapitalą iš išorinių finansų tiekėjų arba patronuojančių bendrovių nagrinėjamo laikotarpio pradžioje nebuvo daroma didelė įtaka. Tačiau atsižvelgiant į nuostolių dydį per TL galimybei padidinti kapitalą iškilo rimtas pavojus per TL.
Investicijų grąža (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(62) Buvo laikoma, kad šiuo atveju grynojo turto grąža (išreiškianti pelningumą kaip viso Bendrijos pramonės turto dalį procentais) yra tinkamas rodiklis.
(63) Grynojo turto grąžos raida atitiko pelningumo duomenis ir parodė aiškų Bendrijos pramonės finansinės padėties blogėjimą, ypač po 1998 metų.
(64) Indijos eksportuojantys gamintojai suabejojo grynojo turto grąžos lygiu remdamiesi atitinkamu PTS ir pagrindinės PTS gaminti naudojamos žaliavos (t. y. POS) kainų vystymusi. Jie teigė, kad vidutinė PTS pardavimo kaina padidėjo daugiau nei POS pirkimo kaina ir todėl grynojo turto grąžos raida turėtų būti teigiama.
(65) Visų pirma reikėtų pastebėti, kad laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL vidutinė PTS ir POS kaina kito panašiai. Antra, reikėtų atsižvelgti į kitus sąnaudų elementus, t. y. kitas naudojamas medžiagas ir gamybos sąnaudas. Visi šie elementai buvo patvirtinti ir į juos buvo atsižvelgta nustatant pelningumą bei investicijų grąžą nagrinėjamu laikotarpiu. Taip pat reikėtų atsižvelgti į turto vertės raidą. Todėl argumentas buvo atmestas.
Pinigų srautas (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(66) Pinigų srauto duomenys patvirtino Bendrijos pramonės finansinės padėties blogėjimą. Tačiau jie išliko teigiami nagrinėjamu laikotarpiu ir pasiekė piką 1999 metais. Šis pikas labiausiai susijęs su 1999 metų pinigų įplaukomis iš daugybės pardavimų sandorių, užfiksuotų 1998 metais, už kuriuos pinigai iš tiesų buvo gauti 1999 metais.
Užimtumas, darbo užmokestis ir produktyvumas (1996 = 100)
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |
Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |
Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |
(67) Per nagrinėjamą laikotarpį darbuotojų skaičius išaugo 23 %. Per tą patį laikotarpį darbuotojų išlaikymo išlaidos padidėjo 45 %.
(68) Per nagrinėjamą laikotarpį produktyvumas sumažėjo 5 %.
Atsigavimas po dempingo praeityje
(69) Nuo 1996 iki 1998 metų Bendrijos pramonės finansiniai rezultatai buvo patenkinami ir rodė, kad ji bent jau iš dalies atsigavo nuo trečiųjų šalių kilmės dempingo importo, kuriam 1996 metais buvo įvestos antidempingo priemonės, poveikio. Vėliau nuo 1999 metų iki TL, pradėjus didėti subsidijuotam importui iš Indijos, Bendrijos pramonės padėtis vėl tapo pavojinga.
Faktinis subsidijos skirtumas
(70) Galutinis subsidijos skirtumas yra tikrai didelis. Atsižvelgiant į subsidijuoto importo apimtį ir kainą, šio subsidijos skirtumo poveikio negalima laikyti nežymiu.
4. Išvada dėl nuostolių
(71) Patvirtinama laikinoji išvada, kad per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonei buvo padaryta esminių nuostolių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnyje. Bendrijos pramonės padėties pavojingumas tapo akivaizdus laikotarpiu po 1998 metų. Iš tiesų nuo 1996 iki 1998 metų Bendrijos pramonės gamybos apimtis padidėjo (+ 17 %), o pajėgumų išnaudojimo koeficientas buvo aukštas, pardavimų apimtis taip pat padidėjo (+ 21 %), o pardavimo kainos išliko stabilios ir pramonė vis dar buvo pelninga (kalbant apie grynosios apyvartos grąžą, viso turto grąžą ir pinigų srauto poziciją). Todėl Bendrijos pramonė galėjo didinti investicijas ir darbuotojų skaičių, o šiuo laikotarpiu pinigų srautas išliko palankus. Šią teigiamą raidą paaiškina bendras teigiamas antidempingo priemonių įvedimo Indonezijos, Tailando, Taivanio ir Malaizijos atžvilgiu poveikis, leidęs atstatyti sąžiningą prekybą Bendrijos rinkoje, ir padidėjęs PTS suvartojimas Bendrijoje.
(72) Po 1998 metų Bendrijos pramonės padėtis pradėjo sparčiai blogėti. Nepaisant to, kad gamybos apimtis išliko stabili, gamybos pajėgumų išnaudojimas sumažėjo septyniais procentiniais punktais, pardavimų apimtis sumažėjo 13 %, o pardavimo kainos taip pat sumažėjo 5 %. Todėl Bendrijos pramonė pradėjo patirti didelių nuostolių, kas paveikė ir investicijų dydį.
(73) Indijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad kai kurie iš pirmiau minėtų išsamių nuostolių rodiklių vystėsi teigiamai nagrinėjamu laikotarpiu ir jie atitinkamai nerodo nuostolių.
(74) Visų pirma reikėtų paminėti, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi, nė vienas iš šiame straipsnyje išvardytų ekonominių rodiklių nėra būtinai lemiamas nustatant, ar Bendrijos pramonei buvo padaryta esminių nuostolių. Dar svarbiau yra tai, kad, nors Bendrijos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo nuo 1996 iki 1998 metų, duomenys ir pirmiau pateiktos išvados aiškiai rodo, kad vėlesniu laikotarpiu Bendrijos pramonės padėtis smarkiai pablogėjo, o per TL Bendrijos pramonei buvo padaryta esminių nuostolių. Todėl argumentas buvo atmestas ir patvirtintos pirmiau nurodytos išvados, t. y. kad Bendrijos pramonei buvo padaryta esminių nuostoli.
G. PRIEŽASTINIAI RYŠIAI
1. Įžanga
(75) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi buvo išnagrinėta, ar Bendrijos pramonės patirtus esminius nuostolius, kaip apibrėžta 40 konstatuojamojoje dalyje, sukėlė subsidijuotas importas iš Indijos. Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat išnagrinėjo kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo padaryti nuostolių Bendrijos pramonei, kad būtų užtikrinta, kad jokie nuostoliai, kuriuos sukėlė šie veiksniai, nėra klaidingai priskirti subsidijuotam importui.
2. Subsidijuoto importo poveikis
(76) Nuo 1996 metų iki TL Indijos kilmės importo kiekiai padidėjo tris kartus nuo 7583 tonų iki 22683 tonų. Jie didėjo dviem pakopomis: pirmą kartą nuo 1996 iki 1998 metų padidėjo 138 %, o vėliau - 92 % nuo 1999 metų iki TL, padidėdami nuo 11824 iki 22683 tonų, t. y. padidėjimas buvo maždaug 10800 tonų. Reikėtų pastebėti, kad pirmasis padidėjimas įvyko Bendrijos rinkai vis dar besiplečiant, o antrasis vyko tuomet, kai suvartojimas Bendrijoje smarkiai krito (-14000 tonų). Per tą patį laikotarpį, t. y. nuo 1999 metų iki TL, Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo maždaug 13 %.
(77) Tą patį galima pastebėti santykine prasme. Indijos rinkos dalis išaugo nuo 2,7 % 1996 metais iki 6,7 % per TL. Šis augimas vyko dviem pakopomis: nuo 1996 iki 1998 metų išaugo nuo 2,7 % iki 4,9 %, o nuo 1999 metų iki TL - nuo 3,3 % iki 6,7 %.
(78) 1999 metais Indijos importo kaina nukrito iki žemo vidutinio 1,4 eurų už toną lygio. Tai buvo maždaug 17 % sumažėjimas lyginant su ankstesniais metais ir 26 % sumažėjimas lyginant su 1996 metais. Vykdydami šią žemų kainų politiką, jie galėjo padidinti savo pardavimų apimtis ir atgauti prarastas rinkos dalis 2000 metais ir TL. Vėliau kainos pasiekė 1998 metų lygį, tačiau vidutiniškai vis tiek buvo žemesnės nei 1996 ir 1997 metų kainos.
(79) Reikėtų priminti, kad per TL buvo nustatytas didžiulis kainų numušimo skirtumas, kuris svyravo nuo 23 % iki 28 %. Tai aiškiai rodo stiprų kainų spaudimą, atsiradusį dėl importo iš Indijos, per TL. Iš tiesų, turint 6,7 % rinkos dalį per TL toks kainų numušimo lygis turėjo didelio neigiamo poveikio šiai skaidriai ir smunkančiai Bendrijos rinkai ir gaminiui, kuris ypač jautrus kainai.
(80) Tuo pat metu Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo maždaug vienu procentiniu punktu nuo 1996 iki 1998 metų ir dar vienu procentiniu punktu nuo 1999 metų iki TL. Į šį sumažėjimą reikia žiūrėti atsižvelgiant į Bendrijos kainų raidą. Jai iš tiesų teko sumažinti kainas 7 % 1999 metais, lyginant su 1998 metais, kad galėtų išlaikyti savo poziciją rinkoje. Reikėtų priminti, kad tais pačiais metais importo iš Indijos kainos sumažėjo 17 %. Vėliau Bendrijos pramonės kaina išliko gana stabili, tačiau jos lygio nepakako teigiamai finansiniai padėčiai išlaikyti. Skirtingai nei Indijos pramonė, Bendrijos pramonė negalėjo pagerinti savo vidutinės pardavimo kainos Bendrijoje nuo 2000 metų iki TL.
(81) Laikotarpiu nuo 1996 iki 1998 metų, nepaisant didėjančio importo iš Indijos, Bendrijos pramonė vėl palankiai vystėsi, kadangi besiplečiančioje Bendrijos rinkoje buvo atstatyta sąžininga prekyba, įvedus antidempingo muitus įvairių šalių kilmės PTS importui (žr. toliau). Tačiau nuo 1999 metų Bendrijos pramonės finansinė padėtis ypač pablogėjo. Kaip paaiškinta pirmiau, pardavimų apimtis ir kainos pradėjo mažėti, o tai turėjo didelės įtakos pelningumui, investicijų grąžai bei pinigų srautui. Tai sutapo su laikotarpiu, kai Indijos kainos smarkiai sumažėjo, o importo apimtis pradėjo smarkiai didėti, t. y. laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL importo apimtis padidėjo dvigubai.
3. Visų kitų žinomų veiksnių poveikis
Kitų trečiųjų šalių kilmės importas
(82) Kadangi nė vienas suinteresuotas asmuo nepateikė papildomos informacijos arba pastabų, patvirtinama išvada, padaryta laikinojo reglamento 121 konstatuojamojoje dalyje, kad Indonezijos ir Taivanio kilmės importas taip pat galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtų nuostolių per TL.
(83) Labai tikėtina, kad šioje labai skaidrioje rinkoje didelis žemų kainų PTS importas iš bet kurios kilmės šalies padarys tokių nuostolių Bendrijos pramonei, kurie gali būti laikoma esminiais. Jeigu importo iš Indijos poveikis būtų prilygintas importo iš Indonezijos ir Taivanio poveikiui, reikėtų atsižvelgti į didžiulį importo iš Indijos padidėjimą nuo 1999 metų iki TL, tiek absoliučia, tiek ir sąlygine prasme, bei į Indijos vidutinę importo kainą per TL, kuri vidutiniškai buvo žemesnė už Indonezijos ir Taivanio importo kainas, visų pirma įvertinant tai, kad šiam importui iš dalies buvo taikomi antidempingo muitai. Esant šioms aplinkybėms galima daryti išvadą, kad Indijos importo poveikis tikrai buvo ne mažiau svarbus kaip Indonezijos ir Taivanio importo poveikis ir todėl buvo tikras bei svarbus ryšys tarp importo iš Indijos ir pavojingos Bendrijos pramonės padėties.
(84) Kalbant apie importą iš likusių trečiųjų šalių, nesant jokių pastabų taip pat patvirtinama laikinoji išvada, kad negalima laikyti, jog šis importas turėjo žalingo poveikio Bendrijos pramonei.
Nesubsidijuotas importas
(85) Atsižvelgdama į tai, kad buvo nustatyta, kad subsidijų suma, nustatyta vienam iš Indijos eksportuojančių gamintojų, buvo mažesnė už de minimis slenkstį, Komisija išnagrinėjo, ar šis importas irgi padarė nuostolių Bendrijos pramonei. Atliekant analogišką antidempingo nagrinėjimą dėl Indijos kilmės PTS importo buvo galutinai padaryta išvada (nuoroda į galutinį antidempingo reglamentą), kad šio konkretaus Indijos gamintojo, kaip ir kitų, importas buvo dempingo kaina ir padarė nuostolių Bendrijos pramonei. Tačiau tai neturi įtakos išvadai, kad subsidijuotas importas iš Indijos padarė nuostolių Bendrijos pramonei.
Kiti Bendrijos gamintojai
(86) Remiantis tam tikrų bendrovių gauta ir skunde nurodyta informacija, toliau pateikiamoje lentelėje parodyta kitų Bendrijos gamintojų pardavimų apimties ir rinkos dalies raida.
| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL |
Pardavimų apimtis (tonomis) | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 |
Rinkos dalis | 47,0 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % |
(87) Šie duomenys rodo, kad kitų Bendrijos gamintojų PTS pardavimų apimtis nuo 1996 metų iki TL smarkiai sumažėjo absoliučia ir santykine prasme. Be to, reikėtų priminti, kad didelė šių Bendrijos gamintojų dalis iš tikrųjų buvo tarp pradinių skundo pateikėjų. Dėl išteklių stokos šios bendrovės negalėjo visiškai bendradarbiauti atliekant šį tyrimą, bet visiškai rėmė nagrinėjimą ir visiškai arba iš dalies bendradarbiavo kituose panašiuose pastaruosiuose nagrinėjimuose.
(88) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai neprisidėjo prie Bendrijos pramonės patirtų nuostolių per TL.
Bendrijos pramonės investicijos
(89) Kai kurie suinteresuoti asmenys teigė, kad didelės Bendrijos pramonės investicijos nagrinėjamu laikotarpiu iš tikrųjų taip pat prisidėjo prie jos finansinės padėties pablogėjimo.
(90) Kaip jau buvo paaiškinta anksčiau, Bendrijos pramonės investicijos buvo susijusios su jos gamybos pajėgumų didinimu. Pirmasis pajėgumų didinimas buvo atliktas tada, kai suvartojimas Bendrijoje plėtėsi, nuo 1996 iki 1998 metų. Todėl Bendrijos pramonė padidino savo gamybos apimtis ir taip pat galėjo didinti pardavimų apimtis kartu su Bendrijos rinkos didėjimu. Atsižvelgdama į šiuos teigiamus poslinkius, Bendrijos pramonė padidino savo gamybos pajėgumus antrą kartą nuo 1999 metų iki TL. Padidinimas sudarė apie 10000 tonų. Tačiau šį kartą Bendrijos pramonė negalėjo padidinti savo gamybos ir pardavimų apimties, kad galėtų išnaudoti naujai įdiegtus pajėgumus ir todėl pajėgumų išnaudojimo koeficientas smarkiai sumažėjo. Kadangi PTS pramonėje reikia daug kapitalo ir atitinkamai fiksuotos sąnaudos yra didelės, gamybos ir pardavimų apimties sumažėjimas nuo 1999 metų iki TL turėjo tiesioginio neigiamo poveikio Bendrijos pramonės finansinei padėčiai. Reikia pastebėti, kad tuo pačiu laikotarpiu pagrindinės žaliavos kaina išliko stabili.
(91) Todėl pajėgumų padidinimas nuo 1999 metų iki TL iš tikrųjų turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonės finansinei padėčiai. Taip atsitiko todėl, kad tai sutapo su Bendrijos pramonės gamybos ir pardavimų apimties sumažėjimu. Tačiau pastarasis sumažėjimas atsirado dėl PTS importo iš Indijos spaudimo Bendrijos rinkai. Nepaisant to, kad suvartojimas Bendrijoje laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL sumažėjo apie 14000 tonų, per tą patį laikotarpį PTS importo iš Indijos apimtis padidėjo maždaug 10000 tonų dėl agresyvaus kainų elgesio. Iš tikrųjų PTS importo iš Indijos kainos smarkiai numušinėjo Bendrijos pramonės kainas per TL, o atitinkama importo apimtis padidėjo tiek, kad Bendrijos pramonė nebegalėjo didinti ar net riboti savo mažėjančias pardavimų ir gamybos apimtis, siekdama sumažinti įdiegtų per didelių pajėgumų neigiamą poveikį.
(92) Laikoma, kad, jeigu su investicijomis ir todėl su įdiegtų pajėgumų padidinimu susijusios sąnaudos iš tikrųjų turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonei laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL, šį poveikį pablogino tai, kad Bendrijos pramonei teko mažinti pardavimus, gamybos apimtį ir pardavimo kainas. Taip buvo dėl pigaus importo iš Indijos, kurio apimtis per tą patį laikotarpį, kai bendras Bendrijos vartojimas sumažėjo, padidėjo daugiau kaip du kartus, spaudimo.
(93) Todėl akivaizdu, kad Bendrijos pramonė būtų galėjusi išlaikyti savo pardavimo kainas 1998 metų lygyje ir padidinti savo gamybos ir pardavimų apimtis, jeigu nebūtų buvę subsidijuoto importo iš Indijos. Tada taip pat būtų atsiradusios masto ekonomijos ir, esant sąžiningos prekybos sąlygoms, Bendrijos pramonė būtų galėjusi padengti daugumą, jeigu ne visas papildomas fiksuotas sąnaudas, susijusias su jos investicijomis.
Paklausos sumažėjimas
(94) Nors nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos vartojimas apskritai padidėjo, laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL jis sumažėjo. Nepaisant to, kad ši mažėjimo tendencija sutapo su Bendrijos pramonės pardavimų apimties mažėjimu, visų pirma reikia pastebėti, kad Bendrijos pramonės pardavimų apimtis proporcingai sumažėjo daugiau nei Bendrijos vartojimas. Antra, tuo pačiu laikotarpiu Indijos kilmės importo padaugėjo daugiau kaip dvigubai. Todėl, nors ir negalima atmesti to, kad šis paklausos sumažėjimas turėjo žalingo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai, šis poveikis turėtų būti laikomas nežymiu, lyginant su subsidijuoto importo poveikiu.
Pasaulinis ekonomikos nuosmukis
(95) Indijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad Bendrijos pramonė patyrė nuostolių dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio nuo 2000 metų pabaigos ir kad į tai reikia atsižvelgti ir įvertinti analizuojant priežastinius ryšius.
(96) Visų pirma reikia pastebėti, kad pirmiau pateikta analizė rodo, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis pradėjo blogėti dar iki 2000 metų pabaigos. Antra, esant pasauliniam ekonomikos nuosmukiui, galima tikėtis, kad visi Bendrijos ūkio subjektai būtų paveikti panašiai. Tačiau tuo metu, kai buvo nuosmukis rinkoje, Indijos eksportuojantiems gamintojams pavyko smarkiai padidinti savo pardavimų apimtį Bendrijoje. Kaip jau buvo paaiškinta anksčiau, Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo proporcingai daugiau nei suvartojimas Bendrijoje. Be to, pasaulinio nuosmukio poveikis jau atsispindi anksčiau minėtame paklausos sumažėjime.
(97) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, net jeigu ir negalima atmesti, kad ekonominis nuosmukis turėjo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai, daroma išvada, kad jis buvo nežymus, lyginant su subsidijuoto importo poveikiu kainų smukimui.
Bendrijos pramonės eksporto veikla
(98) Indijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad Bendrijos pramonė prarado rinkos dalį dėl to, kad ji pasirinko pardavimus eksportui, o ne vietinius pardavimus. Bendrijos pramonės eksporto apimties padidėjimas rodo, kad ji yra konkurencinga tose rinkose, kuriose dominuoja sąžininga prekyba. Taip pat reikėtų priminti, kad, nors nagrinėjamu laikotarpiu eksporto apimtis padidėjo keturis kartus, ji išliko nedidelė, lyginant su bendrais Bendrijos pramonės pardavimais. Galiausiai pastebima, kad Bendrijos pramonės pelningumas nustatomas tik pagal jos pardavimus Bendrijos rinkoje. Kadangi daugiau pastabų pagal šias antraštes pateikta nebuvo, patvirtinamos išvados, pateiktos laikinojo reglamento 126-127 konstatuojamosiose dalyse.
Žaliavos kaina
(99) Šiuo klausimu nebuvo gauta jokių pastabų ir todėl patvirtinamos išvados, pateiktos laikinojo reglamento 123-125 konstatuojamosiose dalyse, kad Bendrijos pramonės žaliavos kaina negali būti atsakinga už Bendrijos pramonės patirtus nuostolius.
Kiti suinteresuotų asmenų pateikti argumentai
(100) Indijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad gamybos apimties sumažėjimas per TL turėtų būti aiškinamas sąmoningu vieno iš dviejų Bendrijos gamintojų, sudarančių Bendrijos pramonę, gamyklos uždarymu. Tačiau tyrimas parodė, kad per TL nebuvo uždaryta jokia gamykla. Atitinkamas gamintojas patvirtino, kad gamykla nebuvo uždaryta ir kad gamybos apimtis per TL sumažėjo todėl, kad Bendrijos rinkoje padaugėjo pigių PTS. Todėl argumentas buvo atmestas.
4. Išvada dėl priežastinių ryšių
(101) Užbaigiant patvirtinama, kad subsidijuotas importas turėjo žalingo poveikio Bendrijos pramonei, visų pirma laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL, ir susidarė padėtis, kuriai būdinga pardavimų apimties mažėjimas, sumažėjusios pardavimo kainos, rinkos dalies praradimas ir smarkus finansinės padėties pablogėjimas, visų pirma pelningumo ir investicijų grąžos prasme. Iš tikrųjų tuo pačiu laikotarpiu Indijos importo apimtis smarkiai padidėjo tiek absoliučia prasme, tiek ir santykinai, ir buvo nustatyta, kad tokio importo kainos smarkiai numušinėjo Bendrijos pramonės kainą.
(102) Buvo išnagrinėti šie žinomi veiksniai: kitų trečiųjų šalių kilmės importas, kitų Bendrijos gamintojų pardavimai, Bendrijos pramonės investicijos, paklausos sumažėjimas, pasaulinis ekonomikos nuosmukis, žaliavos kaina ir Bendrijos pramonės eksporto veikla. Buvo nustatyta, kad kai kurie iš šių veiksnių taip pat turėjo žalingo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai. Šių veiksnių poveikis pablogino smarkų neigiamą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, sukeltą Indijos kilmės importo antplūdžio, kuris, atskirai imant, taip pat padarė esminių nuostolių Bendrijos pramonei.
(103) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurioje buvo tinkamai pažymėtas ir atskirtas kiekvieno žinomo veiksnio poveikis, o jų poveikis Bendrijos pramonės padėčiai atskirtas nuo subsidijuoto importo žalingo poveikio, bei užtikrinus, kad kitų veiksnių padaryti nuostoliai nepriskiriami prie subsidijuoto importo padarytų nuostolių, yra patvirtinama, kad šių kitų veiksnių poveikis nebuvo toks, kad galėtų pakeisti tai, kad tarp subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės patirtų esminių nuostolių egzistuoja tikras ir stiprus priežasties ir pasekmės rysy.
H. BENDRIJOS INTERESAS
(104) Atsižvelgiant į įvykius, kurie vyko po laikinųjų išvadų nustatymo, t. y. Dupont SA gamyklos uždarymą, buvo iš naujo išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo subsidijavimo, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad Bendrijai būtų nenaudinga įvesti galutines išlyginamąsias priemones.
1. Bendrijos pramonė ir kiti Bendrijos gamintojai
(105) Kaip buvo paaiškinta laikinajame reglamente, nėra jokio pagrindo abejoti Bendrijos pramonės gyvybingumu ir konkurencingumu tuomet, kai yra taikomos įprastos rinkos sąlygos. Tačiau faktai parodė, kad, nesant sąžiningų prekybos sąlygų, kyla didžiulis pavojus Bendrijos pramonės egzistavimui. Iš tikrųjų nesąžininga prekyba Bendrijos rinkoje jau privertė uždaryti Dupont SA, kuri negalėjo išlikti dabartinėje nepalankioje rinkos padėtyje. Jeigu priemonės nebus įvestos, negalima atmesti galimybės, kad kiti Bendrijos gamintojai bus priversti padaryti tą patį.
(106) Reikėtų priminti, kad, nepaisant to, kad tik du Bendrijos gamintojai galėjo bendradarbiauti atliekant tyrimą, nagrinėjimą visiškai parėmė Bendrijos gamintojai, sudarantys apie 75 % Bendrijos gamybos. Kaip jau buvo paaiškinta pirmiau, kitų Bendrijos gamintojų rinkos dalis ir pardavimų apimtis Bendrijos rinkoje taip pat sumažėjo.
(107) Todėl patvirtinamos laikinosios išvados, kad priemonių įvedimas atitiktų Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų interesus.
2. Importuotojai
(108) Laikinajame etape nebuvo gauta atsakymų nė iš vieno importuotojo arba prekybininko. Laikinajame reglamente buvo padaryta išvada, kad priemonių įvedimas iš esmės nepakeis jų padėties.
(109) Kadangi įvedus laikinąsias priemones suinteresuoti asmenys papildomų pastabų nepateikė, patvirtinamos pirmiau nurodytos išvados.
3. Žaliavos tiekėjai
(110) Kadangi nebuvo pateikta jokių pastabų, patvirtinama laikinoji išvada, kad priemonių įvedimas atitinka tiekėjų pramonės interesus.
4. Vartotojai
(111) Laikinuoju etapu bendradarbiavo tik vienas vartotojas. Kadangi įvedus laikinąsias priemones nebuvo gauta jokių pastabų arba reakcijos, patvirtinama išvada, kad priemonių įvedimas nepakenks vartotojų gyvybiškumui ir konkurencingumui.
5. Išvada
(112) Išlyginamųjų priemonių neįvedimas sudarytų rimtą pavojų Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų išlikimui. Tą patvirtina faktas, kad dėl Bendrijos rinkoje įsivyravusių nesąžiningos prekybos sąlygų vienam Bendrijos gamintojui neseniai teko uždaryti savo gamyklą Bendrijoje.
(113) Priešingai, jeigu galutinės priemonės nebus įvestos, nuolatinis Bendrijos pramonės pelningumo mažėjimas, nustatytas nagrinėjamu laikotarpiu, ir toliau kels pavojų ir atsiras rizika, kad Bendrijoje bus toliau uždarinėjamos PTS gamyklos.
(114) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių neįvesti galutinių išlyginamųjų priemoni.
I. GALUTINĖ VEIKSMŲ EIGA
(115) Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl subsidijų, nuostolių, priežastinių ryšių ir Bendrijos intereso, manoma, kad reikėtų imtis galutinių išlyginamųjų priemonių, kad būtų užkirstas kelias tolimesniems nuostoliams Bendrijos pramonei dėl subsidijuoto importo iš Indijos.
1. Nuostolių pašalinimo lygis
(116) Siekiant nustatyti galutinai įvedamų priemonių lygį patvirtinama, kad subsidijuoto importo kainos turėtų būti padidintos iki nežalingo lygio.
(117) Indijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad pelno lygis, kuris buvo naudojamas nežalingai kainai apskaičiuoti, buvo pasirinktas pasirenkamai, kadangi jis buvo pagrįstas didžiausia pelno riba, nustatyta nagrinėjamu laikotarpiu.
(118) Reikėtų priminti, kad pelno lygis, naudojamas nežalingai kainai apskaičiuoti, turėtų atitikti tokį lygį, kurį Bendrijos pramonė gali pagrįstai tikėtis pasiekti nesant nuostolingo dempingo. Buvo laikoma, kad 1998 metai buvo pasirinkti pagrįstai, nes buvo laikoma, kad tais metais importas iš Indijos dar neturėjo nepalankaus poveikio Bendrijos pramonės kainoms ir kad importo iš šalių, kurioms taikomos priemonės, lygis jau buvo pasiekęs panašų į tą, kuris dominavo per TL. Tai, kad vieną Bendrijos gamintoją teko išbraukti iš Bendrijos pramonės apibrėžimo ir todėl nagrinėjamu laikotarpiu buvo nustatyti nauji pelningumo duomenys, nekeičia laikinųjų išvadų, kad tokia pramonė sąžiningomis rinkos sąlygomis galėtų pagrįstai tikėtis pasiekti 8 % pelno lygį nesant importo dempingo kaina ir subsidijuoto importo.
(119) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama metodika, kuri buvo naudojama nuostolių pašalinimo lygiui nustatyti, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 155-157 konstatuojamosiose dalyse.
(120) Kaip ir pirmiau kainų numušimo skirtumo atveju, nuostolių skirtumas buvo atitinkamai patikrintas ir pakeistas.
2. Muito forma ir dydis
(121) Kadangi buvo nustatyta, kad subsidijų sumos buvo mažesnės už nuostolių pašalinimo skirtumą, įvedamos galutinio kompensacinio muito normos turėtų atitikti nustatytas subsidijų sumas, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalyje.
Indo Rama Synthetics Limited | 4,1 % |
Reliance Industries Limited | 0 % |
Welspun Syntex Limited | 9,1 % |
Į pavyzdį neįtraukti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai | 5,2 % |
Visos kitos bendrovės | 9,1 % |
(122) Atskirų bendrovių kompensacinio muito normos, nurodytos šiame reglamente, buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis, todėl jos atspindi padėtį, nustatytą šio tyrimo metu šių bendrovių atžvilgiu. Todėl šios muito normos (skirtingai nei visos šalies muitas, taikomas "visoms kitoms bendrovėms") taikomos tik gaminių, kurių kilmės šalis yra nagrinėjama šalis ir kuriuos pagamino bendrovės ir todėl konkretūs nurodyti juridiniai asmenys, importui. Importuoti gaminiai, kuriuos pagamino bet kuri kita bendrovė, konkrečiai nenurodyta šio reglamento vykdomojoje dalyje savo pavadinimu ir adresu, įskaitant su konkrečiai išvardytais subjektais susijusius subjektus, negali pasinaudoti šiomis normomis ir joms taikoma "visoms kitoms bendrovėms" skirta muito norma.
(123) Bet kuris reikalavimas taikyti šias atskirų bendrovių kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos arba pardavimų subjektus) turėtų būti nedelsiant adresuojami Komisijai [4] su visa reikiama informacija, visų pirma apie pasikeitimus bendrovės veikloje, susijusius su gamyba, vidinius pardavimus ir pardavimus eksportui, susijusius su, pvz., tuo pavadinimo pasikeitimu arba tuo pasikeitimu gamybos ir pardavimų subjektuose. Komisija, prireikus pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai pakeis reglamentą, atnaujindama sąrašą bendrovių, kurioms taikomos atskiros muito NORMOS.
J. LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS
(124) Atsižvelgiant į kompensuotinų subsidijų sumą, nustatytą eksportuojantiems gamintojams, ir atsižvelgiant į Bendrijos pramonei padarytų nuostolių rimtumą, laikoma, kad būtina galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinuoju kompensaciniu muitu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1411/2002, iki įvedamo galutinio muito normos lygio arba laikinojo muito normos, jeigu pastaroji buvo mažesnė, lygio,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Poliesterio tekstūruotųjų gijinių siūlų (PTS), klasifikuojamų KN kodu 54023302, kurių kilmės šalis Indija, importui įvedamas galutinis kompensacinis muitas.
2. Galutinio kompensacinio muito, taikomo gaminių, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, grynai franko Bendrijos siena kainai iki muito, norma yra lygi:
Bendrovė | Muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas |
Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 5,2 % | A 388 |
Indo Rama Synthetics Limited 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India | 4,1 % | A 389 |
Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 5,2 % | A 390 |
Modern Petrofils NH Nr. 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 5,2 % | A 391 |
Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 5,2 % | A 392 |
Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 5,2 % | A 393 |
Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India | 0,0 % | A 394 |
Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 5,2 % | A 395 |
Supertex Industried Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Stree, Mumbai 400 002, India | 5,2 % | A 396 |
Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 9,1 % | A 397 |
Visos kitos bendrovės | 9,1 % | A 999 |
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų mokesčių.
2 straipsnis
Sumos, užtikrintos pagal laikinąjį kompensacinį muitą, įvestą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1411/2002 Indijos kilmės PTS importui, surenkamos taikant galutinai įvesto muito normą arba laikinojo muito normą, jeigu pastaroji buvo mažesnė. Gautos sumos, kurios viršija galutinę kompensacinio muito normą, grąžinamos.
3 straipsnis
Antisubsidijavimo nagrinėjimas dėl Indonezijos kilmės PTS importo nutraukiamas.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2002 m. lapkričio 26 d.