TARYBOS SPRENDIMAS
2010 m. sausio 19 d.
dėl perviršinio deficito Slovėnijoje
(2010/289/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 6 dalį kartu su 126 straipsnio 13 dalimi ir 136 straipsniu,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Slovėnijos pastabas,
kadangi:
(1)
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito.
(2)
Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai - priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.
(3)
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnyje numatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri paaiškinta 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1) (kuris yra Stabilumo ir augimo pakto sudedamoji dalis), numatyta priimti sprendimą dėl perviršinio deficito. Reglamente (EB) Nr. 1467/97 taip pat yra nuostatos, numatančios Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio, kuris tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsniu, įgyvendinimą. Prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtame Protokole dėl perviršinio deficito procedūros nustatomos papildomos nuostatos, susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 (2) nustatytos išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su to protokolo nuostatų taikymu.
(4)
2005 m. Stabilumo ir augimo pakto reforma siekta stiprinti jo veiksmingumą ir ekonominius pagrindus bei užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Ja buvo siekiama užtikrinti, kad visuose perviršinio deficito procedūros (PDP) etapuose būtų visų pirma visiškai atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai atkurti patikimą biudžeto būklę atsižvelgiant į ekonominę padėtį.
(5)
Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 5 dalyje, kuri tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 5 dalimi, reikalaujama, kad Komisija pateiktų Tarybai nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas. Atsižvelgusi į savo pranešimą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 3 dalį, kuri tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 3 dalimi, ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal EB sutarties 104 straipsnio 4 dalį, kuri tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 4 dalimi, Komisija padarė išvadą, kad Slovėnijoje susidarė perviršinis deficitas. Todėl 2009 m. lapkričio 11 d. Komisija pateikė Tarybai tokią nuomonę dėl Slovėnijos (3).
(6)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, turėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti visas pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Slovėnijos atveju, atlikus tokį nuodugnų vertinimą, daromos šiame sprendime pateikiamos išvados.
(7)
2009 m. spalio mėn. Slovėnijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, valdžios sektoriaus deficitas Slovėnijoje, kaip planuojama, 2009 m. sieks 5,9 % BVP, taigi bus didesnis už 3 % BVP pamatinę vertę, o ne jai artimas. Planuojamas pamatinės vertės viršijimas gali būti laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma jis, be kita ko, susidarė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Nuo 2007 iki 2008 m. perpus sumažėjęs realiojo BVP augimas 2009 m., kaip numatoma Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje, bus itin neigiamas (- 7,4 %). Nors Slovėnijos biudžeto rezultatai netolimoje praeityje, kai ekonominės sąlygos tebebuvo palankios, buvo geri, ir tai lėmė didesnis, negu numatyta biudžete, pajamų augimas, biudžeto vykdymas pasižymėjo išlaidų perviršiais. Be to, planuojamas pamatinės vertės viršijimas negali būti laikomas laikinu, nes pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, darant prielaidą, kad politika nesikeis, deficitas padidės nuo 6,3 % BVP 2009 m. iki maždaug 7 % BVP 2011 m., o realusis BVP, kaip prognozuojama, atsigaus ir nuosaikiai augs. Darant šią prielaidą atsižvelgiama į tai, kad pagal valdžios sektoriaus planus daugumos specialiųjų priemonių, kurios yra susijusios su krize pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą ir kurių bendras poveikis 2009 m. sudaro beveik 1¼ % BVP, 2010 ir 2011 m. bus laipsniškai atsisakoma. Sutartyje nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas.
(8)
2009 m. spalio mėn. Slovėnijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, bendroji valstybės skola tebėra gerokai mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę ir planuojama, kad 2009 m. ji sudarys 34,2 % BVP. Pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę iki 2011 m. skolos santykis dar padidės - iki maždaug 48 % BVP, - jeigu politika nebus keičiama.
(9)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalį, priimant Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 6 dalį, į svarbius veiksnius galima atsižvelgti tik tuomet, jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos sąlygos - deficitas išlieka artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis yra laikinas. Slovėnijos atveju ši dviguba sąlyga nėra įvykdyta. Todėl priimant šį sprendimą į svarbius veiksnius neatsižvelgiama,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus nuodugnų vertinimą nustatyta, kad Slovėnijoje yra susidaręs perviršinis deficitas.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 19 d.