KOMISIJOS SPRENDIMAS
2009 m. rugsėjo 23 d.
dėl pagalbos, kurią Lenkija ketina suteikti įmonei „Dell Products“ Sp. z o.o. (Lenkija) C 46/08 (ex N 775/07)
(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 6868)
(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2010/54/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (1),
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal nurodytas nuostatas (2) ir atsižvelgusi į tas pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2007 m. liepos 6 d. elektroniniu laišku Lenkija perdavė Komisijai išankstinį pranešimą dėl pirmiau minėtos pagalbos priemonės. 2007 m. rugpjūčio 2 d. įvyko susitikimas su Lenkijos valdžios institucijomis.
(2)
2007 m. gruodžio 24 d. elektroniniu laišku Lenkija pranešė Komisijai pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį apie savo ketinimą įmonei „Dell Products Poland“ Sp. z o. o. suteikti pagalbą. Klausimas užregistruotas N 775/07.
(3)
2008 m. vasario 15 d., birželio 2 d. ir spalio 3 d. raštuose Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Lenkijos valdžios institucijos perdavė 2008 m. balandžio 18 d., liepos 1 d., rugpjūčio 1 d., rugpjūčio 6 d., lapkričio 17 d. ir gruodžio 9 d. raštuose. 2008 m. kovo 5 d., birželio 26 d. ir lapkričio 19 d. įvyko susitikimai su Lenkijos valdžios institucijomis.
(4)
2008 m. gruodžio 10 d. rašte Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti procedūrą dėl pagalbos suteikimo pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. 2009 m. vasario18 d. rašte Lenkija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.
(5)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.
(6)
Komisija gavo ponios Kathy Sinnott, Europos Parlamento narės (2009 m. vasario 24 d. raštas), įmonės „Hewlett-Packard“ (HP), įmonės „Dell“ konkurentės (2009 m. vasario 24 d. raštas), ir kitos konkuruojančios įmonės (4) (2009 m. kovo 2 d. ir 12 d. raštai) pastabas.
(7)
2009 m. kovo 24 d. ir balandžio 2 d. raštais Komisija perdavė Lenkijai šias pastabas, suteikdama galimybę pateikti savo nuomonę. Komisija gavo Lenkijos pastabas 2009 m. balandžio 22 d. raštu.
(8)
2009 m. gegužės 25 d. raštu bei 2009 m. birželio 17 d. ir liepos 8 d. raštuose, persiųstuose elektroniniu paštu, Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Lenkija perdavė 2009 m. birželio 10 d. raštu ir 2009 m. birželio 22 d., liepos 13 d. ir rugpjūčio 10 d. raštais, persiųstais elektroniniu paštu.
2. IŠSAMUS PAGALBOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS
2.1. Pagalbos gavėja
(9)
Pagalbos gavėja - įmonė „Dell Products“ (Lenkija) Sp. z o.o. (toliau - „Dell Polska“ (5), kurios visos nuosavybės teisės priklauso įmonei „Dell Inc.“ (JAV), per „Dell Global BV“ (Nyderlandai), turinčią 99,9 % akcijų ir „Dell International Holdings VIII BV“ (Nyderlandai), turinčią 0,1 % akcijų.
2.2. Investicinis projektas
(10)
Lenkija ketina paremti ūkio plėtrą Lodzės vaivadijoje, pripažindama įmonei „Dell Polska“ regioninę investicinę pagalbą, skirtą investiciniam projektui Lodzės specialiojoje ekonominėje zonoje (SEZ) įgyvendinti.
(11)
Lodzės vaivadija - tai regionas, patiriantis socialinių ir ekonominių sunkumų ir remiamas pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą; standartinės regioninės pagalbos, taikomos didelėms įmonėms, ribos siekia 50 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE) pagal Lenkijai patvirtintą 2007-2013 m. regioninės pagalbos žemėlapį (6).
(12)
Investiciniu projektu siekiama įkurti naują gamyklą, gaminančią asmeninius kompiuterius (stalinius ir skreitinius) ir serverius (7). Darbai pradėti 2007 m.; iki 2012 m. pabaigos planuojama projektą pabaigti.
(13)
Projektas leistų sukurti maždaug 1 200 darbo vietų, kurių skaičių galima būtų padidinti iki 3 000, tai turėtų teigiamos įtakos regiono ir šalies ūkiui. Visų pirma numatoma, kad tolesnės netiesioginės investicijos regione, vykdomos „Dell Polska“ tiekėjų, sieks maždaug 53 mln. EUR, tai pritrauks kitų investuotojų, gamintojų bei subrangovų ir padės kurti darbo vietas ir skatinti ekonominę plėtrą.
(14)
Investicinio projekto bendros tinkamos finansuoti išlaidos siekia 793 603 000 PLN nominaliąja verte (189 578 180 EUR einamąja verte) (8). Tinkamos finansuoti išlaidos apskaičiuotos remiantis investicinėmis sąnaudomis. Tinkamų finansuoti išlaidų paskirstymas pagal metus pateikiamas lentelėje.
Tinkamos finansuoti išlaidos (mln. PLN, nominaliąja verte)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Iš viso
[…] (9)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
793,603
2.3. Pagalba
(15)
Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad „Dell“ paraišką dėl pagalbos pateikė 2006 m. gegužės mėn. 2006 m. rugsėjo 19 d. Lenkijos valdžios institucijos su „Dell“ pasirašė susitarimo memorandumą, kuriame nustatytos pagalbos teikimo sąlygos. 2006 m. lapkričio 13 d. rašte Lenkijos ūkio ministerija pažymėjo, kad minėtas memorandumas tai ketinimų protokolas, kuriuo patvirtinama, kad pagalbai suteikti reikalingas Komisijos sutikimas.
(16)
Bendra pagalbos suma, kurią Lenkija ketina suteikti (10) įmonei „Dell Polska“, yra 54,5 mln. EUR nominaliąja verte, t. y. 216 365 000 PLN nominaliąja verte, apskaičiuojant pagal valiutos kursą nurodytą tame pačiame dokumente (11), tai atitinka 27,81 % (12) BSE pagalbos intensyvumo einamąja verte. Bendrą pagalbos sumą sudaro (žr. toliau esančią lentelę):
-
pagalba, apie kurią pranešta, apimanti įvairias vienkartinės paramos formas, siekia 159,92 mln. PLN nominaliosios vertės sumą, kurią sudaro:
a)
subsidija pradinei investicijai - 94,64 mln. PLN nominaliąja verte;
b)
subsidija naujų darbo vietų kūrimui - 54,08 mln. PLN nominaliąja verte;
c)
55 % valdymo mokesčių, kuriuos „Dell Polska“ turi sumokėti Lodzės SEZ per 2007-2017 m., sumažinimas, tai atitinka 6,2 mln. PLN nominaliąja verte;
d)
išlaidos, susijusios su energetikos linijos perkėlimu už „Dell Polska“ sklypo ribų, siekiančios 5 mln. PLN nominaliąja verte,
-
atleidimas nuo mokesčių taikomas paramos programoms, diegiamoms pagal 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1628/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (13), siekia 56,445 mln. PLN sumą nominaliąja verte, kurią sudaro:
a)
atleidimas nuo juridinių asmenų pajamų mokesčio 2008-2018 m. (suteiktas pagal pagalbos schemą XR 98/07 (14) - maksimali suma nominaliąja verte - 46,945 mln. PLN;
b)
atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio 2008-2018 m. (suteiktas pagal pagalbos schemą XR 164/07 (15) - 9,5 mln. PLN nominaliąja verte.
Bendra pagalbos suma (mln. PLN, nominaliąja verte)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
Iš viso
Subsidija pradinėms investicijoms
-
-
58,91
7,94
5,96
21,83
-
-
-
-
-
94,64
Subsidija darbo vietų kūrimui
-
-
23,27
10,26
20,55
-
-
-
-
-
-
54,08
SEZ valdymo mokesčių sumažinimas
-
-
1,4
0,6
0,6
0,6
0,6
0,6
0,6
0,6
0,6
6,2
Energetikos linijos perkėlimas
-
-
5
-
-
-
-
-
-
-
-
5
Atleidimas nuo juridinių asmenų pajamų mokesčio (16)
:
:
:
:
:
:
:
:
:
:
:
46,945
Atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio
-
-
1,9
0,95
0,95
0,95
0,95
0,95
0,95
0,95
0,95
9,5
Iš viso
90,48
19,75
28,06
23,38
1,55
1,55
1,55
1,55
1,55
216,365
Pastabos. Visoms pagalbos formoms taikomas atleidimas nuo juridinių asmenų pajamų mokesčio.
(17)
Pagalba suteikiama su sąlyga, kad pagalbos gavėjas išlaikys pramonės įmonę tam tikroje teritorijoje mažiausiai penkerius metus nuo investicijų pabaigos ir išlaikys dėl investicijų sukurtas naujas darbo vietas mažiausiai trejus metus nuo pirmojo įdarbinimo tam tikrose pareigose dienos.
(18)
Lenkijos valdžios institucijos įsipareigojo nejungti finansinės pagalbos projektui su jokia kita finansine parama, kuri būtų išmokėta iš kitų šaltinių toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti.
(19)
Lenkijos valdžios institucijos įsipareigojo pateikti Komisijai galutinę išsamią ataskaitą su informacija apie išmokėtas pagalbos sumas, subsidijų sutarties vykdymą ir apie visus kitus investicinius projektus, vykdomus toje pačioje pramonės įmonėje per šešis mėnesius nuo paskutinės pagalbos dalies išmokėjimo.
3. SPRENDIMO PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ PRIEŽASTYS
(20)
Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (toliau - sprendimas pradėti procedūrą), Komisija išreiškė abejones dėl pagalbos atitikties 2007-2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (17) 68 punkto nuostatoms, (toliau - gairės).
(21)
Gairių 68 punktas:
„68.
Kai bendra pagalbos suma iš visų šaltinių sudaro daugiau nei 75 % didžiausios pagalbos sumos, kuri galėtų būti sutekta investiciniam projektui, kurio reikalavimus atitinkančios išlaidos yra 100 mln. EUR, pagal pagalbos suteikimo dieną galiojančią didelėms įmonėms aukščiausią standartinę ribą, nustatyta patvirtintame regioninės pagalbos žemėlapyje, ir kai:
a)
pagalbos gavėjo pardavimai sudaro daugiau kaip 25 % atitinkamo (-ų) produkto (-ų) atitinkamoje (-ose) rinkoje (-ose) prieš įgyvendinant investicijas arba įgyvendinus investicijas sudarys daugiau kaip 25 %; arba
b)
projekto sukurti gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, nebent vidutinis jo tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus yra didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis,
Komisija patvirtins regioninę investicinę pagalbą tik pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą išsamiai patikrinusi, ar pagalba yra reikalinga investicijų skatinimui ir ar pagalbos nauda yra didesnė nei konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai“.
(22)
Siekiant atlikti patikrinimą, numatytą gairių 68 punkto a ir b papunkčiuose, reikia apibrėžti atitinkamas produktų rinkas ir atitinkamas geografines produktų rinkas, su kuriomis susijęs projektas, t. y. stalinių kompiuterių, skreitinių kompiuterių ir serverių rinkas (18).
(23)
Pagal gairių 69 punktą reikia nustatyti atitinkamas produktų rinkas, kurioms priklauso kiekvienas iš šių produktų (19). Sprendime pradėti procedūrą (56, 57 ir 63 punktai) Komisija nurodė, kad stalinių bei skreitinių kompiuterių rinka ir serverių rinka yra atskiros produktų rinkos, kadangi šios dvi produktų grupės nėra pakeičiamos viena kita.
(24)
Siekdama patikrinti, ar projektas atitinka sąlygą, nustatytą gairių 68 punkto a papunktyje (toliau - rinkos dalies testas), Komisija atliko „Dell“ rinkos dalies analizę grupės lygmeniu prieš investicijas ir po investicijų atitinkamose rinkose. Kadangi projektas buvo pradėtas 2007 m., o jį baigti planuojama iki 2012 m. pabaigos, Komisija 2006 m. ir 2013 m. pasirinko kaip atskaitos metus (20).
3.1. Atitinkamos stalinių ir skreitinių kompiuterių produktų rinkos
(25)
Dėl stalinių ir skreitinių kompiuterių rinkos apibrėžties, Komisija sprendime pradėti procedūrą (61 punktas) pažymėjo stalinių kompiuterių ir skreitinių kompiuterių, kurių savybės, funkcijos ir paskirtis yra panašios, didelį kainų skirtumą. Komisija taip pat pastebėjo, kad kai keitimas vyksta visų pirma viena kryptimi (nuo stalinių kompiuterių prie skreitinių kompiuterių), tam tikra dalis klientų greičiau nepereis nuo vieno produkto prie kito. Komisija pažymėjo, kad gamybos ir pardavimo keitimas vieno produkto kitu gali sietis su didelėmis prisitaikymo sąnaudomis, atsižvelgiant į gamybos ir gamintojų vykdomo pardavimo operacijų struktūrą.
(26)
Dėl sąlygų nustatytų gairių 68 punkto b papunktyje (toliau - gamybos pajėgumų augimo testas), Komisija sprendime pradėti procedūrą (90 punktas) pastebėjo, kad projekto sukurti gamybos pajėgumai viršija 5 % Europos ekonominės erdvės (EEE) rinkos dydžio, skaičiavimui pasitelkiant kiekvieno šių trijų produktų tikrojo vartojimo duomenis (nurodytus, kaip pardavimo dydis) (žr. toliau esančią lentelę).
Projekto sukurti gamybos pajėgumai (EEE)
2007
2012
Asmeniniai kompiuteriai:
[0-1] %
[10-20] %
Staliniai kompiuteriai
0,0 %
[10-20] %
Skreitiniai kompiuteriai
[0-1] %
[10-20] %
Serveriai (visas sektorius):
0,0 %
[10-20] %
Šaltinis: IDC duomenys.
(27)
Dėl antrosios gamybos pajėgumų augimo testo dalies, Komisija sprendime pradėti procedūrą (95 ir 96 punktai) pastebėjo, kad stalinių kompiuterių (laikomų atskira produktų rinka) atveju metinis pardavimo augimo rodiklis 2001-2006 m. buvo neigiamas vertės atžvilgiu, taip pat daug žemesnis nei BVP augimas vertės atžvilgiu (21) (žr. toliau esančią lentelę).
Metiniai pardavimo augimo rodikliai (2001-2006, EEE)
Vienetai
Vertė (gamyklos pajamos)
Asmeniniai kompiuteriai:
11,02 %
4,10 %
Staliniai kompiuteriai
3,00 %
-4,00 %
Skreitiniai kompiuteriai
28,60 %
16,68 %
Serveriai (visas sektorius):
13,28 %
7,82 %
Ekonominės klasės serveriai
14,08 %
3,47 %
Šaltinis: IDC duomenys.
(28)
Be to, Komisija sprendime pradėti procedūrą (94 punktas) pažymėjo, kad jeigu staliniai kompiuteriai ir skreitiniai kompiuteriai laikomi viena produktų rinka, pagalbos priemonė viršija gairių 68 punkto b papunktyje nustatytų dviejų ribų.
(29)
Šiuo atžvilgiu Komisija sprendime pradėti procedūrą (62 ir 105 punktai) išreiškė abejonę, ar šio sprendimo tikslais stalinius kompiuterius ir skreitinius kompiuterius galima priskirti vienai atitinkamai rinkai.
3.2. Projekto sukurti gamybos pajėgumai
(30)
Sprendime pradėti procedūrą (98 ir 99 punktai), o vėliau oficialios tyrimo procedūros metu Komisija apsvarstė galimybę apriboti projekto sukurtus gamybos pajėgumus stalinių kompiuterių atveju iki 5 % EEE rinkos dydžio arba pripažinti, kad šis apribojimas gaunamas atsižvelgiant į bendrus pagalbos gavėjo gamybos pajėgumus EEE, o ne tik, kaip projekto sukurtų gamybos pajėgumų rezultatą, t. y. per projekto sukurtų gamybos pajėgumų subalansavimą kartu mažinant gamybos pajėgumus kitose valstybėse narėse.
(31)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones (99 ir 105 punktai) dėl to, ar reikia atsižvelgti į pasekmes, kai projekto sukurti gamybos pajėgumai įtakoja „Dell“ gamybos pajėgumus kaip visumą EEE, o ne tik į „Dell Polska“ pasiektą gamybos pajėgumų padidėjimą.
3.3. Augimo rodiklių apskaičiavimas pagal kiekybinius duomenis
(32)
Sprendime pradėti procedūrą (97 punktas) Komisija pažymėjo, kad iš esmės duomenys apie vertes padeda geriau nustatyti sektorius, pasižyminčius potencialia mažėjimo tendencija, tačiau augimo rodikliai, skaičiuojami pagal verčių duomenis gali tiksliai nerodyti santykinės išvystytų technologijų sektorių, kuriuose dėl stiprios konkurencijos ir technologinių pokyčių smarkiai mažinamos produktų kainos, dinamikos. Taip pat sprendime (100 punktas) Komisija pažymėjo, kad stalinių kompiuterių pardavimo vidutinių kainų kritimas, išreikštas verčių atžvilgiu, tai rinkos, kuri nuolat tobulėja kokybiškai ir į kurią įtraukiami nauji produktai, stiprumo rodiklis.
(33)
Todėl sprendime pradėti procedūrą (100 ir 105 punktai) Komisija išreiškė abejones, ar skaičiuojant atitinkamo produkto, įeinančio į investicinį projektą, augimo rodiklius, nustatytus gairių 68 punkto b papunktyje, galima remtis tik kiekybiniais duomenimis.
3.4. Serverių produktų rinkos nustatymas
(34)
Dėl serverių rinkos apibrėžties, sprendime pradėti procedūrą (65-67 punktai) Komisija, remdamasi savo ankstesniais sprendimais dėl susijungimų (22), pateikė pasiūlymą, taikyti segmentaciją pagal produktų klasę ir kainas, kuri leidžia skirti: i) masinę ekonominės klasės serverių rinką, apimančią visas sistemas, kurių vidutinė pardavimo kaina yra žemesnė nei 25 000 USD; ii) vidutinės klasės serverių rinką, skirtą įmonėms ir apimančią visas sistemas, kurių vidutinė pardavimo kaina yra nuo 25 000 USD ik 499 999 USD; iii) aukštesnės klasės serverių rinką, skirtą įmonėms ir apimančią visas sistemas, kurių vidutinė pardavimo kaina - 500 000 USD ir daugiau.
(35)
Tačiau sprendime pradėti procedūrą (69 punktas) Komisija taip pat pažymėjo, kad ankstesniais sprendimais dėl susijungimų (23) patvirtinta, jog serverius galima skirstyti pagal procesorių rūšis, ar jie atitinka x86, ar neatitinka. Vis dėlto savo sprendime pradėti procedūrą (70 punktas) Komisija pažymėjo, kad nors segmentacija pagal klases ir kainas neleidžia išryškinti visų konkurencinių santykių serverių rinkoje, kitos rinkos apibrėžtys gerokai mažiau atskleidžia rinkos dinamiką. Atsižvelgiant į tai, kad „Dell“ vykdo veiklą tik ekonominės klasės serverių segmente, Komisija sprendime pradėti procedūrą (68 punktas) pažymėjo, kad reikia atsižvelgti tik į šį segmentą.
(36)
Dėl rinkos dalies testo, sprendime pradėti procedūrą (83 punktas) Komisija pabrėžė, kad „Dell“ dalis asmeninių kompiuterių rinkoje prieš investicijas ir po jų visose galimose produktų rinkose ir atitinkamose geografinėse rinkose tiek kiekybiniu, tiek vertės atžvilgiu, neviršija 25 % (žr. toliau esančią lentelę).
„Dell“ dalis asmeninių kompiuterių rinkoje
2006
2012
Vienetai
Vertė
Vienetai
Vertė
Asmeniniai kompiuteriai - EEE:
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Staliniai kompiuteriai - EEE
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Skreitiniai kompiuteriai - EEE
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Asmeniniai kompiuteriai - visas pasaulis
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Staliniai kompiuteriai - visas pasaulis
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Skreitiniai kompiuteriai - visas pasaulis
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
[10-20] %
Pastaba. duomenys dėl EEE neapima Kipro, Estijos, Islandijos, Latvijos, Lichtenšteino, Lietuvos, Liuksemburgo ir Maltos.
Šaltinis: IDC duomenys, „Dell“ prognozės.
(37)
Kalbant apie serverius, jei taikomas serverių skirstymas į x86 ir ne x86, sprendime pradėti procedūrą (71 ir 86 punktai) Komisija nurodė, kad „Dell“ dalis serverių rinkoje viršija 25 % (24) pardavimo atitinkamo produkto atitinkamoje rinkoje prieš investicijas ar po jų, tik atsižvelgus į jos dalį x86 serverių segmente pasaulinėje rinkoje (žr. toliau esančią lentelę).
„Dell“ dalis x86 serverių rinkoje
Vienetai
Vertė (kliento pajamos)
Vertė (gamyklos pajamos)
2006
2012
2006
2012
2006
2012
EEE
[20-25] %
:
:
:
:
:
Visas pasaulis
[25-26] %
[25-28] %
[20-25] %
[20-25] %
[20-25] %
:
Šaltinis: IDC duomenys, „Dell“ prognozės.
(38)
Todėl sprendime pradėti procedūrą (72 ir 105 punktai) Komisija išreiškė abejones dėl to, ar serverių segmentacja pagal klases ir kainas yra tinkamas būdas rinkai apibrėžti.
3.5. Atitinkamos geografinės serverių rinkos
(39)
Pagal gairių 68 punktą atitinkama geografine rinka turėtų būti EEE (25).
(40)
Tačiau, kaip buvo pažymėta 37 konstatuojamojoje dalyje, jei taikomas serverių skirstymas į x86 ir ne x86 ir jeigu atitinkama geografine serverių rinka bus laikomas visas pasaulis, tai „Dell“ dalis x86 serverių rinkos segmente viršija 25 % (sprendimo pradėti procedūrą 71 ir 79-81 punktai).
(41)
Todėl sprendime pradėti procedūrą (78-81 ir 105 punktai) Komisija išreiškė abejones dėl to, ar geografine serverių rinka reikia pripažinti EEE, ar visą pasaulį.
(42)
Komisija sprendime pradėti procedūrą (108 punktas) nurodė, kad tuo atveju, kai remiantis informacija, pateikta oficialios tyrimo procedūros metu, negalima konstatuoti, ar pagalbos priemonė atitinka sąlygas, nustatytas gairių 68 punkte, reikia atlikti išsamų pagalbos priemonės vertinimą.
(43)
Dėl to Komisija paprašė Lenkijos pateikti pastabas ir visą informaciją, kuri padėtų įvertinti pagalbos priemonę, taip pat paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas (sprendimo pradėti procedūrą 107-109 punktai). Be šių pastabų Komisija ieškojo informacijos apie pagalbos tikslą, pagalbos priemonės tinkamumą, skatinamąjį poveikį, pagalbos proporcingumą, privačių investicijų išstūmimą ir apie įtaką prekybiniams mainams (sprendimo pradėti procedūrą 108 punktas).
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
4.1. Ponios Kathy Sinnott pastabos
(44)
Ponia Sinnott išreiškė nuogąstavimą dėl tariamo gamybinės veiklos perkėlimo iš Airijos į Lenkiją. Ji kritikavo faktą, kad Lenkijos valdžios institucijos turi galimybę suteikti pagalbą bendrovei „Dell“, kai tuo metu Airija tokos galimybės neturi.
4.2. HP pastabos
(45)
HP pateikė pastabas tik dėl stalinių bei skreitinių kompiuterių ir serverių atitinkamų rinkų apibrėžties.
4.2.1. Pastabos dėl atitinkamos stalinių ir skreitinių kompiuterių rinkos
(46)
HP laikosi nuomonės, kad atitinkama asmeninių kompiuterių rinka apima stalinių ir skreitinių kompiuterių (įskaitant internetinius kompiuterius ir mažuosius skreitinius kompiuterius), vartotojo darbo vietas ir terminalus, pvz., vadinamuosius mažafunkcius klientus (angl. thin client). HP mano, kad šie produktai grindžiami tokia pačia ar lygiaverte technologija, sudaryti iš panašių ar lygiaverčių dalių arba suteikia panašias galimybes, juose naudojamos tos pačios ar lygiavertės operacinės sistemos ir programinė įranga arba juos galima naudoti tais pačiais ar panašiais tikslais.
(47)
HP laikosi nuomonės, kad paklausos atžvilgiu stalinius ir skreitinius kompiuterius, aukščiausios klasės stalinius arba skreitinius kompiuterius ir vartotojo darbo vietas (stacionariąsias ar kilnojamąsias), stalinius arba skreitinius kompiuterius ir mažafunkcio kliento terminalus (stacionariuosius ar kilnojamuosius) galima laikyti pakeičiamais. HP mano, kad kiekvienu atveju šis pakeičiamumas nėra visiškas, tačiau esminis ir pakankamas, kad būtų galima apibrėžti rinką. Be to, HP laikosi nuomonės, kad visi mėginimai didinti skreitinių kompiuterių ar internetinių kompiuterių kainą, palyginti su stalinių kompiuterių kaina, arba atvirkščiai, paskatintų su tam tikru nepagrindinių klientų skaičiumi susijusios paklausos tokį pasikeitimą, kad paklausa sumažėtų daugiau nei padidėtų pajamos, kurios būtų gautos padidinus kainas.
(48)
HP laikosi nuomonės, kad pasiūlai taip pat būdingas pakeičiamumas, nes gana didelė asmeninių kompiuterių gamintojų dalis veiklą vykdo visuose keturiuose sektoriuose arba gali nesunkiai pertvarkyti gamybą ir aprūpinimą atsarginėmis dalimis, siekdama prisitaikyti prie besikeičiančių sąlygų bet kuriame apibrėžtame produktų segmente. HP mano, kad atsižvelgus į stalinių kompiuterių, skreitinių kompiuterių, mažafunkcio kliento terminalų ir vartotojo darbo vietų vidutinių kainų skirtumus vis tiek galima tvirtinti, kad yra sukurta bendra rinka. HP tvirtina, kad visų rūšių asmeninių kompiuterių kainas riboja kitų kategorijų asmeninių kompiuterių kainos, nes atsižvelgiama į pakeičiamumo grandinę.
4.2.2. Pastabos dėl atitinkamos serverių rinkos apibrėžties
(49)
HP nėra galutinai apsisprendusi dėl serverių rinkos apibrėžties, tačiau siūlo dar kartą nagrinėti rinkos skirstymo, kuris taikytas ankstesniuose sprendimuose dėl susijungimų, pagrįstumą ir, be to, iš naujo svarstyti, ar yra sukurta vienalytė serverių rinka.
(50)
HP laikosi nuomonės, kad rinkos apibrėžtis atsižvelgiant į produktų klasę ir kainų intervalą veikiau grindžiama konsultavimo bendrovės IDC pateikiamų duomenų prieinamumu ir jų skirstymu, o ne tikrąja su rinka susijusių priežasčių analize.
(51)
HP laikosi nuomonės, kad ši rinkos apibrėžtis nėra tinkama, nes: i) kainos ir toliau mažėja, o klientai lygina ne tik pirminę pirkinio kainą, bet ir visas naudojimo išlaidas; ii) atsiradus paskirstytajam duomenų apdorojimui ar keičiamo mastelio serveriams, sugrupuotus ekonominės klasės serverius ar jų tinklus klientai gali pakeisti aukštesnės klasės serveriu arba išplėsti naudojamus serverius; iii) klientai gali rinktis vieno segmento užtikrinamas skirtingas galimybes ar rinktis skirtingų segmentų galimybes; iv) apibrėžtas apdorojimo užduotis gali atlikti skirtingų tipų serveriai; v) įmanoma užtikrinti visų tipų serverių saugumą, o vidurinės ir aukštesnės klasės serverių patikimumą galima užtikrinti, pvz., serverių grupavimo ir jų tinklų projektuose naudojant daugiau serverių; vi) vertinant pasiūlą skirtingiems kainų intervalams priskirtinų serverių atžvilgiu, jai būdingas pakeičiamumas, nes didesnioji pagrindinių gamintojų dalis gamina visiems kainų intervalams priskirtinus serverius; vii) kartais į serverių rinką patenka naujos bendrovės, kurios, atrodo, nėra nusitaikiusios tik į minėtą kainų intervalą; viii) remiantis pakeičiamumo galimybėmis nepakanka pagrindo pakartotinai apibrėžti serverių rinką; ix) visi serverių charakteristikų ir galimybių skirstymai nėra pagrįsti, nes aiškėja, kad konkretūs kainos kaitaliojimai neatitinka įmanomų patikrinti techninių ir prekybinių priežasčių.
4.2.3. Pastabos dėl atitinkamos geografinės serverių rinkos
(52)
HP manymu, atitinkama geografinė serverių rinka apima bent jau Europos ekonominę erdvę, nors galbūt visą Europos, Artimųjų Rytų ir Afrikos regioną (EMEA). HP mano, kad serveriais valstybės dažnai prekiauja vienos su kitomis, o įvairūs klientai serverius gali įsigyti jiems priimtinu būdu, naudodamiesi veikiau centrinių užsakymų sistema, o ne pavieniais užsakymais. Anot HP, serverių rinkoje galima įžvelgti lygiagrečios prekybos ir spekuliacijos požymių, todėl nereikėtų vartoti siauresnės geografinės rinkos apibrėžties.
4.3. Konkurento pastabos
(53)
Kitas konkurentas pateikė pastabų dėl rinkos apibrėžties ar išsamaus vertinimo kriterijų.
4.3.1. Pastabos dėl rinkos apibrėžties
4.3.1.1. Pastabos dėl atitinkamos stalinių ir skreitinių kompiuterių rinkos
(54)
Konkurentas laikosi nuomonės, kad staliniai ir skreitiniai kompiuteriai sudaro atskiras gaminių rinkas (t. y. asmeninių kompiuterių sektorius sudarytas iš dviejų atskirų rinkų). Konkurentas tvirtina, kad stalinių ir skreitinių kompiuterių fizinės ypatybės gerokai skiriasi, o esminis skiriamasis jų požymis - kilnojamumas. Konkurentas nurodo, kad nors staliniai ir skreitiniai kompiuteriai veikia panašiai, jeigu atsižvelgiama į įėjimo ir vidutinius kainų intervalus, didesnės galios staliniai kompiuteriai savo galia kol kas dar viršija bet kokių skreitinių kompiuterių galią.
(55)
Konkurentas tvirtina, kad galima įžvelgti tam tikrą paklausos stabilumą: ne pernelyg tikėtina, jog tam tikri klientai atsisakę stalinių kompiuterių rinktųsi skreitinius kompiuterius ar atvirkščiai. Konkurentas mano, kad pastaraisiais metais skreitinių kompiuterių parduodama daugiau nei stalinių kompiuterių, nors šių dviejų produktų kaina ir toliau skiriasi. Pasak konkurento, jeigu šie abu produktai sudarytų bendrą rinką, dideli pokyčiai vyktų abiem kryptimis, t. y. vietoje skreitinių kompiuterių būtų renkamasi staliniai kompiuteriai - atsižvelgiant į išlaidas ir vertę. Konkurentas mano, kad nors abiejų produktų kainos 2006-2008 m. gerokai sumažėjo, santykinis stalinių kompiuterių kainų mažėjimas nebuvo toks didelis. Anot konkurento, išsami kainų sąsajos analizė nepatvirtintų aiškių ir tiesioginių stalinių kompiuterių ir skreitinių kompiuterių kainų saitų.
(56)
Be to, konkurentas nurodo tam tikrus esminius šių dviejų produktų gamybos, teikimo eksploatuoti ir platinimo skirtumus. Konkurentas nurodo, kad nustojus gaminti vieną produktą ir pradėjus gamintą kitą, sugaištama palyginti daug laiko, tenka investuoti lėšų ir šis perėjimas laikomas strateginiu sprendimu, kuriuo siekiama užsitikrinti ilgalaikį rentabilumą ir užimti rinkos dalį. Pasak konkurento, pagrindiniams asmeninių kompiuterių gamintojams iškyla didelių sunkumų imantis gaminti kitą produktą - šis teiginys buvo patvirtintas 2007 m., vos tik pateikus į rinką internetinius kompiuterius, kai rinkos dalyvių atsakas, t. y. jų pagamintų panašių produktų pateikimas, buvo gana lėtas. Konkurentas tvirtina, kad jeigu pasiūlos pokytis nebūtų susijęs su techninėmis, prekybos ir finansinėmis kliūtimis, tada atsakas būtų buvęs spartesnis.
4.3.1.2. Pastabos dėl gamybinių pajėgumų, sukurtų įgyvendinant projektą
(57)
Konkurentas laikosi nuomonės, kad pranešimas susijęs su investicijomis Lenkijoje ir todėl jų poveikį turi įvertinti Komisija.
4.3.1.3. Pastabos dėl kiekybiniais duomenimis pagrįstų plėtros rodiklių nustatymo
(58)
Konkurentas tvirtina, kad kiekybiniai duomenys nelaikytini pakankamu pagrindu, kuriuo remiantis būtų galima atsisakyti išsamaus priemonės tikrinimo ir mano, jog stalinių kompiuterių rinkos rezultatų atžvilgiu kaip lyginamąjį standartą privaloma taikyti pardavimo didėjimą palyginti su verte (26).
(59)
Konkurentas visų pirma mano, kad duomenys apie vertę yra kur kas patikimesnis ne tik einamųjų rinkos rezultatų, bet ir būsimos jos plėtros galimybių rodiklis. Nepaisant padidėjusio pardavimo, jeigu sumažėja jo vertė, t. y. sumažėja gaunamos pajamos, nauji dalyviai nesistengia patekti į rinką ir tada prekybos plėtra rinkoje veikiantiems gamintojams neatrodo patraukli, todėl būtų sudaromos palankios sąlygos konsoliduoti rinką arba tam tikra dalis gamintojų pasitrauktų iš atitinkamos rinkos.
(60)
Konkurentas mano, kad tinkamai veikiančioje ir besiplečiančioje rinkoje vidutinių pardavimo kainų sumažėjimą kompensuotų pardavimo didėjimas, kuris apsaugotų nuo bet kokio bendrųjų pajamų mažėjimo. Sumažėjus vidutinėms pardavimo kainoms pardavimo vertė turi sumažėti tik nepelningoje rinkoje. Skreitinių kompiuterių rinkoje vidutinės pardavimo kainos taip pat sumažėjo, tačiau kadangi šių kompiuterių buvo parduodama daug, tuo pačiu laikotarpiu pardavimo vertė nesumažėjo.
4.3.1.4. Pastabos dėl atitinkamos serverių rinkos apibrėžties
(61)
Konkurentas mano, kad tinkama serverių rinkos apibrėžtis grindžiama serverių tipu (skirstymas į x86 ir ne x86).
(62)
Konkurentas mano, kad serverių skirstymas į x86 serverius ir ne x86 serverius - sektoriaus pasirinktas serverių klasifikavimo standartas, kurį naudoja gamintojai, klientai ir rinkos analitikai. Anot konkurento, nusistovėjęs aiškus serverių sektoriaus skirstymas į dviejų tipų produktus, pagrįstus dviem skirtingomis technologijomis: x86 serveriai, kurie remiasi standartine sektoriaus naudojama architektūra, ir kiti nei x86 serveriai, kurie grindžiami kitokia architektūra. Konkurentas pabrėžia, kad minėti du produktai skirtingi, jeigu vertinami techninių savybių atžvilgiu, ir tas skirtingumas lemia jų našumą, funkcionalumą, galutinę paskirtį bei patrauklumą klientų, kuriems šie produktai skiriami pateikiant juos eksploatuoti ir platinti, segmentui.
(63)
Konkurentas pritaria Komisijos nuomonei, kurią ji išdėstė minėtame sprendime dėl HP ir Compaq susijungimo, kad rinkos apibrėžtis atsižvelgiant į kainos kitimo ribas „neužtikrina galimybės tinkamai suvokti visų konkurencijos veiksnių tarpusavio sąveikos, jeigu šie kintantys veiksniai būtų vertinami technologiniu serverių rinkos atžvilgiu“. Konkurentas nurodo nusistovėjusius techninius skirtumus, susijusius su serverio talpa, kuri priklauso nuo jo architektūros. Anot konkurento, x86 serveriai ir toliau išlieka sektoriaus standartu, jeigu vertinamas pagrindinis pajėgumas apdoroti duomenis, tačiau jų neįmanoma naudoti sudėtingesnėms funkcijoms atlikti. Kiti nei x86 serveriai tinka atlikti funkcijas, kurių negali atlikti x86 serveriai, nes pastarųjų galimybes riboja originali Intel technologija. x86 serverių ir kitų nei x86 serverių su jų talpa susijusias savybes įmanoma lyginti tik apskritai. x86 architektūra pagrįstais serveriais daugiausiai atliekamos įprastos ir nesudėtingos užduotys, o kitais nei x86 serveriais galima atlikti sudėtingas apdorojimo operacijas.
(64)
Kitiems nei x86 serveriams priskiriami įvairūs produktai - nuo pagrindinių minikompiuterių iki sudėtingų centrinių kompiuterių - priešingai nei x86 serveriai, kuriems retai priklauso aukštos klasės produktai. Jeigu tam tikra bendrovė gali įsigyti tam tikrą x86 serverių, kuriais atlieka kasdienines įprastas ir paprastesnes apdorojimo funkcijas, skaičių, ta pati įmonė gali skirti lėšų serveriui, kuris pagrįstas ne x86 architektūra ir kuris galėtų apdoroti didelius duomenų paketus (pvz., apskaitai ar kompiuteriniam projektavimui). Todėl, nors klientas gali turėti galimybę vienu metu naudoti dviejų tipų serverius, x86 serveriai ir kiti nei x86 serveriai atlikdami skirtingas užduotis būtų naudojami atskirai ir jų veikla nebūtų susieta. Konkurentas nurodo, kad x86 serveriuose iš esmės naudojama standartinė Microsoft Windows Server sektoriaus programinė įranga, o aptarnaujant kitus nei x86 serverius paprastai renkamasi individualios operacinės sistemos arba Unix sistema. Didesnė dalis programinės įrangos iš pradžių buvo skirta x86 architektūrai, todėl ji nėra tinkama kitiems nei x86 serveriams.
(65)
Jeigu turimas omenyje paklausos pakeičiamumas, konkurentas tvirtina, kad atsižvelgiant į talpos skirtumą x86 serveriai ir kiti nei x86 serveriai skirti skirtingoms rinkoms, jeigu paisoma kliento pobūdžio ir numatytų praktinių užduočių, ir šį teiginį patvirtina klientų vykdomo pirkimo tendencijos. Bendrovė paprastai įsigyja daug x86 serverių ir atitinkamai tik vieną ne x86 serverį, kuriuo atliekamas sudėtingas apdorojimas, o ne kasdieninės užduotys. Nekyla abejonių, kad viena kita bendrovė nenaudos jokio ne x86 serverio ir rinksis tik x86 technologiją. Kompiuterių architektūra skirtinga, todėl randasi pagrįstų techninių kliūčių, kurios turi įtakos paklausos pakeičiamumui, dėl kurio savo ruožtu atsiranda didelių finansinių pasekmių, nes atsisakius x86 serverio ir ėmus naudoti kitą nei x86 serverį, ko gero, galėtų būti pažeista vientisa integracija, padidėtų priežiūros išlaidos bei diegiant naują technologiją tektų stabdyti veiklą. Be akivaizdžių kito nei x86 serverio įsigijimo išlaidų, perėjimas susijęs su papildomomis sąnaudomis, t. y. palaikymo ir mokymo išlaidomis (mokestis už papildomas specialistų žinias). Papildomų praktinių kliūčių gali sukelti apribojimai, nustatomi perduodant duomenis, licencijos įsigijimas ir aparatinės įrangos ar programinės įrangos nesuderinamumas. Tiesą sakant, sprendimas pirkti x86 serverį ar kitą nei x86 serverį priimamas atsižvelgiant į galutinę serverio paskirtį, pageidaujamą jo talpą ir suderinamumo reikalavimus. Serverio kaina nėra pirmaeilės svarbos dalykas.
(66)
Vertindamas pasiūlos pakeičiamumą konkurentas pabrėžia, kad gamintojai x86 serverius ir kitus nei x86 serverius laiko atskiromis produktų rinkomis. Pastaraisiais metais beveik visi nauji serverių rinkos dalyviai stengėsi visų pirma patekti į x86 serverių rinką. Jeigu x86 serverių arba kitų nei x86 serverių gamybos, pateikimo eksploatuoti ir platinimo veikla būtų panaši, naujas rinkos dalyvis į serverių sektorių stengtųsi patekti kaip abiejų produktų tiekėjas. x86 serverių rinka gamintojams atrodo esanti patrauklesnė, nes ji teikia didesnį pelną. Ši rinka didesnės apimties ir mažiau koncentruota - joje dalyvauja daugybė x86 serverių gamintojų. Nepakanka kitų nei x86 serverių norinčių įsigyti klientų, todėl gamintojams sunkiai sekasi parduoti didelius produkto kiekius, kad patekimas į rinką būtų ekonomiškai efektyvus, jeigu trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu būtų vertinamas sąnaudų ir pelno atžvilgiu. Paskatos teikiamos tik tiekimo atžvilgiu pereinant nuo x86 serverių prie kitų nei x86 serverių net tuo atveju, jeigu naujai produkcijai nėra jokių techninių kliūčių.
4.3.1.5. Pastabos dėl atitinkamos geografinės serverių rinkos
(67)
Konkurentas mano, kad atitinkama geografine serverių rinka laikytina pasaulinė rinka ar bent jau EEE ir Jungtinės Amerikos Valstijos; taip galima tvirtinti atsižvelgiant į kainų sąsają arba JAV ir EEE prekybos apimtį.
(68)
Be to, konkurentas nurodo, kad nėra jokių reikšmingesnių kliūčių serverius pristatyti į bet kurią pasaulio vietą. Šiuo atžvilgiu konkurentas pabrėžia, kad Jungtinių Amerikos Valstijų, Azijos ir EEE tarpusavio prekybos serveriais lygis patvirtinta, jog prekyba serveriais pelninga. Anot konkurento, didesnė gamintojų dalis veiklą vykdo pasauliniu mastu ir JAV bei EEE rinkoms serverius tiekia stengdamiesi užtikrinti visišką jų suderinamumą (nėra nustatyta jokių prekybos kliūčių, sąveikai nė kiek netrukdoma) arba atsižvelgdami į panašius pardavimo kainų intervalus.
4.3.2. Pastabos dėl išsamaus vertinimo kriterijų
(69)
Kalbant apie išsamaus vertinimo kriterijus konkurentas mano, kad pagalba iškraipo konkurenciją bendrojoje rinkoje ir nepalankiai veikia prekybą. Anot konkurento, pagalba būtų naudinga bendrovei, užimančiai tvirtą padėtį rinkoje. Be kita ko, konkurentas tvirtina, kad suteikus pagalbą gamybiniai pajėgumai būtų išplėsti sunkumų turinčioje rinkoje arba kad dar sustiprėtų Dell, kuri teikia daugiau nei 25 % produktų, padėtis rinkoje. Konkurentas tvirtina, kad pagalba viso labo padėtų išlaikyti produktus sunkumų turinčioje rinkoje; galima daryti prielaidą, kad pagalba skatintų priimti nepagrįstus, ekonomiškai nepamatuotus sprendimus dėl gamybos vietos ir viešųjų ar privačių išteklių perkėlimo arba gerokai iškreiptų nuolaidas ir konkurenciją rinkoje. Pasak konkurento, pagalba neturėtų jokio skatinamojo poveikio, nes jis mano, kad bendrovė Dell iš šiaip būtų apsisprendusi investuoti Lenkijoje. Konkurentas įsitikinęs, kad pagalbos ad hoc skyrimas visiškai netinkamas ir nereikalingas. Be to, konkurento nuomone, pagalba neproporcinga, nes konkurentai panašios pagalbos negali gauti iš kitur. Pagaliau konkurentas mano, kad teigiamas pagalbos poveikis būtų nedidelis ir gana abejotinas ir todėl nekompensuotų neigiamų pasekmių.
(70)
Konkurento pastabos dėl išsamaus vertinimo kriterijų išsamiau išdėstytos šio sprendimo atitinkamuose 6.7 skirsnio punktuose.
5. LENKIJOS PASTABOS
5.1. Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą
5.1.1. Bendrosios pastabos
(71)
Lenkijos valdžios institucijos pateikė informacijos apie aplinkybes, susijusias su bendrovės Dell 2006 m. priimtu sprendimu statyti naują gamyklą, kad būtų išplėsti gamybiniai pajėgumai siekiant patenkinti numatomą paklausą. Taip pat pateikė informacijos apie bendrovės Dell sprendimo naudoti investicijas Lodzės vaivadijoje tvarkaraštį, sutarties sudarymą su Lenkijos valdžia ir paraiškas siūlomai pagalbai gauti. Lenkijos valdžios institucijos paaiškino bendrovės Dell gamybinių pajėgumų tyrimo ir jos sprendimo apriboti ir (arba) nutraukti pagrindinę gamybinę veiklą Limeriko (Airija) bendrovėje aplinkybes.
(72)
Lenkijos valdžios institucijos pateikė informacijos, kad būtų patikslintos tam tikros sprendimo pradėti procedūrą aplinkybės.
(73)
Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie 2007 m. lapkričio 15 d. susitarimo pakeitimą, kuris buvo padarytas parengtu susitarimo priedu. Šie pakeitimai siejami su padidintu pradinių investicijų dydžiu; šis padidinimas atitinka žemei įsigyti skirtą pakeistą pagalbos dydį ir 2007 m. atitinkamos dotacijos normos dalies pakeitimą normomis, susijusiomis su indėlio lėšomis iš dotacijos atitinkamos įmokos sąlyginio deponavimo sąskaitoje, kol Komisija priims teigiamą sprendimą dėl pagalbos ar kol pagalbos atitinkamos dalys bus priskirtos atitinkamoms esamų pagalbos programų dalims.
5.1.2. Pastabos dėl klausimų, susijusių su rinkos apibrėžtimi
5.1.2.1. Pastabos dėl atitinkamos stalinių ir skreitinių kompiuterių rinkos
(74)
Lenkijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad atitinkama rinka reikia pripažinti vientisą asmeninių kompiuterių rinką, kuri nedalytina į jokius smulkesnius sektorius (stalinių kompiuterių ar skreitinių kompiuterių).
(75)
Iš Lenkijos valdžios institucijų pateiktos informacijos, kuri paskelbta prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą, aiškėja, kad atsižvelgiant į lyginamąsias abiejų produktų charakteristikas ir produktų veikimą bei šių produktų kainų skirtumų mažėjimą galima spręsti, kad parduodamas skreitinių kompiuterių kiekis proporcingai didėja labiau. Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad Dell Polska apskritai turi galimybę stalinius ir skreitinius kompiuterius gaminti ta pačia gamybos linija ir gamybą šioje linijoje gali greitai pertvarkyti taip, jog būtų gaminamas vienas ar kitas produktas. Lenkijos valdžios institucijos mano, kad gamintojai yra užėmę tam tikrą abiejų segmentų dalį, todėl nėra jokių esminių kliūčių abiejų produktų pateikimui (pasiūlos pakeičiamumas).
(76)
2009 m. vasario 18 d. pateiktuose dokumentuose Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad Dell Polska stalinius ir skreitinius kompiuterius gali gaminti ta pačia gamybos linija ir kad bendrovei šiuo tikslu tereikia atlikti nedidelį pertvarkymą, kuriam reikėtų skirti nedaug lėšų. Lenkijos valdžios institucijos mano, kad pagal gairių 68 punktą pasiūlos pakeičiamumas yra pakankamas, jog abu produktus būtų galima laikyti tos pačios rinkos dalimi.
5.1.2.2. Pastabos dėl gamybinių pajėgumų, kurie būtų sukurti įgyvendinus projektą
(77)
Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad atsižvelgiant į pusiausvyrą, kurią užtikrina numatomas gamybinių pajėgumų mažinimas Airijoje ir jų didinimas Lenkijoje, bendras stalinių kompiuterių gamybinių pajėgumų didėjimas, palyginti su EEE 2006 m. lygiu, būtų mažesnis nei 5 % stalinių kompiuterių rinkos.
(78)
Atsižvelgdamos į minėtas aplinkybes Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad būtų tikslinga atsižvelgti į bendrą poveikį, t. y. kokį bendrą poveikį grupės Dell gamybiniams pajėgumams Europos ekonominėje erdvėje padarytų dėl investicinio projekto padidėję gamybiniai pajėgumai, o ne tik į Dell gamybinių pajėgumų padidėjimą Lenkijoje.
(79)
Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad būtina atsižvelgti į sumažėjusius gamybinius pajėgumus Airijoje. Pasak Lenkijos valdžios institucijų, gamybinių pajėgumų, kurie būtų sukurti įgyvendinus projektą, ekonominio poveikio vertinimas tikslingas tik tuo atveju, jeigu taip pat atsižvelgiama į gamybinių pajėgumų sumažėjimą toje pačioje geografinėje rinkoje (tuo labiau kad Limerike gamyba nutraukiama ir šis gamybos nutraukimas nebuvo numatytas pradedant įgyvendinti projektą Lodzėje). Lenkijos valdžios institucijos mano, kad minėtus padarinius galima apibrėžti tik tuo atveju, jeigu grupė Dell laikoma nedaloma visuma (taip pat todėl, kad šiuo lygiu atliekamas užimamos rinkos dalies nustatymas). Jeigu atliekant vertinimą dėl gamybinių pajėgumų sumažinimo kitoje EEE vietoje, projektas neviršija 5 % ribos (todėl neigiamas poveikis netenka prasmės), į šį faktą galima neatsižvelgti. Lenkijos valdžios institucijos remiasi ankstesniu sprendimu dėl valstybės pagalbos, kurį priimdama Komisija turėjo įvertinti įmonės, kuri gamybinį padalinį perkėlė iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę (27), gamybinius pajėgumus. Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad minėtu atveju Komisija nusprendė, jog įgyvendinant projektą nebus sukurta papildomų gamybinių pajėgumų, ir priėmė nutarimą, kad siekiant įvertinti galimą gamybinių pajėgumų plėtrą reikia ištirti pagalbos gavėjo grupę (28).
(80)
Be to, Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad stalinių kompiuterių rinkoje gamybiniai pajėgumai nepadidėja daugiau nei 5 %. Anot Lenkijos valdžios institucijų, minėtas padidėjimas būtų užtikrinamas tik tuo atveju, jeigu visa gamybinių pajėgumų plėtra įgyvendinus projektą, būtų naudojama gaminti stalinius kompiuterius ir nė kiek jų nebūtų skirta skreitinių kompiuterių poreikiams. Kalbant teoriškai, gamybiniai pajėgumai negali būti vienintelis matas. Jeigu pagrįstai vertinamas numatomas gamybinių padalinių naudojimas, faktiniai bendri gamybiniai stalinių kompiuterių gamybos pajėgumai, kurie naudojami Limeriko ir Lodzės gamyklose, sudaro beveik pusę didžiausių teoriškai įmanomų šių kompiuterių gamybos pajėgumų. Lenkijos valdžios institucijos mano, kad kiekvieną kartą sumažėjus gamybos pajėgumams Lodzės gamykloje, stalinių kompiuterių gamybos pajėgumų didėjimo tyrimo rezultatams nebūtų daroma jokios įtakos, tačiau šis sumažėjimas paveiktų skreitinių kompiuterių gamybos pajėgumus (šis segmentas plečiasi sparčiau nei EEE BVP) ir taip neleistų pasiekti investicinio projekto tikslų.
5.1.2.3. Pastabos dėl kiekybiniais rodikliais pagrįstų plėtros rodiklių nustatymo
(81)
Lenkijos valdžios institucijos mano, kad pažangių technologijų sektorių atžvilgiu nustatant minėtų produktų plėtros rodiklius, reikia remtis veikiau kiekybiniais duomenimis, o ne vertės duomenimis. Jos mano, kad šiuose sektoriuose kainos dažnai mažinamos atsižvelgiant į didelę konkurenciją ir sparčius technologijos pokyčius, nors konkurencija ir technologijų naujovės laikytinos tvirtos rinkos rodikliais. Siekdamos pagrįsti savo nuomonę Lenkijos valdžios institucijos remiasi klausimais, susijusiais su valstybės pagalba įmonėms Qimonda ir Infineon, kurių atveju Komisija atsižvelgė į kiekybinių duomenų įvertinimą (29).
5.1.2.4. Pastabos dėl atitinkamos serverių rinkos apibrėžties
(82)
Lenkijos valdžios institucijos mano, kad serverių rinką būtų tikslingiausia skirstyti atsižvelgiant į produktų klases ir kainų intervalus. Pasiūlos, kurią gali užtikrinti ekonominės klasės serverių gamintojai, atžvilgiu šiems gamintojams būtų sunku patekti į techniniu atžvilgiu aukštos klasės serverių rinką. Didesnė gamintojų dalis daugiausia dėmesio skiria pagrindiniams skaičiavimo serveriams, nes pažangios technologijos serverių paklausa nedidelė, todėl dviejuose kituose (pagrindiniuose) rinkos segmentuose neįmanoma užtikrinti masto ekonomijos. Populiarūs serveriai, anot klientų, tenkina kur kas įvairesnius poreikius nei aukštos klasės serveriai ir juos galima pritaikyti skirtingiems tikslams. Klientai, kurie naudoja bazinius skaičiavimo pajėgumus, nepirks brangesnių, tačiau didesnio našumo, serverių.
(83)
Lenkijos valdžios institucijos mano, kad atsisakius x86 serverio ir pasirinkus kitą nei x86 serverį, tektų patirti didesnių aptarnavimo išlaidų ar išlaidų, susijusias su veiklos sutrikimais diegimo metu. Nustojus naudoti įprastą technologiją ir įsigijus pažangesnės technologijos įrangą tektų imtis atitinkamų pertvarkymų, kuriems reikėtų skirti papildomų išlaidų. Šių išlaidų tektų patirti ne tik x86 serverį pakeitus kitu nei x86 serveriu, tačiau taip pat apskritai pagrindinius serverius keičiant pažangesniais serveriais.
(84)
Lenkijos valdžios institucijos dėl pakeičiamos pasiūlos mano, kad remiantis riboto dydžio tiksline kitų nei x86 serverių rinka negalima apibrėžti x86 serverių ir kitų nei x86 serverių rinkų kaip atskirųjų rinkų. Nestandartinių funkcijų didelės talpos serverius naudoja tik tam tikras skaičius klientų. Siūlant aukštos klasės serverius tenka skirti daug investicijų, jie neužtikrina masto ekonomijos ir yra gerokai brangesni. Tačiau daugelis įvairių klientų, kuriems reikia standartinių sektoriaus serverių funkcijų ir jie neteikia pirmenybės nei x86 serveriams, nei kitiems nei x86 serveriams.
(85)
Anot Lenkijos valdžios institucijų, renkantis pateikimo eksploatuoti ir platinimo būdus dažniausiai atsižvelgiama į serverių talpą ir pajėgumą atlikti skaičiavimo operacijas, o ne į operacinę sistemą ar serverio architektūrą. Nors bendrovei Dell netrūksta techninių galimybių gaminti aukštos klasės x86 serverius, tačiau kol kas ji nesistengia patekti į aukštos klasės serverių rinką, nes Dell atsižvelgia į būdingąsias šios rinkos savybes arba bendrovė kol kas neturi būtino klientų skaičiaus ir nėra sukūrusi platinimo tinklų šioje rinkoje.
5.1.2.5. Pastabos dėl atitinkamos geografinės serverių rinkos
(86)
Lenkijos valdžios institucijos mano, kad geografinę serverių rinką reikėtų apibrėžti kaip EMEA ar net tik kaip EEE regioną. Pasak šių institucijų, serverių suderinamumas nelaikytinas vieninteliu požymiu, į kurį reikia atsižvelgti. Esminiai požymiai, kurie maržai turi kur kas didesnės įtakos - pristatymo išlaidos ir trukmė. Kainoms mažėjant dėl konkurencijos ir aukštesnio technologinio lygio, nors gabenimo išlaidos gana didelės, esminis klausimas - kuo greitesnis pardavimas.
5.1.3. Pastabos dėl su išsamiu vertinimu susijusių klausimų
(87)
Išsamaus vertinimo tikslams Lenkijos valdžios institucijos pateikė plačią ekonominės pagalbos analizę, kuri grindžiama konsultacinės bendrovės LECG Consulting bendrovės Dell Polska vardu atliktu tyrimu; jame pagalbos poveikis išnagrinėtas remiantis Komisijos sprendime pradėti procedūrą apibrėžtais kriterijais.
(88)
Lenkijos plačiau išdėstytos pastabos dėl išsamesnio vertinimo kriterijų pateikiamos šio sprendimo 6.7 skirsnio atitinkamuose punktuose.
5.2. Nuomonė dėl suinteresuotųjų šalių pateiktų pastabų
5.2.1. Nuomonė dėl ponios Sinot pastabų
(89)
Lenkijos valdžios institucijos atkreipia dėmesį, kad ponia Sinot pareiškė pastabų dėl to, ar Lenkijos skirta pagalba „siekiant Dell įmonę iš Airijos perkelti į Lodzę“ atitinka teisės reikalavimus.
(90)
Lenkijos valdžios institucijos remiasi 2009 m. vasario 18 d. pateikta informacija, kuria nurodoma, kad bendrovei Dell skirtos pagalbos jokiu būdu nenumatyta naudoti veiklai iš Airijos perkelti į Lodzę. Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad bendrovė Dell pagal pirminį planą ketino eksploatuoti abi gamyklas ir kad abi gamyklos kurį laiką veikė vienodai. Lenkijos valdžios institucijos pabrėžia, kad sprendimas statyti gamyklą Lodzėje buvo priimtas 2006 m. vasarą (susitarimo memorandumas su Lenkijos valdžios institucijų atstovais pasirašytas 2006 m. rugsėjo 19 d.). Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad sprendimas nutraukti gamybą Limerike buvo priimtas po 2008 m. pabaigoje atlikto vidinio persvarstymo; šį sprendimą iš esmės lėmė pablogėjusios sąlygos rinkoje, kurios susiklostė kilus ūkio krizei. Lenkijos valdžios institucijos pabrėžia, kad sprendimas pradėti investicijų projektą Lodzėje ir nutraukti gamybą Limerike nėra tiesiogiai susiję. Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad joms sprendžiant, ar suteikti pagalbą Dell Polska, nebuvo kalbėta, jog būtų nutraukiama gamyba Limerike.
(91)
Lenkijos valdžios institucijos remiasi 2009 m. vasario 18 d. pateikta informacija, kuria tvirtinama, kad bendrovė Dell ketina išlaikyti didesnę dalį gamybos Limerike. Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad - išskyrus ponios Sinot pastabas - Airijos valdžios institucijos ar suinteresuotosios Airijos šalys nepateikė daugiau jokių pastabų.
5.2.2. Nuomonė dėl HP pastabų
(92)
Lenkijos valdžios institucijos pritaria HP pastaboms dėl asmeninių kompiuterių rinkos ir asmeninių kompiuterių bei serverių geografinės rinkos apibrėžties.
(93)
Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad HP pastabos neprieštarauja asmeninių kompiuterių rinkos, kuri laikoma viena rinka, apibrėžčiai.
(94)
Lenkijos valdžios institucijos pabrėžia, kad HP pateiktose pastabose nurodoma, jog atitinkamas rinkas privalu apibrėžti EEE arba EMEA lygiu. Lenkijos valdžios institucijos mano, kad atitinkama geografinė serverių rinka nėra nusidriekusi už EMEA ribų, nes šią plėtrą ribotų su laiku ir gabenimo sąnaudomis susiję veiksniai, kurie yra pagrindinė kliūtis pasaulinei prekybai asmeniniais kompiuteriais ir serveriais.
(95)
Lenkijos valdžios institucijos nepritaria HP pareikštoms pastaboms dėl serverių rinkos apibrėžties. Valdžios institucijos mano, kad nors, vykstant HP apibūdintiems pokyčiams, minėta rinka laipsniškai virsta vientisa rinka, vis vien, anot Lenkijos valdžios institucijų, ekonominės klasės ir aukštos klasės serveriai atsižvelgiant į pasiūlą bei paklausą gerokai skiriasi. Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad ekonominės klasės serveriais dažniausiai atliekamas esminis apdorojimas, o aukštesnės klasės serveriai naudojami sudėtingesnėms užduotims atlikti. Jeigu būtų vertinama pasiūlos atžvilgiu, ekonominės klasės serverių gamintojams nėra lengva patekti į aukštos klasės serverių rinką. Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad net tuo atveju - kaip pastebi HP - jeigu būtų ženklų, liudijančių, kad į serverių rinką ateina naujų dalyvių ir kad šis procesas neapsiriboja tik minėtu kainų intervalu, vis tiek didesnė gamintojų dalis telkiasi ekonominės klasės serverių rinkos segmente, nes pažangesnės technologijos serverių paklausa nėra didelė. Lenkijos valdžios institucijos mano, kad klientai yra įsitikinę, jog ekonominės klasės serveriai geriau tenkina įvairius poreikius nei aukštos klasės serveriai ir juos galima naudoti įvairesnėms paskirtims (pvz., klientai, kuriems reikalingos tik pagrindinės serverių funkcijos, nepirks didesnio našumo, tačiau brangesnių serverių).
5.2.3. Nuomonė dėl nenustatytosios šalies (konkurento) pateiktų pastabų
5.2.3.1. Nenustatytosios šalies pateiktas pasiūlymas dėl slaptumo išlaikymo
(96)
Lenkijos valdžios institucijos pastebi, kad nenustatytoji šalis pateikia pasiūlymą neatskleisti ne tik jos tapatybės, bet taip pat neskelbti jos pateiktų pastabų keleto punktų. Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad joms nėra aiškios kelios pateiktų pastabų dalys, t. y. tos dalys, kuriose kalbama apie tariamus rinkos veikimo sutrikimus. Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad Komisija negali savo sprendimo grįsti jokiu faktu, apie kurį nebuvo pranešta valstybei narei. Valdžios institucijos tvirtina, kad minėtas teiginys taikomas faktams, dėl kurių suinteresuotosios šalys pateikia pasiūlymą, jog šių faktų atžvilgiu nebūtų skelbiama suinteresuotųjų šalių pateikta informacija (30).
(97)
Dėl nenustatytosios šalies pateikto pasiūlymo išlaikyti slaptumą Komisija nurodo, kad vertinimas, kurį ji atliko šio pasiūlymo tikslais, grindžiamas tik nenustatytosios šalies nurodyta informacija, t. y. remiantis šios šalies Lenkijai įteiktų viešų pastabų versija. Komisija neatsižvelgė į nenustatytosios šalies informaciją, kuri buvo nurodyta slaptoje šios šalies pateiktų pastabų versijoje (31).
5.2.3.2. Nenustatytosios šalies teisė teikti pastabas
(98)
Lenkijos valdžios institucijos abejoja nenustatytosios šalies teise teikti pastabas. Lenkijos valdžios institucijos pastebi, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio h pastraipą, 6 straipsnio 1 dalį ir 20 straipsnio 1 dalį tik suinteresuotosios šalys - tos šalys, kurioms gali būti daroma įtaka, jeigu pagalba būtų skiriama, turi teisę teikti pastabas. Lenkijos valdžios institucijos mano, kad iš joms įteiktų pastabų nepaaiškėja, kokia įtaka būtų padaryta nenustatytajai šaliai, jeigu bendrovei Dell Polska būtų skirta pagalba. Lenkijos valdžios institucijos prašo Komisijos neatsižvelgti į nenustatytosios šalies pastabas, nes neįrodyta, kad ši šalis yra suinteresuotoji šalis, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio h pastraipoje.
(99)
Vertindama nenustatytosios šalies teisę pateikti pastabas Komisija nurodo, kad 4 išnašoje minima nenustatytoji šalis yra su bendrove Dell konkuruojanti bendrovė. Komisija mano, kad šio sprendimo tikslais minėto fakto pakanka, jog teisinį nenustatytosios šalies statusą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio h pastraipą būtų galima apibrėžti kaip suinteresuotosios šalies statusą.
5.2.3.3. Nuomonė dėl konkurento pastabų, skirtų su rinkos apibrėžtimi susijusiems klausimams
(100)
Lenkijos valdžios institucijos nepritaria konkuruojančiosios šalies pateiktoms pastaboms dėl kiekybinių duomenų, kurie reikalingi apskaičiuojant plėtros rodiklius, naudojimo. Institucijos remiasi 2009 m. vasario 18 d. pateikta informacija, kuria paaiškinama, kodėl reikia veikiau nagrinėti kiekybinius, o ne su verte susijusius duomenis, kad būtų patvirtinta, ar rinkai būdingos plėtros mažėjimo tendencijos. Lenkijos valdžios institucijos pabrėžia, kad gairėse aiškiai pabrėžiama, jog prieš pradedant įgyvendinti investicijų projektą, reikia išnarinėti savo rinkos plėtros rodiklį ir nustatyti, ar gairių 68 punkto b papunktyje nurodyta priemonė yra tinkama, arba kad nėra jokio pagrindo nesilaikyti minėtos nuostatos ir nenaudoti numatomų plėtros rodiklių.
(101)
Atsakydamos į konkurento pastabas dėl serverių rinkos apibrėžties Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad pagrįsdamos teiginį, jog vienintelis tinkamas skirstymas yra skirstymas į x86 serverius ir kitus nei x86 serverius, jos remiasi 1997 m. ir 1998 m. priimtu sprendimu dėl įmonių susijungimo. Be to, Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad rinka nuo minėtų laikų gerokai pakito. Pasak institucijų, niekuo nepagrįstas tvirtinimas, kad skirstymas į x86 serverius ir kitus nei x86 serverius - tai įprastas vertinimas, kurį pasiūlė rinkos tyrimus atliekanti bendrovė IDC, nes savo duomenų bazėje pateiktose serverių rinkų ataskaitose ši bendrovė siūlo galimybę skirstyti rinką atsižvelgiant į daugiau nei 20 kriterijų. Didesnio skaičiuojamojo pajėgumo serverius taip pat galima sudaryti iš daugelio x86 procesorių. Reikiamą galią galima užtikrinti naudojant skirtingos architektūros serverius ar juos kitaip sujungiant. Todėl kiti nei x86 serveriai gali atlikti tą pačią funkciją kaip x86 serveriai. Negalima tvirtinti, kad naudojant x86 serverius neįmanoma atlikti aukštos klasės duomenų tvarkymo darbų. Aukštos klasės serverių rinkos segmentams priskiriami serveriai, kuriuose naudojami kiti nei x86 ir x86 procesoriai, kurie tinkami įvairioms užduotims ir užtikrina tokio paties tipo galutinius sprendinius. Abiejų tipų serveriai - x86 ir kiti nei x86 - pritaikyti naudoti su skirtingomis operacinėmis sistemomis ir aptarnauti atskirus taikmenis. Klientai gali rinktis tokio tipo serverį, kuris reikalingas jo taikmenims aptarnauti. Galima analizuoti daug serverių rinkos segmentų (atsižvelgiant į architektūrą, operacinę sistemą, duomenų bazės valdymo suderinamumą), tačiau esminiai požymiai, turintys įtakos klientui renkantis serverį - serverio skaičiuojamasis pajėgumas ir serverio talpa bei šis pasirinkimas grindžiamas kaina, kuri būna didesnė, jeigu pageidavimas sudėtingas ir specializuotas.
5.2.3.4. Nuomonė dėl konkurento pastabų, skirtų išsamiam vertinimui
(102)
Šio sprendimo 6.7 skirsnio atitinkamuose punktuose išsamiai išdėstoma Lenkijos valdžios institucijų nuomonė apie konkurento pastabas, kurias jis pateikė dėl išsamaus vertinimo kriterijų.
6. PAGALBOS PRIEMONĖS VERTINIMAS
6.1. Priskyrimas valstybės teikiamai pagalbai
(103)
Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nepažeidžiant kitų Sutarties nuostatų, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(104)
Lenkijos valdžios institucijos suteiktų pagalbą tiesioginių subsidijų, kainų mažinimo ir atleidimo nuo mokesčių forma. Šiuo pagrindu tokią pagalbą galima pripažinti kaip valstybės narės skiriamą pagalbą, teikiamą naudojantis jos valstybiniais ištekliais, kaip nustatyta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Pagalba yra suteikiama vienai įmonei, „Dell Polska“, taigi ji yra atrankinio pobūdžio. Pagalba būtų skiriama su asmeninių kompiuterių ir serverių gamyba susijusių investicijų įgyvendinimo tikslais. Kadangi šios prekės yra valstybių narių tarpusavio prekybos objektas, yra tikimybė, kad pagalbos šaltinis turės įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. Suteikiama pagalba: bendrovė „Dell Polska“ yra atleidžiama nuo išlaidų, kurias ji paprastai turėtų padengti iš savo lėšų, todėl įmonė turi ekonominį pranašumą savo konkurentų atžvilgiu. Kadangi priemonė skirta bendrovei „Dell Polska“ ir jos produkcijai, ji iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją.
(105)
Šiuo pagrindu Komisija mano, kad nurodyta pagalbos priemonė yra valstybės teikiama pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
(106)
Nustačius, kad nurodyta pagalba yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, būtina apsvarstyti, ar tokia priemonė gali būti vertinama kaip suderinama su bendrąja rinka.
6.2. Pagalbos priemonės teisėtumas
(107)
Prieš įgyvendindamos bendrovei „Dell Polska“ suteikiamą pagalbą, Lenkijos valdžios institucijos įvykdė Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje (žr. 2 konstatuojamąją dalį) apibrėžtą individualaus pranešimo reikalavimą.
6.3. Teisinis vertinimo pagrindas
(108)
Komisija pastebi, kad atsižvelgiant į tai, kad pagalbos tikslas yra parama regionų plėtrai, pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka vertinimas turi būti grindžiamas gairėmis.
(109)
Komisija pastebi, kad investicinis projektas gali būti vertinimas kaip pradinė investicija pagal gairių 34 punktą, nes jis grindžiamas investicijomis į materialųjį ir nematerialųjį turtą, susijusį su naujos gamyklos įkūrimu.
(110)
Komisija taip pat pastebi, kad su pradine investicija susijęs projektas gali būti pripažintas stambiu investiciniu projektu pagal gairių 60 punktą, nes jame numatomos reikalavimus atitinkančios išlaidos viršija 50 mln. EUR sumą, apskaičiuotą pagal kainas ir valiutų keitimo kursus paskelbimo dieną.
(111)
Dėl to Komisija įvertino pagalbos priemonę pagal gairių nuostatas, reglamentuojančias regioninę investicinę pagalbą, konkrečiai pagal gairių nuostatas, susijusias su parama dideliems investiciniams projektams bei pagal išsamaus regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams vertinimo kriterijus, apibūdintus 2009 m. rugsėjo 16 d. Komisijos komunikate (32) (toliau - komunikatas dėl gairių).
(112)
Pagal atitinkamą teismų praktiką (33), Komisija privalo atlikti vertinimą remdamasi sprendimo priėmimo metu taikomomis taisyklėmis.
6.4. Laikymasis bendrų gairių reikalavimų
(113)
Komisija patikrino, ar pagalba yra suteikiama laikantis bendrų gairių taisyklių. Vertinimo išvados:
(114)
Remiantis gairių 9 punktu, bendrovė „Dell Polska“ nėra sunkumus patirianti įmonė kaip nurodyta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (34).
(115)
Nepaisant to, kad remiantis gairių 10 punktu, Komisija iš esmės neremia regioninės pagalbos suteikimo ad hoc, atsižvelgiant į 10 ir 13 konstatuojamosiose dalyse pateiktą informaciją galima būtų pripažinti, kad projektas padės įgyvendinti bendros regioninės plėtros strategijos tikslus. Konkrečiai tikimasi, kad investicinis projektas turės teigiamą poveikį ekonominės veiklos plėtrai regione, pvz., padės kurti naujas darbo vietas (tiesiogiai ir netiesiogiai), rengti mokymus ir dalytis žiniomis ir dėl daugialypio papildomų investicijų poveikio susijusioms paslaugoms ir gamintojams.
(116)
Projektas yra pradinė investicija pagal gairių 34 punktą, nes yra susijęs su naujos gamyklos įkūrimu (žr. 12 konstatuojamąją dalį).
(117)
Remiantis gairių 38 punktu, prieš pradėdamas projekto įgyvendinimą pagalbos gavėjas kreipiasi dėl pagalbos suteikimo, o Lenkijos valdžios institucijos raštu patvirtina, kad su sąlyga, kad jam pritars Komisija, bendrovės „Dell Polska“ investicinis projektas atitiks pagalbos suteikimo reikalavimus (žr. 15 konstatuojamąją dalį).
(118)
Remiantis gairių 39 punktu, pagalbos gavėjo indėlis į tinkamas finansuoti išlaidas viršija 25 % (žr. 16 konstatuojamąją dalį).
(119)
Remiantis gairių 50 punktu, projekto tinkamos finansuoti išlaidos buvo apskaičiuotos tinkamų finansuoti investicinių sąnaudų pagrindu (žr. 14 konstatuojamąją dalį). Remiantis gairių 58 punktu, pagalba naujų darbo vietų kūrimui buvo apskaičiuota pagal naujų darbuotojų įdarbinimo sąnaudas (bendros darbo užmokesčio sąnaudos bei kitos privalomosios išmokos) per dvejus metus.
(120)
Remiantis gairių 64 punktu, Lenkija įvykdė individualaus pranešimo reikalavimą (žr. 2 konstatuojamąją dalį) pranešdama apie pagalbą prieš jos praktinį įgyvendinimą.
(121)
Remiantis gairių 71-75 punktais, yra laikomasi taisyklių dėl pagalbos iš kelių šaltinių (žr. 2 ir 15 konstatuojamąsias dalis).
(122)
Todėl Komisija mano, kad pagalba atitinka bendrus gairių reikalavimus.
6.5. Gairių nuostatų dėl didelių investicinių projektų laikymasis
6.5.1. Vienas investicinis projektas
(123)
Po bendrovės „Dell Polska“ įgyvendinamų investicijų buvo vykdomos abiejų jos tiekėjų, RR Donnelley Global Turnkey Solutions Polska ir Flextronics, investicijos.
(124)
Sprendime pradėti procedūrą (42-51 punktai) Komisija pripažino, kad nėra jokių pakankamų techninių, funkcinių ir strateginių sąsajų tarp bendrovės „Dell Polska“ įgyvendinamos investicijos ir abiejų jos tiekėjų įgyvendinamų investicijų, kad būtų galima vertinti jas kaip vieno investicinio projekto dalį pagal gairių 60 punktą ir 55 išnašą.
(125)
Komisija atkreipia dėmesį, kad ji negavo jokių pastabų dėl projekto kaip vienos investicijos pobūdžio.
(126)
Todėl Komisija patvirtina, kad bendrovės „Dell Polska“ ir minėtų tiekėjų teikiamos investicijos negali būti pripažintos vieno investicinio projekto dalimi pagal gairių 60 punktą ir 55 išnašą.
6.6. Gairių 68 punkto nuostatų laikymasis - sprendime pradėti procedūrą išreikštų abejonių tikrinimas
(127)
Remiantis Lenkijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių oficialios tyrimo procedūros metu pateikta informacija, turi būti patikrinta, ar sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.
6.6.1. Staliniams kompiuteriams ir skreitiniams kompiuteriams skirto gamybos pajėgumų testo reikalavimų laikymasis
6.6.1.1. Atitinkamos stalinių kompiuterių ir skreitinių kompiuterių produktų rinkos
(128)
Savo sprendime pradėti procedūrą (62 ir 105 punktai) Komisija išreiškė abejones dėl to, ar sprendimo tikslais staliniai kompiuteriai ir skreitiniai kompiuteriai gali būti vertinami kaip viena bendra produktų rinka ar kaip dvi atskiros atitinkamos produktų rinkos.
(129)
Atsižvelgdama į Lenkijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, Komisija pastebi, kad yra pagrindas pripažinti, kad paklausos pakeičiamumas šių abiejų produktų atveju iki tam tikro laipsnio pasireiškia abejomis kryptimis (35) ir kad kai kurie gamintojai, o ypač Dell, atrodo, pasižymi pasiūlos pakeičiamumu (36). Tačiau taip pat yra pagrindas pripažinti, kad daugeliu atvejų paklausa neapima antrojo produkto arba susijusi tik su vienu iš produktų, ir kad kai kuriems gamintojams perėjimas nuo vieno produkto gamybos prie kito gali būti susijęs su svarbiomis techninėmis, organizacinėmis ir su sąnaudomis susijusiomis kliūtimis.
(130)
Komisija mano, kad nors oficialios tyrimo procedūros metu gauta informacija padėjo geriau suprasti asmeninių kompiuterių sektorių, jos nepakanka, kad Komisija galėtų atlikti faktinį rinkos tyrimą, kuris leistų surasti atitinkamos produktų rinkos (atitinkamų produktų rinkų) apibrėžtį stalinių kompiuterių ir skreitinių kompiuterių atžvilgiu (37). Taigi Komisija daro išvadą, kad abejonės dėl tikrosios stalinių kompiuterių ir skreitinių kompiuterių produktų rinkos nebuvo išsklaidytos.
(131)
Remdamasi pirmiau nurodytais faktais Komisija mano, kad tikslaus tikrosios stalinių ir skreitinių kompiuterių produktų rinkos apibrėžties klausimas gali likti atviras, tačiau šio sprendimo tikslais būtina atskirti stalinius kompiuterius nuo skreitinių kompiuterių, kad būtų galima svarstyti klausimą dėl potencialių konkurencijos apribojimų tais atvejais, kai staliniai kompiuteriai yra pripažįstami atskira produktų rinka (38).
6.6.1.2. Projekto sukurti gamybos pajėgumai
(132)
Sprendime pradėti procedūrą (99 ir 105 punktai) Komisija išreiškė abejones dėl to, ar reikalinga atsižvelgti į pasekmes, kai projekto sukurti gamybos pajėgumai įtakoja „Dell“ gamybos pajėgumus kaip visumą EEE, o ne tik į „Dell Polska“ pasiektą gamybos pajėgumų padidėjimą.
(133)
Atsižvelgdama į Lenkijos pastabas, pateiktas 77 ir 78 konstatuojamosiose dalyse, Komisija pastebi, kad gairių 68 punkto b papunktyje kalbama apie „projekto sukurtus gamybos pajėgumus“, tai neleidžia kartu su projekto sukurtais gamybos pajėgumais atsižvelgti ir į kitų įmonių, priklausančių pagalbos gavėjui arba esančių EEE, gamybos pajėgumų lygį. Iš tikrųjų norint nustatyti, ar riba, apibrėžta gairių 68 punkto b papunktyje, buvo pasiekta, gamybos pajėgumų augimas vienoje valstybėje narėje galėtų būti subalansuotas mažinant gamybos pajėgumus kitoje valstybėje narėje - dėl ko, pvz., neaugtų įmonės grynieji gamybos pajėgumai - tai reikštų, kad mažiausiai viena svarbi potencialiai žalinga valstybės pagalbos atvejų kategorija nebūtų išsamiai analizuojama; tai susiję su tomis pagalbos priemonėmis, dėl kurių auga gamybos pajėgumai vienoje valstybėje narėje kitos valstybės narės sąskaita tuo atveju, kai gamybos pajėgumai mažėja dėl suteiktos pagalbos. Kaip nurodyta komunikato dėl gairių 52-53 punktuose, tokios priemonės gali prieštarauti pagrindinėms regioninės pagalbos taisyklėms, todėl yra būtina jų kontrolė.
(134)
Atsižvelgdama į Lenkijos pastabas, pateiktas 79 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad būtina atsižvelgti į gamybos pajėgumų didinimo dėl projekto pasekmes, remiantis pareiškimu, ir kad negalima atsižvelgti į kitų gamybos įmonių, esančių EEE, gamybos pajėgumų mažinimą, jeigu toks gamybos pajėgumų mažinimas nenumatytas investiciniame projekte, kuriam suteikiama pagalba, o ir pagalbos suteikimas neturi jiems įtakos. Komisija nurodo, kad sprendime dėl valstybės pagalbos Nr. 158/05 „Getrag Ford Transmissions Slovakia“ s.r.o., kuriuo remiasi Lenkija, numatomas gamybos pajėgumų mažinimas vienoje valstybėje narėje buvo įtrauktas į pateikiamą projektą.
(135)
Atsižvelgiant į Lenkijos pastabas, pateiktas 80 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pastebi, kad turint omenyje įmonės gamybos elastingumą, visi projekto sukurti gamybos pajėgumai galėtų būti iš esmės skirti kiekvieno iš trijų atitinkamų produktų gamybai (39).
(136)
Todėl Komisija pripažįsta, kad negalima atsižvelgti į pagalbos gavėjo gamybos pajėgumų mažinimą kitoje valstybėje narėje. Komisija konstatuoja, kad projekto sukurti gamybos pajėgumai viršija 5 % rinkos visose produktų rinkose.
6.6.1.3. Augimo rodiklių apskaičiavimas pagal kiekybinius duomenis
(137)
Sprendime pradėti procedūrą (100 ir 105 punktai) Komisija išreiškė abejones, ar yra galimybė apskaičiuoti produktų, kurie įeina į investicinį projektą, vidutinį metinį augimo rodiklį pagal gairių 68 punkto b papunktį, remiantis tik kiekybiniais duomenimis.
(138)
Komisija pastebi, kad neigiamas augimas stalinių kompiuterių vertės atžvilgiu galėtų reikšti stiprų stalinių kompiuterių vidutinių pardavimo kainų kritimą. Šis neigiamas augimo rodiklis vertės atžvilgiu galėtų liudyti apie tai, kad augimas kiekybiniu atžvilgiu yra nepakankamas, kad galėtų subalansuoti mažėjančias galutines pajamas, o tai yra rinkai su mažėjimo tendencija būdingas bruožas. Komisija pastebi, kad toks pat vidutinių stalinių kompiuterių pardavimo kainų mažėjimas yra susijęs ir su skreitiniais kompiuteriais bei serveriais. Priešingai negu stalinių kompiuterių atveju, teigiamas augimo rodiklis kiekybės ir vertės atžvilgiu skreitinių kompiuterių ir serverių atveju įrodo, kad parduotų produktų kiekio augimas ne tik subalansuoja šių produktų pardavimo vidutinių kainų kritimą, bet daro dar didesnį poveikį.
(139)
Todėl Komisija konstatuoja, kad tikslus įvertinimas, ar staliniai kompiuteriai sudaro rinką su mažėjimo tendencija pagal rinkos apibrėžtį, kuriuo remiantis staliniai kompiuteriai yra laikomi atskira produktų rinka, negali apskaičiuoti jų vidutinio metinio augimo rodiklio, apie kurį kalbama gairių 68 punkto b papunktyje, tik kiekybinių duomenų pagrindu.
6.6.1.4. Išvados dėl stalinių kompiuterių ir skreitinių kompiuterių gamybinių pajėgumų augimo testų
(140)
Komisija konstatuoja, kad jeigu stalinių ir skreitinių kompiuterių rinkos būtų pripažintos atskiromis gamybos rinkomis, pagalba galėtų sukelti konkurencinio pobūdžio problemų; stalinių kompiuterių rinkos atveju reikštų pagalbą sektoriui, kuriame yra nuosmukio tendencijų. Kalbant apie stalinius kompiuterius, būtina atlikti išsamų pagalbos poveikio įvertinimą.
6.6.2. Atitiktis testui pagal dalį serverių rinkoje
6.6.2.1. Atitinkamos serverių produktų rinkos nustatymas
(141)
Sprendime pradėti procedūrą (65-67, 72 ir 105 punktai) Komisija pripažino, kad serverių rinkos apibrėžčiai tinka rinkos nustatymas, remiantis produkto klase ir kainomis, tačiau išreiškė abejones, ar segmentacija pagal produkto klasę ir kainas yra tinkamas būdas serverių rinkai nustatyti.
(142)
Atsižvelgdama į gautas pastabas Komisija pripažįsta, kad jos pirminė nuomone, jog serverių segmentacija pagal produkto klasę bei kainas yra tinkamiausias būdas rinkos nustatymui, kelia abejonių ir gali būti teikiama pirmenybė kitiems galimiems rinkos nustatymo būdams.
(143)
Todėl Komisija konstatuoja, kad abejonės dėl tinkamo rinkos nustatymo siekiant apibrėžti Dell dalyvavimą serverių rinkoje nebuvo išsklaidytos.
6.6.2.2. Atitinkamos serverių geografinės rinkos
(144)
Sprendime pradėti procedūrą (78-81 bei 105 punktai) Komisija išreiškė abejones, ar atitinkama serverių geografine rinka galima pripažinti EEE, EMEA regioną ar visą pasaulį.
(145)
Turėdama omenyje Lenkijos pateiktas pastabas, Komisija pripažįsta, kad nurodyti argumentai yra susiję su ypatingu Dell ūkinės veiklos modeliu bei jos darbo tvarka, todėl jie nėra taikytini kitiems serverių gamintojams arba nerodo bendro serverių rinkos veikimo.
(146)
Komisija pastebi, kad suinteresuotųjų šalių pastabos reiškia, kad serverių apyvarta vyksta didesnėje plotmėje negu EEE arba EMEA regionas, ir kad dauguma gamintojų veikia pasauliniu mastu.
(147)
Tačiau Komisija nurodo, kad serverių geografinė rinka yra tinkama tik kiek tai susiję su Dell dalimi x86 serverių rinkoje.
(148)
Todėl Komisija pripažįsta, kad iš tikrųjų gali būti pagrindo pripažinti, jog serverių geografinė rinka yra visas pasaulis, nors dėl abejonių dėl atitinkamo serverių rinkos nustatymo serverių geografinės rinkos klausimas gali likti atviras.
6.6.2.3. Išvados dėl dalies serverių rinkoje testo
(149)
Komisija konstatuoja, kad priklausomai nuo serverių rinkos apibrėžties, pagalba galėtų sukelti problemų, susijusių su konkurencija. Visų pirma pagal x86 serverių bei kitų nei x86 serverių apibrėžtį, priemonė reikštų - produktų rinkos x86 segmento atžvilgiu - pagalbą įmonei, kurios dalyvavimas rinkoje viršija 25 % atitinkamos rinkos pasauliniu lygiu. Kalbant apie serverių rinką, būtina išsamiai įvertinti pagalbos poveikį.
6.6.3. Išvados dėl abejonių, išreikštų sprendime pradėti procedūrą
(150)
Komisija pripažįsta, kad abejonės, išreikštos sprendime pradėti procedūrą dėl to, ar pagalba atitinka sąlygas, apibrėžtas gairių 68 punkto a ir b papunkčiuose, nebuvo išsklaidytos.
(151)
Pagal gairių 68 punktą, viršijus vieną iš dviejų ribų, apibrėžtų gairių 68 a ir b papunkčiuose dėl vertinamos priemonės (40), pradėjus procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 punkte, būtina atlikti išsamų įvertinimą siekiant patikrinti, ar pagalba yra būtina priemonė investicijoms pritraukti ir ar nauda, gaunama iš pagalbos, yra didesnė už konkurencijos iškraipymus ir įtaką prekybai tarp valstybių narių.
6.7. Išsamus vertinimas
(152)
Išsamus vertinimas atliekamas remiantis komunikatu dėl gairių, kuriame apibrėžti teigiamų ir neigiamų pagalbos rezultatų kriterijai.
6.7.1. Teigiami pagalbos rezultatai
6.7.1.1. Pagalbos tikslas
(153)
Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad Dell investicijos Lodzės vaivadijoje yra ilgalaikis įsipareigojimas (gamykla turi būti išlaikyta mažiausiai penkerius metus po jos statybos pabaigos, sukurtos darbo vietos turi būti išlaikytos trejus metus) ir svarbus precedentas, galintis padėti investuoti šioje vaivadijoje. Todėl tai yra patikimas įsipareigojimas, kuris padės kurti tiesiogines darbo vietas ir skatins regioninę plėtrą Lodzės vaivadijoje.
(154)
Šią teigiamą įtaką papildomai sustiprina grupavimo efektas, numatytas investiciniame projekte, skatinantis to paties arba susijusio sektoriaus įmones lokalizuoti produkciją netoliese, siekiant gauti naudos dėl masto ir apimties ekonomijos.
(155)
Dell įnašas į darbo vietų kūrimą Lodzės vaivadijoje (41) tikriausiai viršys 2 500 (42) tiesioginių darbo vietų skaičių iki 2010 m. sausio mėn (43). Regiono tiekėjai, subrangovai ir paslaugų tiekėjai papildomai netiesiogiai sukurs 1 300 darbo vietų.
(156)
Regioninės plėtros kontekste Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodo investicijų įtaką tokiems veiksniams:
-
Lavinimas: Dell bendradarbiauja su dviem vietinėmis aukštosiomis mokyklomis (44) (skiria stipendijas, paveda patariamojo pobūdžio darbų atlikimą, siūlo atlikti darbo stažuotes) ir planuoja užmegzti bendradarbiavimą su kitomis aukštosiomis mokyklomis Lodzės vaivadijoje (45). Dell taip pat dalyvauja Lodzės miesto iniciuotoje žmogiškųjų išteklių vystymo programoje (46). Panašiai kaip buvo Airijos atveju (47), šis bendradarbiavimas su vietinėmis aukštosiomis mokyklomis ir savivaldos institucijomis prisidės prie vietinio inovacijų ir ekonomikos plėtros bei informacinės visuomenės kūrimo.
-
Žinių skleidimas: Dell įmonė Lenkijoje yra viena moderniausių pasaulyje, todėl gali būti, kad žinios bus naudojamos ir vietos ekonomikoje. Taip atsitiks dėl valdymo ir gamybos procesų, kuriuos Dell taikys vaivadijoje operatyvinės veiklos, finansų, technikos ir logistikos (48) bei klientų aptarnavimo srityse, kaip tai buvo Limerike. Dell užtikrins savo darbuotojams galimybę dalyvauti įvairiuose kursuose (49). Planuojama, kad projektas padės gilinti žinias ir jas skleisti informacinių ir komunikacinių technologijų srityje ir padės įkurti daugiafunkcinį centrą Limeriko pavyzdžiu (operatyvinės veiklos, finansų, technikos bei klientų aptarnavimo srityje).
-
Daugiklio efektas: Dell buvimas prisidės prie gyvenimo lygio Lodzės vaivadijoje kilimo dėl vietinės gamybos produkcijos didinimo ir finansų srauto į vaivadiją. Nustatydamos potencialųjį Dell investicijų daugiklio efektą, Lenkijos valdžios institucijos remiasi panašių Dell investicijų JAV tyrimo rezultatais. Tyrimas (50) parodė, kad vienai Dell sukurtai darbo vietai vidutiniškai tenka dviejų darbo vietų sukūrimas vietiniu lygiu bei 2,5 darbo vietos kituose JAV regionuose. Tuo remiantis numatoma, kad planuojamas Dell darbo užmokesčio fondas, siekiantis 17,3 mln. EUR per metus, atneš papildomą 13 mln. EUR naudą naujų atlyginimų Lodzės vaivadijoje ir 9,5 mln. EUR kasmet visoje Lenkijoje.
(157)
Konkurentas išreiškė abejones dėl netiesioginio darbo vietų kūrimo. Jis tvirtina, kad papildomi investuotojai neišplės savo gamybinių pajėgumų, bet padidins esamų Lenkijos įmonių išnaudojimą. Konkurentas taip pat mano, kad netiesioginės investicijos yra pervertintos, o nauda iš Dell buvimo vaivadijoje bus ribota.
(158)
Komisija pastebi, kad Lenkijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie pagalbos tikslą ir investicinio projekto įtaką regioninei plėtrai, lavinimui, žinių skleidimui, potencialiam daugiklio efektui, darbo vietų (tiesioginių ir netiesioginių) kūrimui.
(159)
Komisija mano, kad Lenkijos valdžios institucijos pateikė pakankamai informacijos, kad įrodytų, jog projektas prisidės prie Lodzės vaivadijos ekonominės plėtros.
(160)
Komisija mano, kad konkurento pastabos yra nepagrįstos, dėl to negali į jas atsižvelgti.
(161)
Todėl Komisija konstatuoja, kad apskritai investicija turės teigiamą poveikį Lodzės vaivadijos plėtrai ir prisidės prie regioninės plėtros.
6.7.1.2. Pagalbos priemonės tinkamumas
(162)
Kaip nurodyta komunikato dėl gairių 17 ir 18 punktuose, valstybės pagalba kaip pirminė investicija tai vienas iš rinkos veikimo iškraipymų pašalinimo ir ekonominės plėtros regionuose, esančiuose nepalankioje vietoje, skatinimo būdų. Pagalba yra tinkama priemonė, jeigu duoda konkrečios naudos, palyginti su kitomis politinėmis priemonėmis. Pagal komunikato dėl gairių 18 punktą „būdai, kuriuos naudojant valstybė narė nagrinėjo kitus sprendimus ir kuriuos naudojant buvo patvirtinta nauda, gaunama dėl atrankinės priemonės kaip valstybės pagalbos konkrečiai įmonei, yra laikomi tinkama priemone“.
(163)
Informacijoje, pateiktoje 2009 m. vasario 18 d., Lenkija išsamiai paaiškino, kad valstybės pagalbos suteikimas dideliems projektams, naudingiems regioniniu mastu, tokiems kaip „Dell Polska“ investicijos Lodzėje, yra tinkamas būdas ekonominėms problemoms spręsti šioje vaivadijoje (išskyrus jau naudojamas bendras priemones).
(164)
Remdamasi bendrovės LECG tyrimo rezultatais, Lenkija nurodo, kad nepaisant bendrų lėšų, skirtų ekonominės plėtros paramai šalies ir regionų mastu per investicijas į pagrindinius infrastruktūros ir gamybos elementus, visų pirma panaudojant struktūrinius fondus, visoje Lenkijoje, o ypač Lodzės vaivadijoje, vis dar yra didelė regionų disproporcija. Tyrimo duomenys rodo, kad Lodzės vaivadijoje BVP vienam gyventojui yra žemesnis už šalies vidutinį, o nedarbo lygis aukštesnis už šalies vidutinį; taip pat ilgalaikis nedarbas yra didesnis negu visoje Lenkijoje. Vidutinis darbo užmokesčio lygis taip pat yra žemesnis už vidutinį šalyje. Be to, 2004-2007 m. augo Lodzės vaivadijos ir visos Lenkijos darbo užmokesčio disproporcija.
(165)
Lenkija taip pat nurodo, kad bendros lėšos, panaudotos visoje Lenkijoje vidaus investicijoms pritraukti, turi ribotą įtaką tiesioginių užsienio investicijų dydžiui. Pagal tyrimo duomenis tiesioginis užsienio investicijų lygis, išreikštas BVP procentais, Lenkijoje yra vienas žemiausių, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, įstojusiomis į Bendriją nuo 2004 m.
(166)
Lenkija mano, kad santykinis Lodzės vaivadijos plėtros tempo sulėtėjimas reikalauja kryptingesnių veiksmų šioje vaivadijoje. Šiuo atžvilgiu Lenkija pastebi, kad duodamos naudą darbo rinkai ir skatindamos infrastruktūros plėtrą, didelės investicijos dažnai pritraukia papildomas investicijas per ūkinės veiklos grupavimą ir su tuo susijusį poveikį (pramonės koncentracija, tiesioginis augimas, žinių ir technologijų perėmimas). Taigi, valstybės parama, skirta dideliam investiciniam projektui, gali būti veiksminga priemonė skatinti regioninę plėtrą.
(167)
Konkurentas tvirtina, kad atsižvelgiant į faktą, jog pagalba yra ad hoc ir neteikiama pagal schemą, Lenkija neprivalo sudaryti vienodų galimybių ir sąlygų visiems sektoriaus ūkinės veiklos subjektams gaunant paramą. Konkurentas mano, kad panašią pagalbą galima būtų pasiūlyti Dell konkurentams, tačiau abejoja, ar dabartinėje ekonominėje situacijoje galėtų būti pasiūlyta virš 50 mln. EUR subsidija kitam kompiuterių gamintojui.
(168)
Konkurentas nurodo, kad pagal gairių 10 punktą, pagalba ad hoc teikiama tik išskirtiniais atvejais. Konkurentas mano, kad pagalbos ad hoc suteikimas yra nepagrįstas ir netinkamas, kadangi prisidės prie įmonės pozicijos sustiprėjimo rinkoje, kur ji dideliu mastu dalyvauja pristatant produktus, būtent serverių rinkoje ir rinkoje su mažėjimo tendencija, t. y. stalinių kompiuterių rinkoje.
(169)
Lenkija nurodo, kad iš konkurento pastabų negalima daryti išvadų, kad nepalanki Lodzės vaivadijos ekonomiškai nepalanki padėtis galėtų būti įveikta kitomis priemonėmis, o ne tik teikiant valstybės pagalba dideliam investiciniam projektui. Lenkija pastebi, kad konkurentas tik konstatavo, kad panašios pagalbos negali gauti kiti ūkinės veiklos subjektai. Lenkijos valdžios institucijų nuomone, šis teiginys atsirado dėl gairėse apibrėžtos tinkamumo sąvokos netinkamo supratimo - Komisija turi ištirti, ar pagalbos tikslą galima pasiekti kitomis priemonėmis. Lenkija pastebi, kad konkurentas nieko panašaus nesiūlo.
(170)
Komisija atkreipia dėmesį, kad Lenkija grindžia savo argumentus dėl pagalbos priemonės tinkamumo veiksnių, įtakojančių ekonominę plėtrą šalies ir regionų lygmeniu Lenkijoje, makroekonomikos analize. Ji patvirtina, kad dėl to, kad Lenkija, o ypač Lodzės vaivadija, yra nepalankioje padėtyje, bendros lėšos visoje Lenkijoje (priešingai nei pagalbos ad hoc dideliems investiciniams projektams atitinkamuose regionuose atveju) turi ribotą įtaką tiesioginių užsienio investicijų dydžiui, ir kad vis dar yra nemaža Lenkijos regionų disproporcija. Lenkija nurodo, kad Lodzės vaivadija priskiriama prie regionų su mažiausiu BVP vienam gyventojui, aukščiausiu nedarbo lygiu ir žemiausiu bendro mėnesinio atlyginimo lygiu. Lenkijos valdžia apibendrina, kad atsižvelgiant į tai, kad rinkos nepakankamumas neleidžia jai normaliai funkcionuoti, valstybės pagalba dideliems investiciniams projektams yra efektyvi priemonė spartinti regioninę plėtrą per pramoninės veiklos koncentraciją, įmonių grupavimą bei su tuo susijusias pasekmes (pritraukimas, skverbimasis, netiesioginis augimas).
(171)
Remdamasi Lenkijos pastabomis, Komisija pastebi, kad Lenkija pateikė išsamius ekonominius įrodymus, jog valstybės parama dideliems investiciniams projektams, teikiantiems naudos regionams, tokiems kaip „Dell Polska“ projektas, yra tinkamas būdas ekonominėms problemoms įveikti Lodzės vaivadijoje (išskyrus jau panaudotas bendras lėšas).
(172)
Dėl konkurento pastabų, Komisija nurodo, kad išskyrus pagalbos programas, susijusias su apmokestinimu, kurias taikant pagalba tinkamų finansuoti išlaidų atžvilgiu skiriama automatiškai, nepaliekant valdžios institucijoms galimybės veikti savo nuožiūra, nėra įpareigojimo, kad valstybė narė skirtų pagalbą visiems ūkinės veiklos subjektams vienodomis sąlygomis, įskaitant pagalbą, skiriamą taikant patvirtintas arba esamas pagalbos schemas. Be to, Komisija nurodo, kad nors individuali pagalba ad hoc turi būti pagrįsta atsižvelgiant į pagalbos tikslą ir jos pasekmes, tai nėra susiję su pagalbos priemonės tinkamumu, t. y. ar pagalba yra būtina, palyginti su bendromis politinėmis priemonėmis, nepriklausomai nuo tokios pagalbos pobūdžio.
(173)
Todėl Komisija konstatuoja, kad pasiūlyta pagalba yra tinkama priemonė pagalbos tikslui pasiekti.
6.7.1.3. Skatinamasis poveikis
(174)
Sprendime pradėti procedūrą (108 punktas) Komisija ieškojo įrodymų, ar ir kaip pagalba įtakojo įmonės ekonominius sprendimus, siekdama įvertinti pagalbos skatinamąjį poveikį pagal apibrėžtį, nurodytą komunikato dėl gairių 19-28 punktuose.
(175)
Komunikato dėl gairių 22 punkte išvardyti du alternatyvūs scenarijai, padedantys įrodyti skatinamąjį poveikį. Pagal 1 scenarijų, „pagalba skatina priimti pozityvų investicinį sprendimą, kadangi investicija, kuri priešingu atveju nebūtų pelninga įmonei bet kurioje lokalizacijoje, gali būti įgyvendinta regione, kuriam suteikiama pagalba“. Pagal 2 scenarijų, „pagalba skatina pakeisti sprendimą dėl planuojamos investicijos lokalizacijos regione, nes ji kompensuoja lokalizacijos apribojimus ir grynąsias sąnaudas regione, kuriam suteikiama pagalba“.
(176)
Komunikato dėl gairių 23 punkte numatyta, kad „valstybė narė turi įrodyti Komisijai, kad pagalbos suteikimas turi skatinamąjį poveikį“, „apibrėžti, kuri situacija yra taikoma“ ir „pateikti […] alternatyvaus scenarijaus išsamų aprašymą“.
(177)
Lenkija pateikė informaciją dėl skatinamojo poveikio ir pagalbos proporcingumo. Informacijoje, pateiktoje 2009 m. vasario 18 d., Lenkija, be kita ko, nurodė, kad 2005-2006 m. Dell paruošė projekto prognozuojamo poreikio patenkinimo apibūdinimą ir priėmė sprendimą dėl projekto įgyvendinimo, nepriklausomai nuo jo lokalizacijos. Dėl to nėra pagrindo 1 scenarijuje numatytam nagrinėjimui, ar investicija būtų įgyvendinama, ar ne.
(178)
Dėl komunikato dėl gairių 25 punkto Komisija pastebi, kad pagalba būtų suteikiama pagal 2 scenarijų. Todėl yra būtinas pagalbos rezultatų nagrinėjimas pirmenybės suteikimo lokalizacijai tiksliniame regione atžvilgiu, lyginant su kitu regionu (kuriam pagal alternatyvųjį scenarijų pagalba nebūtų suteikta).
(179)
Informacijoje, pateiktoje 2009 m. vasario 18 d., Lenkija nurodo, kad siekdama apibrėžti lokalizacijos vietą Dell išnagrinėjo ir palygino kelių potencialių lokalizacijų sąnaudas ir pelną, nurodydama dvi potencialias investicinio projekto lokalizacijas, būtent Lodzėje Lenkijoje ir Nitroje Slovakijoje (51).
(180)
2006 m. pavasarį Dell atliko analizę, pateiktą konfidencialiame Lenkijos įmonės dokumente, kurios tikslas buvo išlaidų veiksnių identifikacija ir apžvalga, siekiant palyginti jų skirtumus, vertinant dviejų lokalizacijų lyginamuosius pranašumus (52), t. y. […]. Dokumente taip pat buvo dviejų nagrinėjamų projekto lokalizacijų sąnaudų skirtumo kiekybinis palyginimas grynosios dabartinės vertės (GDV) atžvilgiu (53).
(181)
Šio dokumento pagrindu konsultacinė firma LECG atliko dviejų potencialių projekto lokalizacijų sąnaudų skirtumo GDV analizę. Turint omenyje alternatyvią situaciją, LECG tyrimo rezultatai rodo, kad lokalizacijos Lodzės vaivadijoje nauda, susijusi su […] ir […] neviršija neigiamų lokalizacijos Lodzėje veiksnių palyginti su Nitros regionu dėl […] ir […]. 2007-2018 m. GDV analizė patvirtina, kad apskritai be pagalbos (ir Lodzėje, ir Nitroje), Dell naudingesnė būtų projekto lokalizacija Nitroje, negu Lodzėje (palyginti toliau esančias lenteles).
Skirtumo tarp Lodzės ir Nitros dabartinė vertė
(tūkst. EUR)
Kategorija/pinigų srautai
Metai GVD 1-12
[…] Lodzės atveju
[…]
[…] Lodzės atveju
[…]
[…] Lodzės atveju
[…]
[…] Lodzės atveju
[…]
Bendra neigiamų lokalizacijos veiksnių GDV Lodzės vaivadijoje (be valstybės pagalbos)
-40 360
Pastabos. Diskonto norma, naudojama visiems pinigų srautams įvertinti, tarp jų susijusiems su pagalba, yra vidutinė svertinė kapitalo vertė […] %, naudojama Dell, vertinant visus jo investicinius projektus. Užsienio valiutos perskaičiuojamos pagal vidutinį 2006 m. rugsėjo mėn. (Dell ir Lenkijos Vyriausybės susitarimų protokolo pasirašymo data) valiutų keitimo santykį.
Šaltinis: LECG apskaičiavimai Dell pateiktų duomenų pagrindu.
(182)
Lenkija nurodo, kad Dell neturėjo jokių papildomų oficialių dokumentų, lyginant dvi investicijų lokalizacijas, į kuriuos būtų atsižvelgta. Dell neprivalėjo ruošti tokių dokumentų, kadangi priimant sprendimus rėmėsi grupės, rinkusios lokalizaciją bendrovės valdybai, rekomendacijomis. Po vizitų ir derybų su valdžios atstovais dėl valstybės paramos paketo, grupė iš pagrindų įvertino visas galimas lokalizacijas, siekdama pateikti jas bendrovės valdybos nariams prieš priimant galutinį sprendimą.
(183)
Lenkija nurodo, kad susitarimų protokolas yra paskutinis dokumentas, patvirtinantis Dell apsisprendimą investuoti Lenkijoje nustatytomis sąlygomis, visų pirma apimančiomis valstybės pagalbos paketą.
(184)
Lenkija pastebi, kad investicijų sąlygos, visų pirma pagalba, buvo Dell ir įvairių institucijų, atstovaujančių Lenkijos Vyriausybei, ilgų derybų objektas (vadovaujant Lenkijos informacijos ir užsienio investicijų agentūrai). Pirmieji susitikimai įvyko 2005 m. balandžio mėn., vėliau vyko vizitai įvairiose Lenkijos vietovėse. Pirmus paramos pasiūlymus Dell gavo 2005 m. pabaigoje. Derybos dėl susitarimo memorandumo turinio vyko nuo 2006 m. gegužės mėn. iki 2006 m. liepos mėn. pabaigos, kai šalys suderino preliminarų memorandumo turinį. 2006 m. rugpjūčio mėn. memorandumas buvo šiek tiek pataisytas ir 2006 m. rugsėjo 19 d. šalys dokumentą pasirašė. Šis faktas patvirtino Dell apsisprendimą investuoti Lenkijoje.
(185)
Lenkija pateikė Dell valdybai dokumentų, patvirtinančių sprendimą investuoti Lodzėje, kopijas. Dokumentų data - 2006 m. rugsėjo 6 d., kai šalys susitarė dėl susitarimų protokolo turinio.
(186)
Konkurentas tvirtina, kad pagalba faktiškai neturi skatinamojo poveikio ir mano, kad Dell nesugebėjo įrodyti, jog pagalba iš tikrųjų skatino pakeisti veiksmus tuo momentu, kai Lenkija pradžioje sutiko remti jos investicijas. Be to, konkurentas tvirtina, kad Lenkijos centrinė geografinė padėtis bei nuolatinės darbo jėgos buvimas padėjo jai užsitikrinti tiesiogines užsienio investicijas, todėl šiuo atžvilgiu Dell ėjo teisinga ekonomine kryptimi, kuria eitų ir be valstybės pagalbos. Konkurentas primena, kad nuo 2007 m. paskutinio ketvirčio rinkos sąlygos gerokai pasikeitė, atsiradus internetiniams kompiuteriams, tuo pačiu sumenkindamos Dell investicijų į stalinių kompiuterių, skreitinių kompiuterių ir serverių gamybą argumentus.
(187)
2009 m. balandžio 22 d. atsakyme Lenkija primena, kad pateikė detalius ekonominius įrodymus, kodėl tuo metu, kai 2006 m. Dell priėmė sprendimą lokalizuoti įmonę Lodzėje, pagalba turėjo skatinamąjį poveikį. Lenkijos teigimu, konkurentas pats sau prieštarauja keliais aspektais: pirma, tvirtindamas, kad Dell investuotų Lenkijoje ir be pagalbos, po to pabrėžia, kad dabartinės rinkos sąlygos pasikeitė ir Dell tikriausiai nesiryžtų statyti įmonės. Lenkija taip pat nurodo, kad pateiktose pastabose konkurentas nemini priežasčių, dėl kurių dabartinės rinkos sąlygos turi reikšmės skatinamojo poveikio analizei atsižvelgiant į 2006 m. priimtą sprendimą investuoti.
(188)
Lenkija nurodo, kad jokia konkurento pastaba nesusijusi su vertinimu, ar pagalba turi skatinamąjį poveikį. Lenkijos pagrindinis klausimas yra, ar investicijos būtų lokalizuotos kur nors kitur, jeigu nebūtų suteikta pagalba.
(189)
Dėl konkurento pastabų, Komisija pažymi, kad jos nėra esminės skatinamojo poveikio vertinimui pagal 2 scenarijų, kuriuo remiantis pagalbos rezultatai turi būti vertinami pirmenybės suteikimo lokalizacijai tiksliniame regione atžvilgiu, palyginti su kitu regionu. Pastabos dėl vėlesnių rinkos sąlygų pasikeitimo taip pat nėra esminio pobūdžio ankstesnio sprendimo dėl investicijų vertinimui.
(190)
Dėl komunikato dėl gairių 23 punkto, Komisija pastebi, kad - kaip nurodyta 183-185 konstatuojamosiose dalyse - Lenkija pateikė aiškius įrodymus, kad pagalba iš tikrųjų turi įtakos investicijų vietos pasirinkimui, kadangi Dell apsisprendė dėl lokalizacijos Lodzėje tik suderinusi su Lenkija pagalbos sąlygas, įtakojančias ekonominius ir finansinius investicijų įgyvendinimo šioje vietoje aspektus.
(191)
Dėl komunikato dėl gairių 25 punkto, Komisija pastebi, kad Lenkija pateikė įrodymus dėl pagalbos skatinamojo poveikio, pristatydama įmonės dokumentus ir tyrimo rezultatus dėl sąnaudų ir pelno lokalizacijos regione, gaunančiame pagalbą ir lokalizacijos alternatyviame regione (Nitra Slovakijoje) palyginimo. Komisija mano, kad Lenkijos pateiktas lyginamasis scenarijus yra tikroviškas.
(192)
Lenkija nurodo, kad sprendimas dėl projekto lokalizacijos Lodzėje buvo priimtas remiantis Lenkijos Vyriausybės nutarimu dėl pagalbos suteikimo Dell siekiant kompensuoti neigiamus ekonominius veiksnius dėl lokalizacijos Lodzėje ir su ja susijusius neigiamus veiksnius ir sąnaudas, palyginti su tuo metu aptariama alternatyvia lokalizacija. Dėl komunikato dėl gairių 21 ir 28 punktų, Komisija mano, kad pagalba padėjo pakeisti įmonės, gaunančios pagalbą, veiksmus ir kad be pagalbos ši investicija Lodzės vaivadijoje nebūtų įvykdyta.
(193)
Remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais, Komisija konstatuoja, kad pagalba skatina Dell priimti teigiamą sprendimą dėl naujos įmonės lokalizacijos Lodzėje, kompensuojant mažiau palankias investicines sąlygas palyginti su kita aptariama lokalizacija, ir kad nesuteikus pagalbos investicija galėjo būti lokalizuota kitur.
6.7.1.4. Pagalbos proporcingumas
(194)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija ieškojo įrodymų, kad turint omenyje pagalbą, investicinio projekto sąnaudų padengimas atitinka įprastą Dell grąžos normą pagal kitus investicinius projektus, bendras įmonės kapitalo sąnaudas arba bendrai kotiruojamas grąžos normas šiame sektoriuje.
(195)
Pagal komunikato dėl gairių 2 scenarijų, pagalba pripažįstama proporcinga, jeigu yra lygi pagalbos gavėjo, investuojančio regione, kuriam skiriama pagalba, grynųjų išlaidų ir grynųjų investicinių išlaidų alternatyvioje lokalizacijoje skirtumui.
(196)
Komisija pastebi, kad duomenys, pateikti skatinamojo poveikio analizei atlikti (žr. toliau esančią lentelę) rodo, kad pagalbos GDV neviršija visų neigiamų veiksnių GDV, susijusių su lokalizacija Lodzėje (bendras sąnaudų skirtumas be pagalbos).
Lodzės ir Nitros sąnaudų skirtumo palyginimas ir pagalbos suma
(tūkst. EUR)
Bendra neigiamų lokalizacijos Lodzės vaivadijoje veiksnių GVD (be valstybės pagalbos)
-40 360
Pagalbos GDV, pripažinta Lenkijos valdžios institucijų
39 432
Bendra lokalizacijos Lodzės vaivadijoje naudos GDV (su valstybės pagalba)
- 927
Pastabos. Diskonto norma, naudojama visiems pinigų srautams įvertinti, tame tarpe susijusiems su pagalba, yra vidutinė svertinė kapitalo vertė […] %, vartojama Dell, vertinant visus jos investicinius projektus. Užsienio valiutos perskaičiuojamos pagal vidutinį 2006 m. rugsėjo mėn. (Dell ir Lenkijos Vyriausybės susitarimų protokolo pasirašymo data) valiutų keitimo santykį.
Šaltinis: LECG apskaičiavimai Dell pateiktų duomenų pagrindu.
(197)
Remdamasi pirmiau išdėstytais faktais, Komisija konstatuoja, kad pagalba apribojama suma, būtina papildomoms grynosioms lokalizacijos Lodzėje sąnaudoms padengti, palyginti su alternatyvia lokalizacija.
6.7.2. Neigiami pagalbos rezultatai
(198)
Komisija pažymi faktą, kad komunikato dėl gairių 40 punkte teigiama: „tačiau jeigu alternatyviame scenarijuje numatyta galimybė, kad investicijos būtų įgyvendintos ir be pagalbos, nors ir kitoje lokalizacijoje (2 scenarijus) ir, jeigu ši pagalba yra proporcinga, tai galimi iškraipymų kriterijai, tokie kaip didelė dalyvavimo rinkoje dalis bei gamybinių pajėgumų augimas nerentabilioje rinkoje, faktiškai nesikeistų, nepriklausomai nuo pagalbos suteikimo fakto“.
6.7.2.1. Privačių investicijų išstūmimas
(199)
Lenkija ir neidentifikuota suinteresuotoji šalis pateikė pastabas dėl dviejų aspektų, apibrėžtų komunikate dėl gairių kaip privačių investicijų išstūmimo kriterijai, būtent dėl stiprių pozicijų rinkoje sukūrimo ir neefektyvių rinkos struktūrų sukūrimo arba išlaikymo.
(200)
Dėl privačių investicijų išstūmimo Lenkija mano, kad konkurentų investicijų mažinimas, reaguojant į investicinį projektą neįmanomas. Lenkija taip pat mano, kad investicinis projektas neužtikrina stiprių pozicijų rinkoje sukūrimo arba išlaikymo, arba neefektyvių rinkos struktūrų išsaugojimo.
(201)
Neidentifikuota suinteresuotoji šalis argumentuoja, kad Dell užima stiprias pozicijas rinkoje, kuri bus dar labiau sustiprinta dėl valstybės pagalbos. Pagal konkurentą, Dell gali pasinaudoti ta pagalba siekdama gauti papildomą ekonominę naudą bei padidinti savo gamybinius pajėgumus minimaliomis sąnaudomis. Konkurentas taip pat nurodo, kad pagalba negalima pasinaudoti siekiant padidinti gamybinius pajėgumus rinkoje su mažėjimo tendencija (staliniai kompiuteriai).
(202)
Dėl pozicijų rinkoje, Komisija mano, kad nors pagalba teikiama pagal 2 scenarijų, o investicinis projektas - kaip buvo įrodyta - būtų įgyvendintas kiekvienu atveju, tai galimų pagalbos rezultatų potencialaus pozicijų rinkoje sustiprinimo atžvilgiu išsamus vertinimas nėra tinkamas, kadangi tokios pozicijos rinkoje išliktų nepriklausomai nuo investicijų lokalizacijos, o pagalbos suteikimas neturėtų įtakos šioms pozicijoms rinkoje.
(203)
Panašiai dėl neefektyvių rinkos struktūrų kūrimo arba išsaugojimo - nepriklausomai nuo išvardytų galimų požymių, kad investicinis projektas galėtų padėti smarkiai padidinti gamybinius pajėgumus rinkoje, kurią galima pripažinti kaip turinčią mažėjimo tendenciją (staliniai kompiuteriai), Komisija mano, kad negali tvirtinti, jog pagalba galimai sukels privačių investicijų išstūmimą, kadangi, pagal 2 scenarijų, nuostolių teorija nesusijusi su investicijų įtakos konkurentams tikimybe, o veikiau susijusi su pagalbos įtaka lokalizacijos pasirinkimui.
(204)
Dėl pirmiau išdėstytų faktų Komisija konstatuoja, kad pagalba nekelia su privačių investicijų išstūmimu susijusių problemų.
6.7.2.2. Neigiama įtaka prekybai
(205)
Be potencialių neigiamų rezultatų privačių investicijų išstūmimo atžvilgiu komunikate dėl gairių nurodoma taip pat potenciali neigiama įtaka prekybai ir lokalizacijai, kuri galėtų būti siejama su pagalba dideliems investiciniams projektams.
(206)
Siekiant apibrėžti investicijų įtaką prekybai, visų pirma būtina nustatyti, ar pagalba padeda perkelti esamą veiklą iš vieno regiono į kitą, ar, priešingai, padeda kurti papildomą ūkinę veiklą. Perkėlimo atveju bendrame pusiausvyros tyrime būtina atsižvelgti į neigiamas pasekmes regionui, kuriame nutraukiama ūkinė veikla (esamose lokalizacijose arba alternatyvioje lokalizacijoje, kur būtų nukreiptos investicijos pagalbos nesuteikimo atveju).
(207)
Pagal komunikato dėl gairių 50 punktą „vertinant didelius investicinius projektus, su kuriais susijusios šios gairės, Komisija privalo turėti visą būtiną informaciją tam, kad išnagrinėtų, ar dėl valstybės pagalbos gali būti panaikinta daug darbo vietų esamose lokalizacijose Bendrijos teritorijoje“.
(208)
Lenkijos valdžios institucijos mano, kad bendrovės Dell sprendimai naują gamyklą statyti Lodzėje, o Limeriko gamykloje sumažinti gamybą, nėra susiję. Lenkijos valdžios institucijos atkreipia dėmesį į faktą, kad sprendimas iš pradžių sumažinti gamybą Limerike, o vėliau ją apskritai nutraukti ir uždaryti Limeriko gamyklą, buvo priimtas 2008 m. pabaigoje, t. y. praėjus beveik dvejiems metams nuo sprendimo tęsti investicinį projektą Lodzėje, todėl yra sietinas su sparčiai prastėjančiomis pasaulinio ūkio galimybėmis.
(209)
Lenkijos valdžios institucijos atkreipia dėmesį į faktą, kad pagal numatytą planą 2009 m. sausio mėn. uždarius gamyklą Limerike nuo 2009 m. balandžio mėn. iki 2010 m. sausio mėn. būtų panaikinta apie 1 900 darbo vietų. Tačiau Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad bendrovė Dell Limerike išlaikys tam tikrą veiklą. Iš tiesų, daugiau nei 900 darbuotojų ir toliau dirbs Limeriko gamykloje; iš Limeriko bus koordinuojama gamybinė veikla, vykdoma logistinė ir su įvairiomis tiekimo grandinės funkcijomis, t. y. produktų kūrimu, techniniais sprendimais ir užsakymais, susijusi veikla. Be to, Lenkijos valdžios institucijos nurodo, kad bendrovė Dell išlaiko ir plečia veiklą kitose Airijos vietose.
(210)
Konkurentas nepateikė jokių pastabų apie neigiamą poveikį prekybai (taip, kaip šis klausimas aptariamas komunikate dėl gairių).
(211)
Komisija laikosi nuomonės, kad atsižvelgiant į informaciją, gautą atliekant tyrimo procedūrą, t. y. tai, kad bendrovė Dell įgyvendintų naują investicijų projektą ir negavusi pagalbos (2 scenarijus), nėra jokio pagrindo teigti, jog Europos Sąjungoje būtų panaikinta darbo vietų, išskyrus nurodytose grupės Dell įmonėse (54).
(212)
Komisija tvirtina, kad neseniai paskelbtas darbo vietų likvidavimas bendrovės Dell gamykloje Limerike nėra susijęs su nagrinėjama pagalba. Kaip nurodoma 193 konstatuojamojoje dalyje, jeigu pagalba nebūtų suteikta, tada nauja gamykla būtų statoma Nitroje (Slovakijoje), o ne Lodzėje (Lenkijoje). Kadangi atsižvelgiant į pagalbą buvo nuspręsta tik investuoti kitoje vietoje (Lodzėje, o ne Nitroje), o ne atšauktas pats sprendimas investuoti, todėl negalima tvirtinti, kad pagalba turėjo įtakos gamyklai Limerike. Komisija taip pat atsižvelgia į Lenkijos valdžios teiginį, kad sprendimas nutraukti gamybą Limerike ir uždaryti ten gamyklą, nėra susijęs su bendrovės Dell sprendimu pradėti investicijų projektą Lodzėje.
(213)
Atsižvelgdama į išdėstytus dalykus Komisija laikosi nuomonės, kad negalima tvirtinti, jog darbo vietų naikinimas, kurį sukėlė grupės Dell priimtas sprendimas uždaryti gamyklą Airijoje, susijęs su Lenkijos valdžios institucijų suteikta pagalba. Dėl šios priežasties ir nepaisant kitų su šiuo klausimu susijusių svarstymų (55) Komisija tvirtina, kad minėtas darbo vietų naikinimas nėra susijęs su pagalba.
6.8. Pusiausvyros tyrimas
(214)
Nustačius, kad pagalba paskatino pradėti investicijų projektą atitinkamame regione, teigiamą poveikį privaloma palyginti su neigiamu.
(215)
Pagal komunikato dėl gairių 53 punktą, jeigu investicijų projektas be pagalbos būtų perkeliamas į neišsivysčiusį (didesni regioniniai apribojimai - didžiausias maksimalus regioninės pagalbos intensyvumas) arba tokį regioną, kuriam nustatyti tokie patys regioniniai apribojimai kaip tiksliniam regionui (toks pats didžiausias maksimalus regioninės pagalbos intensyvumas), tada tiriant pusiausvyrą šis perkėlimas būtų laikomas neigiamu veiksniu; mažai tikėtina, kad šį neigiamą veiksnį atstotų kokie nors teigiami veiksniai, nes jis prieštaraujama pagrindinėms regioninės pagalbos nuostatoms. Komisija mano priešingai, kad investicijų perkėlimas į neišsivysčiusį regioną naudingesnis Sąjungos sanglaudai nei tuo atveju, jeigu tas investicijų projektas būtų perkeltas į regioną, kurio padėtis geresnė.
(216)
Komisija sutinka, kad Lenkijos valdžios institucijoms neskyrus pagalbos, investicijų projektas būtų perkeltas į kitą vietą (šiuo atveju į Nitrą, Slovakijoje). Tačiau kaip nurodyta komunikato dėl gairių 53 punkte, Komisija tvirtina, kad paprastai laikoma, jog „teigiamas regioninės pagalbos poveikis, kuris kompensuoja pagrindinį grynųjų išlaidų skirtumą, jeigu būtų lyginama su kita vieta labiau išvystytame regione (taip atitikdamas minėto proporcingumo tyrimo reikalavimus, papildant „teigiamo poveikio reikalavimus“, kai atsižvelgiama į tikslą, tinkamumą ar lengvatos poveikį) viršija - pagal pusiausvyros tyrimo rezultatus - neigiamą įtaką kitoje investicijų projekto vietoje.
(217)
Šiuo atveju Komisija pabrėžia, kad didžiausias pagalbos intensyvumas Vakarų Slovakijos regionui (teritorija, kurioje yra Nitra) būtų 40 % (56) bendrojo subsidijos ekvivalento, o Lodzės vaivadijai - 50 % bendrojo subsidijos ekvivalento. Didžiausio pagalbos intensyvumo skirtumas atsiranda todėl, kad remiantis 2000-2002 m. duomenimis, kurie nustatyti pagal perkamosios galios standartą, BVP lygis vienam gyventojui, palyginti su ES 25 vidurkiu, Vakarų Slovėnijoje buvo 45,42 %, o Lodzės vaivadijoje - 41,45 %.
(218)
Rekomendaciniais ir komunikato dėl gairių tikslais Lodzės vaivadija laikoma regionu, kurio padėtis, palyginti su Vakarų Slovakija, nėra tokia palanki. Vadinasi, iš esmės naudą, jeigu ji būtų vertinama Sąjungos sanglaudos atžvilgiu, kuri būtų gauta investicijų projektą perkėlus į Lodzės vaivadiją, reikėtų laikyti viršijančią neigiamą poveikį, kuris būtų padarytas Vakarų Slovakijoje atsisakius įgyvendinti investicijų projektą.
(219)
Be regioninių apribojimų lygio skirtumo, nustatyta keletas kitų rodiklių, patvirtinančių, kad pagalbos priemonė, ko gero, padidintų sanglaudos lygį Sąjungoje.
(220)
Komisija pastebi, kad 2006 m. (kada nuspręsta projektą perkelti į Lodzę) BVP dydis vienam gyventojui, palyginti su ES 25 vidurkiu, Vakarų Slovakijoje buvo didesnis (62,8 %), nei Lodzės vaivadijoje (48 %) (57). Nors BVP dydis vienam gyventojui Vakarų Slovakijoje ir Lodzės vaivadijoje nuo 2002 m. padidėjo, tačiau šiame Slovakijos regione minėtas rodiklis išaugo kur kas daugiau. Kitaip tariant, abiejų regionų gerovės lygio skirtumas per tuos metus dar labiau padidėjo.
(221)
Be to, nedarbo lygis Vakarų Slovakijoje 2006 m. buvo 9,19 %, o Lodzės vaivadijoje - 17,48 % (58), t. y. šiame Slovakijos regione (59) nusistovėjusi didesnė darbo jėgos paklausa bei geresnės darbo rinkos sąlygos. Pasakytina, kad, be visa ko, nedarbo lygis Vakarų Slovakijoje 2001-2005 m. sumažėjo net 6 procentiniais punktais ir šiuo atžvilgiu gerokai viršijo Lodzės vaivadijos nedarbo lygio mažėjimo rodiklį (2,4 procentinius punktus).
(222)
Skirtumą patvirtina ir kiti rodikliai. Lenkijos valdžios institucijos remiasi, pvz., vadinamuoju „skurdo rizikos rodikliu“, kuris Lenkijoje ir Slovakijoje gerokai skiriasi (60). Slovakijos skurdo rizikos rodiklis 2006 m. buvo 11,7 %, t. y. buvo žemesnis už vidutinį Europos rodiklį. Be to, Lenkijoje šis rodiklis buvo 19,1 %, t. y. viršijo vidutinį Europos Sąjungos rodiklį (61).
(223)
Iš statistinių duomenų apie migraciją galima susižinoti kitokios informacijos, kurią galima naudoti kaip regioninės plėtros rodiklį, nes iš jos galima spręsti apie regiono gyventojams prieinamas galimybes. Iš migracijos rodiklių matyti, kad pastaraisiais metais į Slovakiją daugiau žmonių atvyko nei išvyko, o iš Lenkijos daugiau išvyko nei atvyko (62). Migracijos rodiklis 1 000 gyventojų 1995, 2000, 2005 ir 2006 m. Lenkijoje buvo atitinkamai - 0,5, - 0,5, - 0,3 i - 0,9, o Slovakijoje 0,5, 0,3, 0,6 ir 0,7.
(224)
Vadinasi, gairių komunikato 54 punkto atžvilgiu Komisija patvirtina, remdamasi 211 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis priežastimis, kad Europos Sąjungos teritorijoje dėl pagalbos nebus prarasta daugiau darbo vietų, tačiau šis darbo vietų sumažėjimas priešingu atveju būtų tikėtinas vidutinės trukmės laikotarpiu.
(225)
Turėdama omenyje išdėstytus teiginius Komisija patvirtina, kad atsižvelgiant į pagalbos proporcingumą, palyginti su grynosiomis išlaidomis, susijusiomis su investicijų projekto įgyvendinimu labiau išvystytame regione, teigiamas pagalbos poveikis, jeigu jis vertinamas pagalbos tikslų ir naudingumo atžvilgiu, kaip nurodyta pirmiau, viršija neigiamą įtaką verslui, jei būtų pasirinkta kita vieta.
(226)
Pagal gairių 68 punktą ir atsižvelgdama į išsamų vertinimą, atliktą pagal gairių komunikatą, Komisija pareiškia, kad siekiant užtikrinti skatinamąjį poveikį pagalba yra būtina ir kad su pagalba susijusi nauda viršija pagalbos sukeliamą konkurencijos iškraipymą ir įtaką, kuri būtų padaryta valstybių narių tarpusavio prekybai.
7. IŠVADA
(227)
Komisija pareiškia, kad siūloma suteikti bendrovei „Dell Polska“ regioninė pagalba atitinka visas gairėse ir gairių komunikate nustatytas sąlygas, todėl ši pagalba laikoma suderinama su bendrąja rinka kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
1. Valstybės pagalba, kurią Lenkija ketina skirti bendrovei „Dell Polska“ (216 365 000 PLN nominaliąja verte) ir kurios didžiausias intensyvumas yra 27,81 % BSE, suderinama su bendrąja rinka kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte.
2. Todėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytą pagalbą leidžiama suteikti.
2 straipsnis
Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pateikia išsamią galutinę ataskaitą, kurioje nurodomos išmokėtos pagalbos sumos, informacija apie sutarties dėl pagalbos suteikimo įvykdymą ir visus kitus investicijų projektus, skirtus tai pačiai įmonei, per šešis mėnesius nuo paskutinės pagalbos sumos išmokėjimo pagal paskelbtą mokėjimo tvarkaraštį.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2009 m. rugsėjo 23 d.