KOMISIJOS SPRENDIMAS
2004 m. spalio 6 d.
dėl valstybės pagalbos, kurią Italija ketina skirti žemės ūkio bendrovei „Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l.
(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 3639)
(Tik tekstas italų kalba yra autentiškas)
(2006/224/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
paraginusi (1) suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pirmiau minėtų nuostatų ir atsižvelgdama į pateiktas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2001 m. vasario 8 d. rašte, registruotame 2001 m. vasario 9 d., vadovaudamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi Italijos Respublikos nuolatinė atstovybė prie ES pranešė Komisijai apie aukščiau minėtą priemonę.
(2)
2001 m. rugpjūčio 21 d. rašte, registruotame 2001 m. rugpjūčio 24 d., 2001 m. gruodžio 3 d. rašte, registruotame 2001 m. gruodžio 5 d., ir 2002 m. balandžio 11 d. rašte, registruotame 2002 m. balandžio 17 d., Italijos Respublikos nuolatinė atstovybė prie ES Komisijai pateikė daugiau informacijos, kurios buvo paprašyta Italijos valdžios institucijų 2001 m. balandžio 9 d. ir 2001 m. rugsėjo 27 d. raštuose ir neoficialiais ryšiais.
(3)
2002 m. birželio 5 d. rašte Komisija informavo Italiją, kad dėl minėtos pagalbos nusprendė pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.
(4)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos bendrijų oficialiajame leidinyje (2). Komisija paragino trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl minėtos pagalbos.
(5)
Komisija negavo pastabų iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių.
(6)
2002 m. rugsėjo 16 d. rašte, registruotame 2002 m. rugsėjo 17 d., Italija Komisijai pateikė daugiau informacijos apie planuojamą priemonę.
II. IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS
(7)
„Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l. - viena iš įmonių, atitinkančių sanavimo reikalavimus, kurio poreikį išnagrinėjo ir patvirtino Komisija pagal bylą Nr. N 354/2000 (3). Patvirtinimo sprendime numatyta sanavimą paversti į restruktūrizavimo pagalbą su sąlyga, kad Italija per šešis mėnesius nuo leidimo teikti pagalbą pateiks įmonės restruktūrizavimo planą, vadovaudamasi Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti 23 punktu (toliau - Gairės) (4). Italijos valdžios institucijos įvykdė šį reikalavimą ir pateikė „Cooperativa“ restruktūrizavimo planą. Todėl šis sprendimas skirtas restruktūrizavimo pagalbai.
(8)
Pagal restruktūrizavimo planą išmokėta 900 000 000 Italijos lirų (464 810 eurų) sanavimo pagalba buvo paversta subsidija negrąžinamos paskolos forma.
A. Įmonės aprašymas
(9)
„Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l. - mažas kooperatyvas, kurį sudaro 69 partneriai, besispecializuojantys auginti vynuoges ir javus (pirminė produkcija). Šiuo metu kooperatyvas nuosavybės teise turi 75 ha žemės, nuomoja - 207 ha, ir dar gauna produkcijos iš kitų 178 ha.
B. Rinkos tyrimai
(10)
Pasak Italijos valdžios institucijų, pagrindinė kooperatyvo veikla - vynuogių, skirtų vynui daryti, auginimas (80 % jo bendros parduodamos produkcijos). Aktuali rinka - vyno rinka. Bendra vyno produkcija Markės regione, kurio plotas 23 500 ha, iš kurių 13 000 ha auginamos vynuogės rūšiniams vynams gaminti, siekia 147 milijardus Italijos lirų. Turėdamas 125 ha vynuogynų, kooperatyvas užima 0,53 % viso regiono vynuogynų ploto ir 0,96 % vynuogyno rūšiniams vynams gaminti ploto bei sudaro 0,38 % vidutinės regiono produkcijos (paskutiniųjų trejų metų duomenys).
(11)
Dabartinės vyndarystės sektoriaus kryptys orientuotos į geresnės kokybės vyno vartojimą (didėja rūšinio vyno suvartojimas, o stalo vynų vartojimas mažėja (5). Nuolat auga tarptautinės rinkos, o itališkas vynas užsienyje gerina savo reputaciją, nors susiduria su stipria tradicinių gamintojų ir kitų sektoriuje iškylančių šalių konkurencija. Beveik trys ketvirtadaliai vyndarių įmonių eksportuoja į užsienį: dažniausiai tai mažos ir vidutinės įmonės, kurių metinė apyvarta mažesnė nei 50 milijardų. Markės regiono rūšiniai vynai turi gerą potencialą. Vynas Verdicchio dei Castelli di Jesi, kuris laikomas vienu geriausių itališkų baltų vynų, kartu su Rosso Conero yra vienas populiariausių Markės regiono vynų Italijoje ir pasaulyje. Eksporto apimtis siekia 30% (6). Jo perspektyva, įgyvendinus restruktūrizavimo planą, atskleidžia santūriai optimistišką vyno rinkos raidos viziją, kuri nenumato aukštos kokybės vynų, gaminamų atskirtose geografinėse teritorijose, paklausos krizės. „Cooperativa Moderna“ restruktūrizavimo plane numatomas dalinis produkcijos pertvarkymas, didinant rūšinių vynų gamybos dalį.
C. Kooperatyvo sunkumų ištakos
(12)
Pasak Italijos valdžios institucijų, kooperatyvui finansinių sunkumų kilo dėl šių priežasčių:
a)
Pernelyg didelės finansinės išlaidos, susidariusios imant trumpalaikes paskolas.
b)
Nuolatinis rinkos kainų mažėjimas, nesusijęs su panašių gamybos išlaidų (darbo jėga, technologijos) mažėjimu. Žemas gamybos mechanizacijos lygis ir tam tikrų vynuogynų amžius negali ypač užtikrinti pakankamo pelno.
c)
Nepakankami rezervai. Per pastaruosius penkerius metus atidėjimai nusidėvėjimo fondui buvo mažesni, nei reikia atsižvelgiant į optimalų įrangos naudojimo laikotarpį, ir tai pablogino finansinę padėtį.
d)
Stichinės nelaimės. Nepalankios oro sąlygos 1998-1999 m. (kruša) ir 1999-2000 (kruša ir sausra) lėmė nuostolius, kuriuos tik iš dalies padengė draudimas, taip pat įmonės negalėjo gauti kompensacinės pagalbos pagal nacionalinę arba regioninę programą.
e)
Investicijos į naują vynuogyno įrangą, kurios viešasis finansavimas pasirodė žymiai mažesnis už sumą, nurodytą Bendrijos teisės aktuose. Regionas nustatė reikalavimus atitinkančių išlaidų mažiausias ribas - 17 000 000 Italijos lirų už hektarą, ir 35 % pagalbos normą. Labai nuolaidžiose teritorijose įrangos išlaidos ženkliai viršijo šią didžiausią ribą (32 000 000 Italijos lirų už hektarą).
(13)
Remiantis Italijos valdžios institucijomis, kooperatyvo skolas (pataisytas variantas) galima išdėstyti taip:
1995-2000 m. (7) ekonominių rezultatų skirtumas
776 432 609 Italijos liros (400 994 eurai)
Viešosios pagalbos investicijoms skirtumas
179 363 240 Italijos lirų (92 633 eurai)
Bendros gamybos nuostolis dėl 1998-1999 m. stichinių nelaimių
165 120 000 Italijos lirų (85 277 eurai)
Bendros gamybos nuostolis dėl 1999-2000 m. stichinių nelaimių.
194 599 000 Italijos lirų (100 502 eurai)
Bendri nuostoliai
1 315 514 849 Italijos liros (679 406 eurai)
D. Sanavimas
(14)
Pagal pagalbos schemą Nr. N 354/2000 Komisija pritarė, kad Italija naudotųsi toliau nurodytais kriterijais penkių sanuojamų įmonių sunkumams įvertinti. Reikalavimus atitinkančios įmonės turėtų atitikti bent 2 gyvybingumo rodiklius ir 2 finansinius/struktūrinius rodiklius.
Rodiklių kategorijos
Rodiklis
Vertė
Gyvybingumo rodikliai
Veiklos nuostoliai
Nuostoliai per pastaruosius trejus metus
Veiklos pelnas/veiklos kapitalas
Mažiau kaip 3% per pastaruosius 5 finansinius metus arba mažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus iki vertės, mažesnės nei 3% per paskutinius finansinius metus (1,5% kooperatyvo įmonėms).
Veiklos pelnas/gamybos vertė
50% sumažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus, kai metinio mažėjimo rodiklis lygus bent jau 5% ir ne didesnis nei 20 % per paskutinius finansinius metus.
Apyvarta/atsargos
20-40% sumažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus, kai mažėjimo rodiklis ne didesnis nei 15% per paskutinius finansinius metus.
Finansinės išlaidos/apyvarta
4-15% per paskutinius 5 finansinius metus.
Finansiniai ir struktūriniai rodikliai
Laikas sumokėti tiekėjams
70% augimas per paskutinius 5 finansinius metus, kai padidėjimo rodiklis lygus mažiausiai 10% ir ne didesnis nei 30% per paskutinius finansinius metus.
Veiklos pelnas/finansinės išlaidos
25-30% sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus, kai mažėjimo rodiklis yra mažiausiai 3-4% ir per paskutinius finansinius metus neviršija 15%.
(Apyvartinis kapitalas - atsargos)/ trumpalaikiai įsipareigojimai
Mažesnis kaip 0,6 per paskutinius 3 finansinius metus arba sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus iki vertės, kuri mažesnė kaip 0,6 per paskutinius finansinius metus.
Apyvartinis kapitalas/trumpalaikiai įsipareigojimai
Mažesnis kaip 0,8 per paskutinius 3 finansinius metus arba mažėjimas per pastaruosius 5 finansinius metus iki vertės, kuri mažesnė kaip 0,8 per paskutinius finansinius metus.
Ilgalaikis kapitalas/kilnojamasis turtas
Mažesnis kaip 0,6 per paskutinius 3 finansinius metus arba sumažėjimas per paskutinius 5 finansinius metus iki vertės, mažesnės kaip 0,6 per paskutinius finansinius metus.
Trumpalaikė skola bankui/ trumpalaikiai įsipareigojimai
Ne mažesnis kaip 0,35 ir ne didesnis kaip 0,6 per paskutinius 5 finansinius metus, kai augimas per paskutinius finansinius metus neviršijo 0,2.
Aprašyme „Cooperativa agricola moderna“ Scrl atitinka šiuos reikalavimus. Sunkumų lygis nustatytas remiantis šiais santykiais: finansinės išlaidos/apyvarta, apyvarta/atsargos, (apyvartinis kapitalas - atsargos)/trumpalaikiai įsipareigojimai, trumpalaikė skola bankui/trumpalaikiai įsipareigojimai.
E. Restruktūrizavimas
(15)
Kooperatyvo restruktūrizavimo plane numatyta pertvarkyti vynuogynus į rūšinių vynų, labiausiai atstovaujančių regionui (Verdicchio dei castelli di Jesi ir Rosso Conero), gamybą, bei investuoti į techniką, kad būtų sumažintos išlaidos darbo jėgai ir padidintas pelningumas. Planuojami šie veiksmai:
a)
atnaujinti ir pertvarkyti 10 hektarų vynuogyno rūšiniams vynams gaminti pagal penkerių metų investicinę programą, kuri turi būti įgyvendinta pagal Bendrijos reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 1493/1999 ir 1227/2000);
b)
užveisti (įgyvendinama) 10,5 hektaro vynuogyno rūšiniams vynams gaminti (2,5 ha - Verdicchio dei castelli di Jesi ir 8,5 ha - Rosso Conero);
c)
įsigyti vynuogių derliaus rinkimo mašiną, kainuojančią 386 900 000 Italijos lirų (199 820 eurų), kuri leidžia mechanizuoti tam tikrus derliaus rinkimo darbus ir sumažina darbo jėgos išlaidas 184 800 000 Italijos lirų (95 440 eurų) per metus.
(16)
Plane numatyta, kad penkerių metų investicinės išlaidos, skirtos vynuogynams atnaujinti ir restruktūrizuoti bus tokios:
Pavadinimas
Suma (Italijos liros)
Vynuogynas (10 ha × 45 milijonų Italijos lirų)
450 000 000
[Reikalavimus atitinkanti investicija (10 ha × 40 milijonų Italijos lirų)]
[400 000 000]
Investicinė pagalba (40% nuo 400 milijonų Italijos lirų)
- 160 000 000
Finansavimo likutis
290 000 000
(149 773 eurai)
(17)
Kooperatyvo nariai padidino įmonės akcinį kapitalą 100 milijonų lirų (51 650 eurų). Todėl 2000 finansiniais metais akcinis kapitalas padidėjo nuo 92,7 milijonų Italijos lirų (47 880 eurų) iki 192,7 milijonų Italijos lirų (99 520 eurų). Be to, kooperatyvo nariai kooperatyvui suteikė 500 milijonų Italijos lirų (258 230 eurų) paskolą.
(18)
Restruktūrizavimo pagalba taip pat apima konsultacijų bei su technine pagalba susijusias priežiūros išlaidas ir siekia 120 000 000 Italijos lirų (61 975 eurus). Šios užduotys buvo skirtos Monkaro kooperatyvui trejiems metams. Todėl finansinė restruktūrizavimo plano struktūra bus tokia:
Italijos liros
A.
Ankstesni įsiskolinimai (kaip nurodyta ankstesnėje lentelėje)
-1 315 514 849
B.
Narių mokesčiai (sumažintas atlygis už gamybą, didesnis kapitalo augimas)
534 233 484
Galutinė skola (A - B)
- 781 281 365
50% indėlis įrangai pirkti
- 193 450 000
Plano priežiūros išlaidos
- 120 000 000
Iš viso
-1 094 731 365
F. Sanavimo naudojimas
(19)
Pavertus 900 000 000 Italijos lirų (464 811 eurų) sanavimą negrąžinama paskola, bus galima sumažinti aukščiau minėtą bendrą 792 000 000 Italijos lirų (409 034 eurų) skolą ir dalimis padengti vynuogių derliaus rinkimo mašinos pirkimo bei restruktūrizavimo plano priežiūros išlaidas.
(20)
Tam kompensuoti kooperatyvas įsipareigojo susimažinti gamybos pajėgumus vyndarystės sektoriuje. 2001 m. gruodžio 31 d. šie pajėgumai, atsižvelgiant į kultūrų įvairovę ir gamybos normas, nustatytas įvairiems rūšiniams vynams, sektoriuose siekė 1 674,1 tonos. Pagal planą per penkerius metus gamybos pajėgumus sumažinus 16%, vadovaujantis Gairių 74 dalies i punktu, vyno gamyba sumažės iki 1 406,2 tonų. Šis lygis bus išlaikytas iki 2005 m., restruktūrizavimo planas buvo pristatytas 2001 m. pradžioje.
G. Procedūros iniciavimo priežastys
(21)
Kooperatyvo metų balanse nurodomi neigiami bendrieji rezultatai tik 1996 m. Todėl Komisija suabejojo realia įsiskolinimų padėtimi ir kooperatyvo sunkumais 1995-1999 metais.
(22)
Komisija turėjo abejonių dėl įmonės galimybių atsigauti po gamybos sumažinimo 16%, ypač abejojo Italijos pateiktais skaičiais, pagal kuriuos mažesnė gamyba darytų nežymų poveikį įmonės ekonominiam balansui (2002-2005 metais pardavimai atseit sumažėtų tik 1-2%).
(23)
Komisija taip pat turėjo abejonių dėl numatytos pagalbos sumos, kuri atrodė didesnė už reikiamą restruktūrizavimo įgyvendinimo minimumą. Ypač Komisija abejojo dėl realaus poreikio skaičiavimo, kad neatlikti atskaitymai į nusidėvėjimo fondą galėtų būti skaičiuojami kaip nuostoliai, ir išreiškė abejones, ar investicinė pagalba įrangai įsigyti trūkumų neturinčioje gamybos srityje atitinka restruktūrizavimo plano reikalavimus.
(24)
Galiausiai Komisija išreiškė abejonę dėl restruktūrizavimo plano priežiūros išlaidų, nes negalėjo nedaryti prielaidos, kad kooperatyvas, kuriam skirta įgyvendinti šias užduotis, gaus netiesioginę pagalbą.
III. ITALIJOS PASTABOS
(25)
2002 m. rugsėjo 16 d. rašte Italija pateikė daugiau informacijos ir paaiškinimų.
(26)
Dėl užsitęsusių kooperatyvo sunkumų Italija patvirtino, kad „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl atitiko keturis kriterijus, naudojamus regione ir patvirtintus Valstybės pagalbos programoje Nr. N 354/2000. Joje buvo išryškintos kooperatyvo įmonės, paprastai linkusios subalansuoti sąskaitas net patirdamos sunkumų, kuriuos liudija ir dideli finansiniai įsipareigojimai su labai dideliais įsiskolinimais, ir įrodyti veiklos pajamas, kad kompensuotų finansinius įsipareigojimus.
(27)
Italija patikslino, kad, siekdama subalansuoti 1994-1999 metų sąskaitas, įmonė balanse atliko šiuos veiksmus: a) sumažino produkcijos iš narių žemių kainą (iki mažesnių nei rinkos kainos), efektyviai reikalaudama kooperatyvo narių prisidėti finansiškai (434 milijonais lirų); b) sumažino atidėtas lėšas nusidėvėjimui padengti 50% - tiek, kiek reikėjo, kad būtų išlaikyta technika ir kita įranga efektyviai naudoti. Dėl to trūko finansų įrangai atnaujinti, taip pat tai turėjo neigiamą įtaką finansų valdymui.
(28)
Be to, dideli nuostoliai 1996 finansiniais metais (182 milijonai lirų arba 13% apyvartos) nebuvo padengti kitų finansinių metų pajamomis. 1998 ir 1999 finansiniais metais buvo nenumatytų 78 ir 134 milijonai lirų dėl to, kad pajamos iš žemės ūkio produktų gamybos buvo mažesnės, nei įvertinta.
(29)
Atkurdama įmonių gyvybingumą, nepaisant to, kad gamyba sumažinta, Italija pabrėžė ir patvirtino, kad reikalavimas sumažinti vyno gamybą 16 % per penkerius metus (išlaikant maksimalias 1 406,2 tonų vynuogių produkcijos ribas) nesukels atitinkamo procentinio produkcijos vertės sumažėjimo tiek, kiek mišrios produkcijos keitimas į geresnės kokybės vynuoges lemtų žymiai mažesnį pardavimo pajamų sumažėjimą. Italija patvirtino skaičiavimus, pateiktus procedūros metu.
(30)
Dėl investicinės pagalbos technikai (ypač vynuogių derliaus rinkimo mašinai) atitikimo reikalavimams Italija nurodė, kad šis pirkinys yra esminis, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, nes ši technika leis mechanizuoti tam tikrus auginimo ir derliaus rinkimo darbus, sumažinti darbo valandų, reikalingų vynuogynams prižiūrėti, ir tuo sumažinti gamybos išlaidas (185 milijonais lirų) bei padaryti vyndarystės sektoriaus įmonę vėl pelningą.
(31)
Italija pateikė lentelę, rodančią, kad tikros vynuogynams skirtos įrangos išlaidos labai nuolaidžiose teritorijose, lyginant su nurodytais dydžiais, kuriems buvo skirta viešoji pagalba, lėmė 179 363 240 lirų nuostolį.
(32)
Italija taip pat pateikė paaiškinimus dėl konsultacijų ir plano priežiūros išlaidų. 120 000 000 lirų suma padengė finansinės padėties ir turto analizės 1994-1999 m., restruktūrizavimo plano kūrimo, balanso prognozių iki 2005 m. sudarymo, techninės ir administracinės pagalbos, reikalingos įgyvendinti plane nurodytiems veiksmams, įgyvendintų veiksmų priežiūros ir bet kurių korekcinių veiksmų vertinimo išlaidas. Lėšas, skirtas konsultacijoms ir su technine pagalba susijusiai plano priežiūrai, Italija grindžia 1994 m. spalio 10 d. Prezidento įsakymu Nr. 645, kuriame nustatomos ekonomistų paslaugų kainos.
IV. PAGALBOS ĮVERTINIMAS
(33)
Steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta valstybės pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(34)
Aptariama pagalba patenka į šį apibrėžimą tiek, kiek ji suteikia ekonominį pranašumą specifinei įmonei ir yra finansuojama iš viešojo fondo (regioninio fondo) bei gali paveikti prekybą, turint galvoje, Italijos padėtį vyndarystės sektoriuje (Italija yra antra pagal dydį vyno gamintoja Europos Sąjungoje, o 1998 m. realizavo 32% ES produkcijos).
(35)
Vis dėlto Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyje numatytais atvejais tokios priemonės, esant nukrypimui, gali būti laikomos suderinamomis su bendruoju interesu.
(36)
Vienintelis galimas nukrypimas šiuo atveju nurodytas Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, pagal kurį pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji skatins tam tikrų ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrą, kur tokia pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui.
(37)
Turint galvoje jos pobūdį, kad būtų galima pasinaudoti aukščiau minėtu nukrypimu, aptariama pagalba turi atitikti sąlygas, nurodytas Gairėse.
(38)
Pirmiau minėtos Gairės nustato tokias bendras sąlygas, kurios leidžia restruktūrizavimo pagalba:
a)
įmonė turi būti laikoma įmone, patiriančia sunkumus;
b)
turi būti pristatytas restruktūrizavimo planas, leidžiantis per pagrįstą laikotarpį atkurti ilgalaikį įmonės ekonominį-finansinį gyvybingumą;
c)
reikia imtis priemonių bet kokiam neigiamam pagalbos poveikiui konkurentams (kompensacinės priemonės) sušvelninti;
d)
pagalbos suma ir intensyvumas turi būti ribotas iki griežto minimumo, reikalingo restruktūrizavimui įgyvendinti;
e)
pagalba turi būti suteikta „vieną ir paskutinį kartą“.
(39)
Nurodžius, kad Bendrijoje nėra bendrai naudojamo „sunkumus patiriančios įmonės“ apibrėžimo (4 punktas), Gairės nustato, kad vertinant sanavimo ir restruktūrizavimo galimybę, įmone, patiriančia sunkumus, laikoma tokia įmonė, kuri, nei naudodamasi savo finansiniais ištekliais, nei reikiamomis savininkų, akcininkų arba kreditorių lėšomis, nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Įmonės sunkumai paprastai atsiskleidžia augančiais nuostoliais, mažėjančia apyvarta, didėjančiomis atsargomis, gamybos pajėgumų pertekliumi, mažėjančiu grynųjų pinigų srautu, augančiomis skolomis, didėjančiomis palūkanomis ir mažėjančia arba nuline grynojo turto verte.
(40)
Šiuo atveju jau buvo pripažinti įmonės sunkumai pagal sanavimo schemą (Nr. 354/2000, patvirtintą Komisijos sprendimu SG(2000) D/106283), remiantis vertinimo metodu, aprašytu šio pagrindžiamojo dokumento 14 punkte, kuris buvo vientisa leidimo teikti pagalbą sprendimo dalis. Kooperatyvas buvo pripažintas patiriantis sunkumus remiantis šiais santykiniais kriterijais: finansinės išlaidos/apyvarta, apyvarta/atsargos, apyvartinis kapitalas-atsargos/trumpalaikiai įsipareigojimai, trumpalaikiai įsiskolinimai bankui/trumpalaikiai įsipareigojimai.
(41)
Nepaisant to, anksčiau patvirtinti Sprendimo taikomas sanavimas ir restruktūrizavimo pagalba vertinami ir įteisinami skirtingais būdais, ir šiuo atveju sanavimas ir restruktūrizavimas dažnai yra dvi tos pačios veiklos dalys, net jei jose vyksta skirtingi procesai (Gairių 9 punktas). Todėl Komisija mano, kad tas faktas, jog įmonė patiria sunkumų, gali būti laikomas tikru (tiek, kiek tai buvo pastebėta anksčiau).
(42)
Iš tikrųjų šią išvadą patvirtina išsami Italijos pateiktos informacijos analizė. Sąskaitų balansas, sukėlęs Komisijos dvejones, yra apskaitos metodas, kuris, šio punkto atveju ir atskirai, neteikia išbaigto vaizdo apie įmonės bendrą ekonominį-finansinį tvirtumą. „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl sąskaitų balansas buvo netikras ir atliktas dėl to, kad kooperatyvo nariai perėmė didžiąją dalį nuostolių, priimdami mažesnes kainas už produkciją iš jų žemių (8), bei dėl to, kad nepavyko atidėti reikalingų lėšų į nusidėvėjimo fondą, kas, nors tai ir leidžiama pagal Italijos įstatymus (9), rodo, kad įmonė negalėjo finansuoti įprastinio gamybos įrangos atnaujinimo proceso, naudodama savo grynųjų pinigų srautus.
(43)
Įrodymu, kad įmonė patyrė sunkumų, turi būti laikomos trumpalaikės skolos ir grynųjų pinigų srauto stygius, susietas su sumažėjusia apyvarta. Turėdama 1 254 832 000 lirų (648 070 eurų) skolą 2000 m., nuostolingą finansų tvarkymą (- 238 951 430 lirų 2000 m.) (123 408 eurų), 0,555 likvidumo indeksą 2000 m. ir susidūrusi su krintančia apyvarta, atrodo, „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl nesugebės atkurti gyvybingumo, naudodama savo arba savo narių išteklius, kurie jau buvo naudoti keletu atvejų (kaip paskolos arba mažesnės produkcijos iš jų žemių kainos).
(44)
Pagalbai gauti reikalingas restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui per pagrįstai nustatytos trukmės laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, ir kuris turi atkurti įmonės ilgalaikį ekonominį-finansinį gyvybingumą. Ypač reikia atlikti rinkos studiją. Gyvybingumo pagerėjimo turi būti iš esmės siekiama vidaus priemonėmis. Restruktūrizuojant turi būti atsisakyta veiklos, kuri struktūriškai liktų nuostolinga net ir po pertvarkos. (Gairių 32 punktas).
(45)
Italijos valdžios institucijos pristatė restruktūrizavimo planą su rinkos studija ir kooperatyvo perspektyvų įvertinimu, jei bus gautas ir jei nebus gautas 900 000 000 lirų viešasis finansavimas.
(46)
Restruktūrizavimo plane, aprašytame šio pagrindžiamojo dokumento 15 punkte ir apimančiame trejus metus, nurodomos įmonės krizės priežastys ir numatoma daugybė vidaus priemonių gyvybingumui atkurti.
(47)
Planuojami šie veiksmai:
a)
dalies vynuogyno pertvarkymas į rūšinio vyno gamybą (vynuogių veislės „Verdicchio“ ir „Rosso Conero“), kuriam rinkos studija rodo geras komercines perspektyvas, esant valstybės pagalbai;
b)
10,5 ha vynuogyno, skirto rūšiniams vynams gaminti, veisimas (vyksta) (remiantis persodinimo nurodymais);
c)
vynuogių derliaus rinkimo mašinos pirkimas gamybai automatizuoti ir išlaidoms sumažinti.
(48)
Komisija išreiškė abejones dėl paramos įrangai pirkti tinkamumo, kuri neatrodė esminė gyvybingumui atkurti (vynuogių derliaus rinkimo mašina). Vis dėlto išsami suteiktos informacijos analizė parodė, kad gamybos mechanizavimas yra pagrindinis įmonės gyvybingumo atkūrimo elementas. Italijos pateiktais skaičiavimais įsigijusi šią įrangą įmonė galės per metus sutaupyti 185 000 000 lirų vynuogyno tvarkymui, o tai sudarys 80% bendros parduodamos įmonės produkcijos nepadidinus gamybos.
(49)
Italija įsipareigojo 16% sumažinti kooperatyvo vyno gamybos pajėgumus per 5 metus. Komisija abejojo dėl Italijos tvirtinimo, kad mažesnė gamyba nesukels ženklaus pardavimo pelno sumažėjimo. Vis dėlto kruopščiai išnagrinėjus Italijos pateiktas lenteles (50 ir 51 šio pagrindžiamojo dokumento punktai), įsitikinta, kad pertvarkymas į brangesnio rūšinio vyno gamybą (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) duos daugiau pajamų ir didele dalimi kompensuos gamybos sumažėjimą. Tačiau įmonės gyvybingumo atkūrimas neišsprendžiamas kompromisu planuotai sumažinti gamybą.
(50)
Pardavimo pajamų skaičiavimas nesumažinus gamybos:
Vynuogės
ha
t/ha
Gamyba
maks. t
Kaina
eurai/100 kg
Bendra suma
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
14,00
8,7
42,09
3 653,52
Verdicchio Castelli Jesi
99,00
14,00
1 386,0
46,48
644 228,34
Verdicchio Superiore
0,00
11,00
0,0
50,61
0,00
Verdicchio Riserva
0,00
11,00
0,0
61,97
0,00
Verdicchio Passito
0,00
11,00
0,0
103,29
0,0
Rosso Conero doc riserva
2,22
14,00
31,1
87,80
27 287,52
Esino rosso
8,96
15,00
134,4
33,31
44 770,62
Marche IGT bianco
4,89
18,00
88,0
20,66
18 183,41
Marche IGT rosso
1,44
18,00
25,9
22,21
5 756,22
IŠ VISO
117,13
14,29
1 674,1
743 879,62
Iš viso Italijos liromis
1 440 351 800
(51)
Pardavimo pajamų skaičiavimas sumažinus gamybą:
Vynuogės
ha
t/ha
Gamyba
maks. t
Kaina
eurai/100 kg
Bendra suma
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
12,32
7,6
42,09
3 215,10
Verdicchio Castelli Jesi
59,00
12,60
743,4
46,48
345 540,65
Verdicchio Superiore
20,00
10,45
209,0
50,61
105 780,70
Verdicchio Riserva
15,00
10,45
156,8
61,97
97 145,54
Verdicchio Passito
5,00
9,22
46,1
103,29
47 607,00
Rosso Conero doc riserva
9,18
12,60
115,7
87,80
101 553,81
Esino rosso
2,00
12,60
25,2
33,31
8 394,49
Marche IGT bianco
4,89
16,20
79,2
20,66
16 365,07
Marche IGT rosso
1,44
16,20
23,3
22,21
5 180,60
IŠ VISO
117,13
12,01
1 406,3
730 782,97
Skirtumas
-1,76 %
(52)
Gairių 32 punkte nustatyta, kad restruktūrizavimas reiškia atsisakymą tos veiklos, kuri ir po restruktūrizavimo liktų nuostolinga. Kalbamu atveju svarbi gamybos veikla struktūriškai nenuostolinga, nes įmonės sunkumų pobūdis iš esmės yra finansinis, todėl, įsigijęs minimą įrangą, kooperatyvas gali padidinti pelną, gaunamą iš vyndarystės. Todėl restruktūrizavimo planas neprieštarauja šiam Gairių reikalavimui.
(53)
Remiantis Gairių 35-39 punktais turi būti imtasi priemonių kuo labiau švelninti neigiamą pagalbos poveikį konkurentams (kompensacinės priemonės) įmonės dalyvavimo rinkoje apribojimų forma. Taikymo metodai kaip bendri principai žemės ūkio sektoriui nurodyti Gairių 5 skyriuje. Iš esmės, kadangi net ir pagalba labai mažoms įmonėms gali iškreipti konkurenciją, Komisija reikalauja kompensacinės priemonės, kurios imtųsi visi restruktūrizavimo pagalbos gavėjai, mažinant pajėgumus. Pirminės produkcijos atveju reikalaujama sumažinti gamybą arba nutraukti veiklą mažiausiai penkeriems metams.
(54)
Priemonėms, nukreiptoms į specialius produktus ar operatorius, gamyba daugiausiai turi būti sumažinta 16% nuo tų pajėgumų, kuriems skiriama restruktūrizavimo pagalba. Dalyvaujančiuose regionuose skaičius gali būti sumažinamas iki 14%. Šiuo atveju Italija numatė gamybos sumažinimą iki 16% nuo įmonės gamybos pajėgumų per 5 metus. Sąlyga atitinkamai patenkinta.
(55)
Remiantis Gairių 40 punktu pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apribotas iki visiško minimumo, kurio reikia, kad būtų galima įgyvendinti restruktūrizavimą, atsižvelgiant į esamus įmonės finansinius išteklius. Todėl tikimasi, kad pagalbos gavėjai prisidės prie restruktūrizavimo programos iš savo išteklių, išorinio finansavimo lėšomis. Siekiant sumažinti neigiamą poveikį, reikia vengti, kad pagalbos forma, kuria ji teikiama įmonei, neleistų įmonei turėti grynųjų pinigų pertekliaus, kurį ji galėtų naudoti agresyviai rinką iškraipančiai veiklai, nesusijusiai su restruktūrizavimo procesu.
(56)
Tikrindama, ar laikytasi šių Gairių reikalavimų, Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius:
(57)
Restruktūrizavimo planas gaus tokią viešąją pagalbą:
-
900 000 000 lirų (464 810 eurų) subsidija kaip negrąžinama paskola,
-
160 000 000 lirų (82 630 eurų) vynuogynų įkūrimui (40% reikalavimus atitinkančių išlaidų).
(58)
900 000 000 lirų dalis padengs realias jau patirtas išlaidas (nuostoliai dėl stichinių nelaimių, nuostolingos investicijos, nepakankami atidėjimai į nusidėvėjimo fondą), dalis bus naudojama įgyvendinant restruktūrizavimo planą (priežiūros išlaidos ir įrangos įsigijimas). Iš esmės pagalba apsiribos įmonės skolų išaiškinimu ir restruktūrizavimui reikalingų investicijų finansavimu.
(59)
Įmonės pristatytame verslo plane matyti, kad restruktūrizavimo vykdymo finansiniais metais nesusidarys pakankamas grynųjų pinigų srautas, kad leistų įmonei vykdyti ženklias operacijas, tiesiogiai susijusias su restruktūrizavimo plane numatytomis investicijomis. Be to, maža įmonė ir jos mažesnė svarba regiono vyndarystės sektoriuje (0,38% regiono produkcijos) užtikrina, kad pagalba turės nežymų poveikį konkurencijai.
(60)
Dėl plano išlaidų, susijusių su rėmimu, Italijos pateikti paaiškinimai (32 šio pagrindžiamojo dokumento punktas) įtikino Komisiją, kad planuojama suma tinkama, ir išsklaidė abejones, kad lėšos, sumokėtos Moncaro kooperatyvui, kuris teikia panašias paslaugas, gali būti laikomos pagalba.
(61)
Kalbant apie kooperatyvo ir jo narių indėlį į restruktūrizavimą, reikia pabrėžti, kad mažiausiai 50% investicijų pagal restruktūrizavimo planą finansuos pats kooperatyvas. Kad būtų sukurti reikalingi ištekliai, kooperatyvo nariai 2000 m. padidino akcijų kapitalą 100 000 000 lirų ir patvirtino 500 000 000 lirų paskolą kooperatyvui. Todėl atitinkami Gairių reikalavimai gali būti laikomi įvykdyti.
(62)
Gairių 48 punkte nurodoma, kad pagalba restruktūrizavimui turi būti teikiama vieną kartą. Italija patvirtinto, kad ji tvirtai laikysis šio principo.
V. IŠVADOS
(63)
Šiame sprendime numatyta priemonė atitinka Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
900 000 000 Italijos lirų (464 810 eurų) valstybės pagalba, kurią Italija ketina suteikti „Cooperativa Agricola Moderna“ Scrl, yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.
Pagalbos įgyvendinimas atitinkamai įteisintas.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.
Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 6 d.