KOMISIJOS SPRENDIMAS
2005 m. gruodžio 7 d.
Shetland Leasing and Property Developments Ltd investicijos į Šetlando salas (Jungtinė Karalystė)
(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4649)
(autentiškas tik tekstas anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2006/226/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (1), ypač į jo 14 straipsnį,
paraginusi suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti savo pastabas pagal 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
kadangi:
I PROCEDŪRA
(1)
2004 m. sausio mėn. Jungtinės Karalystės pilietis pranešė Komisijai apie investicijas, kuriose dalyvavo Jungtinės Karalystės Šetlando salų institucijos ir kurias buvo galima laikyti valstybės pagalba. 2004 m. vasario 17 d. ir 2004 m. rugsėjo 1 d. Jungtinei Karalystei skirtais laiškais Komisija paprašė Jungtinės Karalystės pateikti informaciją apie šias investicijas. Jungtinė Karalystė atsakė 2004 m. balandžio 30 d. ir 2004 m. gruodžio 13 d. laiškais.
(2)
2005 m. balandžio 20 d. laišku Komisija informavo Jungtinę Karalystę apie sprendimą inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Savo pastabas dėl šios bylos Jungtinė Karalystė pateikė 2005 m. gegužės 19 d. laišku.
(3)
Komisijos sprendimas inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą 2005 m. birželio 10 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas apie šį atvejį. Jokių pastabų nebuvo gauta.
II APIBŪDINIMAS
(4)
Šetlando salų taryba (ŠST), Šetlando valdžios institucija, įsteigė du fondus - Šetlando plėtros fondą (toliau - Plėtros fondas) ir Šetlando salų tarybos labdaros fondą (toliau - Labdaros fondas).
(5)
Plėtros fondas buvo įsteigtas kaip pagrindinė Šetlando ekonominės plėtros projektų finansavimo priemonė; iš jo finansuojama paskolomis. Fondo valdytojais dirba ŠST patarėjai ir du nepriklausomi valdytojai.
(6)
Labdaros fondas yra ŠST patikos fondas, teikiantis paskolas labdaros tikslais. Labdaros fondo valdytojais dirba ŠST patarėjai ir du nepriklausomi valdytojai.
(7)
Finansavimas Labdaros ir Plėtros fondams skiriamas iš ŠST įsteigto rezervų fondo. Šis rezervų fondas finansuojamas pagal 1974 m. liepos 12 d. ŠST ir naftos bendrovių, kurios naudojasi Sullum Voe uosto paslaugomis, sudarytą sutartį. Šioje sutartyje numatyta, kad minėtos bendrovės moka mokesčius už „žaliavinės naftos importą ir kaip kompensaciją už jų padarytus pažeidimus“.
(8)
Komercinei ir plėtros veiklai ŠST įsteigė pelno siekiančią ribotos atsakomybės prekybos bendrovę Shetland Leasing and Property Ltd (SLAP), kuri visa priklauso Labdaros fondui. SLAP priima saugoti vietinių įmonių nuosavas lėšas, teikia vietos pramonės įmonėms paskolas su komercinėmis palūkanomis ir stato pramoninius pastatus nuomai už komercinius mokesčius.
(9)
SLAP, kaip ribotos atsakomybės komercinės bendrovės, priklausančios Labdaros fondui, veikla yra finansuojama Labdaros fondo lėšomis ir iš jos pačios pelno. Kai kuriems specialiems projektams lėšų taip pat skiria Plėtros fondas.
(10)
1999 m. SLAP valdyba nusprendė investuoti į bendrovę, pavadintą Shetland Seafish Ltd. Ši bendrovė buvo įsteigta 1999 m. spalio 7 d. po Williamson Ltd ir Ronas Ltd finansinio susijungimo. Tuo metu abi bendrovės dirbo nuostolingai ir buvo laikomos nemokiomis. Įsteigus Shetland Seafish Ltd ir sujungus abi nuostolingas bendroves, buvo tikimasi pelno padidėjimo ir greito naujosios bendrovės pelno. Buvo tikimasi, kad iki 2002 m. pabaigos Shetland Seafish Ltd gaus daugiau kaip 460 000 GBP pelną.
(11)
SLAP investavo į Shetland Seafish Ltd, įsigydama 156 250 (62,5 %) 1 GBP nominaliosios vertės paprastųjų akcijų ir 1 000 000 (100 %) 1 GBP nominaliosios vertės privilegijuotųjų akcijų. Kiti paprastųjų akcijų savininkai buvo Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 akcijų), p. L. A. Williamson (18 750 akcijų), p. R. A. Carter (18 750 akcijų) ir Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 akcijų).
(12)
2000 m. birželio mėn. SLAP valdyba nusprendė dar kartą investuoti į Shetland Seafish Ltd, kai bendrovė nusprendė perimti nuostolingos Šetlando žuvų perdirbimo bendrovės Whalsay Ltd veiklą. Finansuodama šį perėmimą, SLAP papildomai įsigijo dar 2 000 000Shetland Seafish Ltd privilegijuotųjų akcijų, kurias SLAP pasirašė per du kartus: 2000 m. lapkričio mėn. SLAP įsigijo 1 200 000, o vasario 16 d. - dar 800 000 privilegijuotųjų akcijų.
(13)
Nuo 2001 m. vasario 16 d.Shetland Seafish Ltd išleistą akcinį kapitalą sudarė 250 000 paprastųjų ir 3 000 000 privilegijuotųjų akcijų, kurių pasiskirstymas ir savininkai buvo tie patys kaip ir pirmosios 1999 m. akcijų emisijos.
(14)
Pagal 1999 m. gruodžio 17 d.Shetland Seafish Ltd valdybos priimtą specialų nutarimą, Shetland Seafish Ltd privilegijuotosios akcijos suteikia „teisę gauti nustatyto dydžio nekaupiamąjį privilegijuotųjų akcijų dividendą, kuris per metus sudaro 10 % (atskaičius susijusį mokesčio kreditą) tuo metu apmokėto kapitalo arba už jį sumokėto kredito, skaičiuojant nuo jo pasirašymo datos, ir išmokamas kiekvienais metais sausio 31 d. už 12 mėnesių iki tos datos; ir gali būti išpirktas už nominalią kainą (t. y. 1 už privilegijuotąją akciją) kartu su bet kokiu neišmokėtu privilegijuotųjų akcijų dividendu bendrovės nuožiūra bet kuriuo metu pasibaigus pirmiesiems metams nuo privilegijuotųjų akcijų paskirstymo datos.“
(15)
Pateikti duomenys rodo, kad nuo 1999 m. Shetland Seafish Ltd dirbo nuostolingai.
(16)
Savo 2004 m. balandžio 30 d. ir 2004 m. gruodžio 13 d. laiškuose Jungtinė Karalystė nurodė, kad investicijas reikėtų laikyti privačiomis investicijomis, kadangi SLAP yra privati bendrovė, o investavimo metu ŠST ir SLAP teisėtai tikėjosi, kad investuoti pinigai bus laikomi privačiomis lėšomis.
(17)
Antra, Jungtinė Karalystė nurodė, kad jeigu investuoti pinigai laikomi valstybės lėšomis, tuomet SLAP investuotos lėšos yra investicijos, dėl kurių sprendimą būtų galėjęs priimti įprastinis privatus ekonominės veiklos vykdytojas. Patvirtindama šį pareiškimą, Jungtinė Karalystė pateikė dvi ataskaitas, parengtas apie aptariamas investicijas: Shetland Seafish susijungimo ataskaitą ir Whalsay ataskaitą.
(18)
1999 m. rugsėjo 27 d.Seafish susijungimo ataskaita - tai p. M. Goodlad ir p. S. Gillani SLAP direktoriams parengta „Pasiūlymo dėl L. A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited pertvarkymo ir susijungimo“ ataskaita.
(19)
Pagal ataskaitoje pateiktus skaičius ir prognozes, pelnas iš L. A. Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited susijungimo per įsteigtą Shetland Seafish Ltd turėtų būti gautas po trejų metų.
(20)
Whalsay ataskaitą 2000 m. birželio mėn. parengė p. John Inkster, tuo metu dirbęs Whalsay Fish Processors Ltd vykdomuoju direktoriumi. Šioje ataskaitoje analizuojama susijusių bendrovių padėtis, rinkos pokyčiai ir nauda, kurią gali gauti Shetland Seafish Ltd iš Whalsay Ltd įsigijimo.
(21)
Komisijos nuomone, pagal Jungtinės Karalystės valdžios institucijų pateiktose ataskaitose nurodytus skaičius ir duomenis neįmanoma nustatyti, ar šias investicijas galima laikyti pelningomis ir ar SLAP veikė kaip įprastinis privatus investuotojas. Be to, kadangi investicijos buvo akivaizdžiai naudingos susijusioms bendrovėms, o pastarosios tiesiogiai konkuravo su kitomis žuvų perdirbimo įmonėmis Jungtinėje Karalystėje ir kitose valstybėse narėse, Komisijos nuomone, investicijas buvo galima laikyti valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnį.
(22)
Kadangi investuota buvo 1999 m. ir 2000 m., šios investicijos buvo vertinamos atsižvelgiant į 1997 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (3). Pagal šių gairių 2.3 punktą, jeigu pagalba neatitinka jose nustatytų sąlygų, kiekvienas atvejis turi būti vertinamas atskirai. Pagal 1.2 punktą, valstybės pagalba, kuri skiriama netaikant gavėjams jokių prievolių, kai siekiama pagerinti įmonių padėtį ir padidinti jų veiklos likvidumą, ir dėl kurios gavėjas gauna didesnes pajamas, kaip pagalba veiklai yra nesuderinama su bendrąja rinka. Gairėse nustatyta, kad pagalbą veiklai galima laikyti suderinama su bendrąja rinka tada, kai tokia pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, neprieštaraujančiu bendrajai rinkai. Kadangi toks restruktūrizavimo planas nebuvo pateiktas, Komisija nusprendė, jog investicijos buvo nesuderinamos su bendrąja rinka.
III JUNGTINĖS KARALYSTĖS PATEIKTOS PASTABOS
(23)
Savo 2005 m. gegužės 19 d. atsakymu Jungtinė Karalystė tvirtina, kad SLAP reikėtų laikyti privačia bendrove. Jame taip pat nurodoma, kad visi šio atvejo įrodymai jau buvo išsiųsti Komisijai, kad Seafish susijungimo ataskaitoje pateikta informacija yra laikoma pakankamu pagrindu padarytoms prielaidoms, kad ataskaitoje išdėstytas prielaidas reikėtų laikyti konservatyviomis ir pagrįstomis ir kad joje nurodytas verslo pirminio sujungimo atvejis buvo pateisinamas, atsižvelgiant į SLAP, kaip į privataus investuotojo, pajėgumą.
(24)
Jungtinė Karalystė teigia, kad, jeigu Komisija priimtų neigiamą sprendimą, suteiktą pagalbą grąžinti neturėtų būti reikalaujama, nes tai prieštarautų teisėtų lūkesčių apsaugos principui. Nurodžiusi 2003 m. birželio 3 d. Komisijos sprendimą 2003/612/EB dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose (Jungtinė Karalystė) (4), Jungtinė Karalystė baigia teiginiu, kad visa Jungtinės Karalystės institucijų veikla rodo, jog šis fondas yra privatus pagal Bendrijos struktūrinių fondų veiklą reglamentuojančias taisykles.
IV VERTINIMAS
(25)
Pirmiausia būtina nustatyti, ar aptariamąją priemonę galima laikyti valstybės pagalba, ir, jeigu taip, ar ši pagalba yra suderinama su bendrąja rinka.
A. Valstybės pagalbos buvimas.
(26)
Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, „kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. Valstybės pagalbai galima priskirti priemonę, kuri atitinka keturias sąlygas: pirma, priemonė turi duoti tam tikros naudos įmonėms, kurios ja naudojasi; antra, pagalba turi būti skiriama valstybės arba iš valstybinių išteklių; trečia, dėl tam tikroms įmonėms skiriamos pagalbos iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija; ir, galiausia, pagalba turi daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių.
(27)
Investicijoms naudojamos SLAP lėšos yra finansuojamos iš Labdaros fondo. ŠST įsteigto Labdaros fondo paskirtis - Šetlando bendruomenės vardu priimti ir saugoti kompensacijas už pažeidimus, kurias sutiko sumokėti naftos sektorius.
(28)
Kaip nurodyta 2003 m. birželio 3 d. Komisijos sprendime dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose, šie pinigai, kurie iš tikrųjų yra tiesiogiai susiję ne su uosto paslaugų teikimo pažeidimu, o su pažeidimu, padarytu Šetlando salų gyventojams, turi būti laikomi ne privačiomis lėšomis, o „valstybiniais ištekliais“ pagal EB sutarties 87 straipsnį.
(29)
Šiuo metu tiriamoms SLAP investicijoms yra skiriamas tos pačios rūšies finansavimas. Atsižvelgiant į 24 pastraipoje minėto Komisijos sprendimo išvadas ir tai, kad Jungtinė Karalystė nepateikė jokių papildomų įrodymų, jog šios lėšos yra privačios, Komisija mano, kad šios investicijos turi būti laikomos finansuojamomis iš valstybinių išteklių.
(30)
Be to, pirmiau minėtame Komisijos sprendime yra nurodyta, kad Labdaros fondo valdytojai yra ŠST konsultantai. Nors šie konsultantai yra ex officio fondo valdytojai, tai, kad juos paskyrė ŠST, reiškia, jog pastaroji gali daryti dominuojančią įtaką fondui ir SLAP bei jų turimoms lėšoms. Dėl to yra tam tikrų požymių, rodančių, kad sprendimų negalima priimti neatsižvelgus į valdžios institucijos reikalavimus.
(31)
Atsižvelgiant į Stardust bylą (5) ir į tai, kad SLAP yra finansuojama iš valstybės lėšų, o valdžios institucija gali daryti tiesioginę arba netiesioginę dominuojančią įtaką Labdaros fondui ir jo lėšoms, sprendimus dėl tų lėšų reikia laikyti priimtais valdžios institucijos ir vykdomais iš valstybinių išteklių.
(32)
Valstybinės investicijos yra laikomos valstybės pagalba, jeigu sprendimas dėl jų priimamas pagal normalius rinkos ekonomikos principus veikiančiam privačiam investuotojui nepriimtinomis aplinkybėmis.
(33)
Jungtinės Karalystės nuomone, SLAP, investuodama į Shetland Seafish Ltd, taip pat Shetland Seafish Ltd perimant Whalsay Ltd, veikė kaip įprastinis investuotojas. Teigiama, kad tai patvirtina dvi ataskaitos, pateiktos valdybai lėšų investavimo metu: Shetland Seafish susijungimo ataskaita ir Whalsay ataskaita.
(34)
Investiciją galima laikyti atitinkančią rinkos ekonomikos investuotojo principą, jeigu investavimo aplinkybės yra priimtinos įprastinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui. Investicijos nebūtų galima laikyti atitinkančia minėto principo, jeigu bendrovės finansinė padėtis, ypač jos skolos struktūra ir dydis, neleidžia tikėtis normalaus pelno per pagrįstą laikotarpį po investicijos.
(35)
1999 m. rugsėjo 27 d.Seafish susijungimo ataskaitoje nurodytas numatomas pelnas yra paremtas tam tikromis prielaidomis, kurioms pateikta per mažai argumentų. Ataskaitoje pateiktos 2000 m., 2001 m. bei 2002 m. pelno ir nuostolių, balanso ir pinigų srautų ataskaitų prognozės. Šiuose lapuose pateikti duomenys rodo, kad Shetland Seafish Ltd turėtų veikti pelningai, o jos apyvarta, palyginti su 2000 m., 2001 m. turėtų padidėti daugiau kaip 16 %, o 2002 m. - 26 %. Tačiau ataskaitoje pateiktų skaičių ir argumentų nepakanka šių prognozių patikimumui įrodyti, kadangi ataskaitoje nepateikta jas patvirtinančių reikiamų tiekimo, kainų ir gamybos duomenų.
(36)
Nepaisant to, kad Komisija negali nustatyti šių prognozių ir prielaidų patikimumo net tada, jei jas būtų galima laikyti tiksliomis ir patikimomis, neturint tokių tiekimo, kainų ir gamybos duomenų, jos būtų nepakankamos jokiam įprastiniam privačiam investuotojui, norinčiam investuoti į tokią veiklą.
(37)
Ataskaitoje paminėta, kad „nauja valdymo organizavimo ir gamybos strategija buvo kruopščiai kuriama, siekiant pašalinti abiejose bendrovėse anksčiau buvusį trūkumą. Tačiau naujoji filosofija yra grindžiama tuo, kad sėkmingą ir nenutrūkstamą sykų perdirbimą Šetlande užtikrins tik į rinką orientuotas požiūris“. Jungtinės Karalystės nuomone, tai įrodo, jog investavimo metu buvo siekiama bendrovių veiklos suderinamumo su jų rinka, siekiant užtikrinti ilgalaikį jų gyvybingumą.
(38)
Remdamasi ataskaitoje pateiktais skaičiais ir duomenimis, Komisija pastebi, kad Jungtinės Karalystės argumentai buvo taikomi neteisingai ir neišsamiai. Komisija mano, kad, neturint išsamių duomenų apie sprendimą investuoti, investicijos iš tikrųjų negalima laikyti pelninga, dėl to SLAP veikė ne kaip įprastinis privatus investuotojas.
(39)
Whalsay ataskaitą parengė Whalsay Ltd valdantysis direktorius. Jos negalima laikyti nepriklausoma Whalsay ataskaita arba galimo Shetland Seafish Ltd šios bendrovės įsigijimo ataskaita. Ataskaitoje nurodoma, kad abi bendrovės patiria akivaizdžių sunkumų dėl lašišų tiekimo rinkai ribojimo, o jų susijungimas „gali būti ne tik geriausia, bet ir vienintelė galimybė užtikrinti nenutrūkstamą ir darnią veiklą šiame pramonės sektoriuje“.
(40)
Be to, ataskaitoje nurodoma, kad „dėl to, SLAP valdybai nusprendus pritarti pasiūlymams investuoti į Seafish ir Whalsay susijungimą, jos sprendimas turi tapti ilgalaikio lašišų atsargų užtikrinimo pagrindu; kitu atveju sprendimas pritarti susijungimui būtų labai rizikingas, dėl jo SLAP bei Seafish taptų pažeidžiamos“.
(41)
Ataskaitoje išdėstytos aiškios abejonės dėl pelno, gausimo iš bendrovių susijungimo, ir dėl užimtumo šiame sektoriuje užtikrinimo. Be to, ataskaitoje pateiktų duomenų nepakanka aptariamos investicijos pelningumui įrodyti. Tai rodo, kad priimant sprendimą investuoti nebuvo gauta ir panaudota jokios papildomos informacijos, o Jungtinė Karalystė aiškiai patvirtino, kad sprendimas investuoti iš tikrųjų buvo priimtas remiantis tik šia ataskaita. Dėl to, ypač atsižvelgiant į ataskaitoje išreikštą abejonę ir į tai, kad trūksta papildomų duomenų, įrodančių, kad yra kitaip, vienintelė išvada, kurią gali padaryti Komisija, yra ta, kad dėl šios investicijos įprastinis privatus investuotojas taip pat nebūtų priėmęs sprendimo.
(42)
Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija mano, kad 1999 m. ir 2000 m. SLAP investicijos į Shetland Seafish Ltd nėra įprastinės komercinės investicijos, dėl kurių būtų galėjęs priimti sprendimą bet kuris įprastinis privatus investuotojas.
(43)
Remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad susijusios bendrovės L. A. Williamson Ltd ir Ronas Ltd, susijungusios į Shetland Seafish Ltd ir Whalsay Ltd, nebūtų galėjusios toliau veikti be aptariamų investicijų. Bet kuriuo atveju, investicijos sustiprino bendrovių padėtį rinkoje, kurios jos kitaip nebūtų užsitikrinusios.
(44)
Investicijos yra skiriamos susijusioms bendrovėms, o šios tiesiogiai konkuruoja su kitomis žuvų perdirbimo bendrovėmis Jungtinėje Karalystėje ir kitose valstybėse narėse; dėl to jos iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją.
(45)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, SLAP investicijos į Shetland Seafish Ltd yra laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnį.
B. Suderinamumas su bendrąja rinka
(46)
Valstybės pagalbą galima pripažinti suderinama su bendrąja rinka, jeigu ji atitinka vieną iš EB sutartyje nustatytų išimčių. Kalbant apie valstybės pagalbą žuvininkystės sektoriui, valstybės pagalbos priemonės yra laikomos suderinamomis su bendrąja rinka, jeigu jos atitinka 2004 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (6). Pagal minėtų gairių 5.3 punktą, Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte nurodyta „neteisėta pagalba“ bus vertinama pagal gaires, kurios buvo taikomos pagalbą nustatančio administracinio teisės akto įsigaliojimo metu.
(47)
Kadangi SLAP lėšos buvo investuotos 1999 m. ir 2000 m., pagalbos suderinamumą reikės vertinti pagal tuo metu galiojusias 1997 m. Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gaires (toliau - gairės; žr. 22 pastraipą).
(48)
Pagal minėtų gairių 2.3 punktą, pagalbą investicijoms į žuvininkystės produktų perdirbimą ir prekybą galima laikyti suderinamą su bendrąja rinka, jeigu jos skyrimo sąlygos yra panašios į Reglamente (EB) Nr. 3699/93 nustatytas sąlygas ir yra bent jau tokios pat griežtos, taip pat jeigu pagalbos lygis subsidijos ekvivalentu neviršija bendro nacionalinių ir Bendrijos subsidijų lygio pagal minėtas taisykles. Be to, jeigu pagalba yra susijusi su investicijomis, kurioms pagal Reglamentą (EB) Nr. 3699/93 netaikomas finansavimas Bendrijos paramos lėšomis, jos suderinamumą su bendrosios žuvininkystės politikos tikslais Komisija turi įvertinti kiekvienu atskiru atveju.
(49)
Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2468/98, 1998 m. lapkričio 3 d. pakeitusio Reglamentą (EB) Nr. 3699/93 (7), 11 straipsnio 1 dalimi, minėto reglamento II priede nustatytomis sąlygomis valstybės narės gali imtis priemonių, skatinančių kapitalo investicijas žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimo ir prekybos srityje. II priedo 2.4 punkte nustatyta, kad tinkamos finansuoti investicijos į perdirbimą ir prekybą visų pirma yra susijusios su pastatų ir įrenginių statyba bei įsigijimu, naujos įrangos ir įrenginių, reikalingų žuvininkystės ir akvakultūros produktams perdirbti bei prekybai nuo iškrovimo iki galutinio produkto etapo, įsigijimu arba naujų technologijų, visų pirma skirtų konkurencingumui padidinti ir pridėtinei vertei kurti, taikymu.
(50)
SLAP investicijų negalima laikyti investicijomis, susijusiomis su bet kuriuo iš minėtų klausimų, todėl jos turėtų būti vertinamos kiekvienu atveju atskirai pagal gairių 2.3 punktą.
(51)
Kadangi investicijos pagerina bendrą Shetland Seafish Ltd finansinę padėtį, šią pagalbą reikėtų laikyti pagalba veiklai.
(52)
Pagal gairių 1.2 punkte nustatytus bendruosius principus, valstybės pagalba, kuri teikiama netaikant gavėjams jokių prievolių ir yra skirta įmonių padėčiai gerinti bei jų veiklos likvidumui didinti arba skaičiuojama pagal pagamintą ar parduotą kiekį, produktų kainas, pagamintus vienetus arba gamybos priemones ir dėl kurios gavėjas gauna didesnes pajamas, kaip pagalba veiklai yra nesuderinama su bendrąja rinka.
(53)
Kalbant apie tokią pagalbą veiklai, minėtame gairių punkte nurodoma, kad Komisija kiekvienu atskiru atveju privalo įvertinti, ar pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, kuris laikomas suderinamu su bendrąja rinka.
(54)
Jungtinė Karalystė nepateikė jokio restruktūrizavimo plano Komisijai vertinti. Kadangi gairėse nustatyta, kad pagalbą veiklai galima laikyti suderinama su bendrąja rinka tik tuo atveju, jeigu tokia pagalba yra susijusi su restruktūrizavimo planu, kuris yra suderinamas su bendrąja rinka, šios investicijos neatitinka minėtų gairių.
C. Pagalbos susigrąžinimas
(55)
Pagal Reglamento Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį, kai neteisėtos pagalbos atveju priimami neigiami sprendimai, Komisijos sprendimu atitinkama valstybė narė privalo imtis visų reikiamų priemonių pagalbai iš gavėjo susigrąžinti. Komisija neturėtų reikalauti susigrąžinti pagalbą, jeigu tai prieštarautų Bendrijos teisės bendrajam principui. Teisėtų lūkesčių apsaugos principas yra Bendrijos teisės bendrasis principas. Komisijos nuomone, šiuo atveju minėtas principas neleidžia susigrąžinti pagalbos dėl toliau išvardytų priežasčių.
(56)
2003 m. birželio 3 d. Sprendimu 2003/612/EB Komisija priėmė neigiamą sprendimą dėl paskolų, suteiktų žvejybos kvotoms pirkti Šetlando salose (8). Šiame sprendime Komisija nurodė, kad nors būtino ryšio tarp Komisijos veiksmų bei sprendimų, susijusių su Bendrijos struktūriniais fondais pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (9), ir Komisijos sprendimų dėl valstybės pagalbos nebuvo, ypatingomis šio atvejo aplinkybėmis tam tikrų įvykių derinys galėjo paskatinti teisėtus lūkesčius dėl aptariamo fondo privataus pobūdžio.
(57)
Komisija nustatė, kad visa jos ir Jungtinės Karalystės Vyriausybės veikla visą laiką rodė, jog fondas buvo privatus pagal Bendrijos struktūrinių fondų veiklą reglamentuojančias taisykles, ir net jei teisiniu požiūriu jokio savaiminio ryšio tarp šių dviejų dalykų nebuvo, nacionalinės valdžios institucijos ir žvejai galėjo pagrįstai manyti, kad subsidijoms iš tokio fondo valstybės pagalbos taisyklės nebuvo taikomos, ir tai galėjo paskatinti teisėtus lūkesčius.
(58)
Be to, Komisija sprendime nurodė, kad Europos regioninės plėtros fonde (ERPF) pagal 1994-1996 m. I tikslo programą „Aukštumos ir salos“ finansavimas iš SLAP buvo laikomas privačiu įnašu. Atsižvelgiant į glaudžius Orknio ir Šetlando ryšius, Šetlando salų valdžios institucijos tikriausiai žinojo apie tai, kad tuo pačiu metu veikęs Orknio rezervų fondas (Byla C 87/2001 (10)) Jungtinės Karalystės institucijų iš tikrųjų buvo laikomas privačiu, ir dėl to galėjo skirti privatų bendro finansavimo įnašą, teikiant finansavimą iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF).
(59)
Todėl, Komisijos nuomone, minėti elementai visi kartu suteikė Šetlando valdžios institucijoms ir susijusioms organizacijoms bei žvejams teisėtų lūkesčių; Komisija nusprendė, kad, atsižvelgiant į tai, jie galėjo neteisingai manyti, jog Sutartyje numatytos valstybės pagalbos taisyklės nebuvo taikomos, net jei teisiniu požiūriu jokio savaiminio ryšio tarp šių dviejų klausimų nebuvo.
(60)
Šiuo metu tiriamoms SLAP investicijoms yra skiriamas tos pačios rūšies finansavimas tam pačiam laikotarpiui. Kaip ir tuo atveju, SLAP veiksmai buvo laikomi privačios bendrovės veiksmais, susijusiais su privačiu finansavimu iš Šetlando salų labdaros fondo. Be to, atsižvelgiant į aplinkybes ir Šetlando bendruomenės specifinius ypatumus, Shetland Seafish Ltd turėjo žinoti apie žvejybos kvotų pirkimo paskolų programą ir ypač apie aiškinamąjį raštą, minimą Sprendimo 2003/612/EB 68 pastraipoje, nurodantį, kad subsidijos ir paskolos iš Labdaros fondo turėtų būti laikomos privačiais įnašais.
(61)
Pagal nusistovėjusią teismų praktiką nacionalinės valdžios institucijos elgesys negali suteikti pagalbos gavėjui jokių teisėtų lūkesčių, jeigu nesilaikoma Sutarties 88 straipsnyje nustatytos tvarkos (Teismo sprendimas Alcan Deutchland byloje (11)). Tačiau, kadangi Komisijos veiksmai taip pat visą laiką rodė, kad fondas yra privatus, ji mano, jog, atsižvelgiant į šio atvejo aplinkybes ir į pirmiau nurodytą Komisijos sprendimą, SLAP ir pagalbos gavėja Shetland Seafish Ltd galėjo manyti, kad finansuojant dalyvauja tik privatūs fondai ir kad dėl to nebuvo taikomos Sutartyje numatytos valstybės pagalbos taisyklės.
(62)
Dėl minėtų priežasčių ir remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalimi, kadangi teisėtų lūkesčių apsaugos principas yra „Bendrijos teisės bendrasis principas“, iš Shetland Seafish Ltd nebus reikalaujama grąžinti jai suteiktos pagalbos.
V IŠVADA
(63)
Atsižvelgdama į IV dalyje pateiktą įvertinimą, Komisija mano, kad Jungtinė Karalystė, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė pagalbą Shetland Seafish Ltd, įsigydama bendrovės akcijų tokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis, kurios įprastiniam privačiam rinkos ekonomikos investuotojui nebūtų buvusios priimtinos.
(64)
Komisija mano, kad šios investicijos yra nesuderinamos su bendrąja rinka, kadangi jų negalima laikyti normaliomis komercinėmis investicijomis, dėl kurių būtų galėjęs priimti sprendimą bet kuris įprastinis privatus investuotojas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pagalba, 1999 m. ir 2000 m. suteikta investuojant Shetland Leasing and Property Ltd lėšas į Shetland Seafish Ltd, yra nesuderinama su bendrąja rinka.
2 straipsnis
1 straipsnyje minėtos pagalbos susigrąžinti nereikia.
3 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.
Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.