TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 925/2009
2009 m. rugsėjo 24 d.
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai, galutinis surinkimas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Laikinosios priemonės
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 287/2009 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės aliumininei folijai.
(2)
Tyrimas buvo inicijuotas gavus „Eurométaux“ (toliau - skundo pateikėjas) skundą, pateiktą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visos Bendrijoje gaminamos aliumininės folijos, vardu.
(3)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2007 m. liepos 1 d.-2008 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpio nuo 2005 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis.
1.2. Tolesnė procedūra
(4)
Paskelbus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo pastabas apie preliminarias išvadas. Toms šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Nustačiusi laikinąsias antidempingo priemones, Komisija toliau nagrinėjo aspektus, susijusius su dempingu, žala ir Bendrijos interesais, ir analizavo ir per tikrinamuosius vizitus tikrino kai kurių eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos gamintojų pateiktus duomenis.
(6)
Penki papildomi tikrinamieji vizitai surengti šių Bendrijos gamintojų patalpose:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Jungtinė Karalystė,
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė,
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Prancūzija,
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Lenkija,
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Ispanija.
(7)
Vienas papildomas tikrinamasis vizitas buvo surengtas šios su eksportuojančiais gamintojais susijusios bendrovės patalpose:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Ispanija.
(8)
Trys papildomi vizitai surengti šių eksportuojančių gamintojų patalpose:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai ir Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.
(9)
Taip pat buvo surengtas vizitas Shanghai Futures Exchange, Shanghai, patalpose.
(10)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutines antidempingo priemones tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir KLR kilmės aliumininei folijai ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.
(11)
Žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos buvo įvertintos, o išvados tam tikrais atvejais buvo atitinkamai pakeistos.
1.3. Tyrimo aprėptis
(12)
Brazilijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad Rusija turėjo būti įtraukta į tyrimo aprėptį, kadangi per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Rusijos apimtis ir rinkos dalys buvo didelės ir net didesnės už Armėnijos. Be to, Brazilijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad importo iš Rusijos kainos buvo tokios pačios kaip importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir kad tyrimo inicijavimo metu buvo prima facie dempingo įrodymų.
(13)
Nagrinėdama skundą Komisija padarė išvadą, kad dėl Rusijos dempingo nebuvo pakankamai prima facie įrodymų. Todėl nuspręsta, kad Rusija į skundą buvo neįtraukta pagrįstai. Nesant dempingo įrodymų nesvarbu, ar importuojamų Rusijos kilmės produktų importo kiekis ir (arba) rinkos dalys iš tikrųjų buvo didesnės už vienos ar kelių šalių, įtrauktų į tyrimo aprėptį, importo kiekį ir rinkos dalis. Todėl Brazilijos eksportuojančio gamintojo teiginys buvo atmestas.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(14)
Bendrijos vartotojų pramonė, t. y. pervyniotojai, pakartotinai teigė, kad prie nagrinėjamojo produkto reikėtų priskirti ir vartotojams skirtus ritinius (angl. consumer rolls), t. y. aliumininę foliją, kurios svoris mažesnis kaip 10 kg, kadangi, galutines priemones nustačius tik importuojamai aliumininei folijai, kurios svoris didesnis kaip 10 kg (angl. jumbo reels), galėtų padaugėti nedidelėmis kainomis iš nagrinėjamųjų šalių eksportuojamų vartotojams skirtų ritinių. Taip pat teigta, kad abu produktai iš esmės turi tokias pačias savybes, skiriasi tik jų pakuotė.
(15)
Laikinojo reglamento 15-19 konstatuojamosiose dalyse buvo padaryta išvada, kad vartotojams skirti ritiniai ir dideli ritiniai yra skirtingi produktai dėl fizinių savybių ir pagrindinės galutinės paskirties. Tolesnis tyrimas patvirtino šias išvadas. Iš tikrųjų vartotojams skirtų ritinių ir didelių ritinių fiziniai skirtumai yra didesni už gryną pakuotės skirtumą, kadangi nagrinėjamasis produktas turi būti pervyniotas prieš jį iš naujo supakuojant ir perparduodant galutiniam vartotojui. Nuspręsta, kad vartotojai, pardavimo kanalai ir pagrindinė paskirtis yra skirtingi. Todėl nuspręsta, kad vartotojams skirtus ritinius įtraukti į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį netinka.
(16)
Teiginys, kad importuojami dideli ritiniai gali būti pakeisti importuojamais vartotojams skirtais ritiniais, nagrinėjamas 97-99 konstatuojamosiose dalyse.
(17)
Kadangi kitų pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 14-21 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.
3. RINKOS EKONOMIKOS REŽIMAS (RER) IR PANAŠI ŠALIS
3.1. Armėnija
(18)
Vienintelis Armėnijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su preliminariomis išvadomis, išdėstytomis laikinojo reglamento 24-31 konstatuojamosiose dalyse.
(19)
Bendrovė pirmiausia teigė, kad Komisija klydo, nuspręsdama, kad Armėnijos bendrovei reikės pateikti prašymą taikyti RER, nes, bendrovės nuomone, Armėnija yra rinkos ekonomikos šalis pagal PPO antidempingo susitarimą, o pagrindinio antidempingo reglamento 27 straipsnio a dalies išnašoje, kurioje ji nurodyta, Armėnija turėtų būti išbraukta.
(20)
Vis dėlto, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 25 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto išnašoje Armėnija įrašyta kaip viena ne rinkos ekonomikos šalių. Nuostatos dėl ne rinkos ekonomikos šalių, kurios yra PPO narės, eksportuojantiems gamintojams taikomo režimo išdėstytos 2 straipsnio 7 dalies b punkte. Šiame tyrime nuosekliai laikytasi šių nuostatų. Todėl šis argumentas vėl buvo atmestas.
(21)
Tada bendrovė teigė, kad ji atitiko antrąjį RER kriterijų, nors laikinojo reglamento 27-29 konstatuojamosiose dalyse preliminariai buvo nustatyta, kad ji jo neatitiko. Savo argumentą bendrovė grindė tuo, kad pateikė 2007 m. apskaitos dokumentus, kurie nebuvo pateikti tikrinamojo vizito, surengto prieš nustatant laikinąsias priemones, bendrovės patalpose metu. Bendrovė vėl teigė netikinti, kad antruoju RER kriterijumi reikalaujama, kad bendrovės apskaitos dokumentai būtų parengti laikantis tarptautinių apskaitos standartų, ir teigė mananti, kad pakako taikyti Armėnijos nacionalinius apskaitos standartus, nes Armėnija yra PPO narė.
(22)
Šis argumentas buvo atmestas. Bendrovė privalo turėti vieną aiškų apskaitos dokumentų, atitinkančių tarptautinius apskaitos standartus, komplektą. 2006 ir 2007 finansinių metų dokumentuose auditorių nurodyti trūkumai buvo tokie, iš kurių aiškiai matyti, kad bendrovės apskaitos dokumentai buvo parengti nesilaikant tarptautinių apskaitos standartų, todėl bendrovė negalėjo įrodyti, kad atitiko antrąjį RER kriterijų. RER kriterijuose konkrečiai nurodomi tarptautiniai standartai ir dėl narystės PPO tai nesikeičia. Be to, pačia naryste PPO negarantuojama, kad bendrovės ūkinė veikla vykdoma vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms.
(23)
Be to, bendrovė teigė, kad ji atitiko trečią RER kriterijų, nors, remiantis su Armėnijos valstybės akcijų pardavimu susijusiais reikalais, taip pat ir tuo, kad valstybė bendrovei nemokamai suteikė žemės sklypą, laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje preliminariai buvo nustatyta, kad ji jo neatitiko. Bendrovė teigė, jog faktas, kad bendrovei žemės sklypas buvo suteiktas nemokamai, yra nereikšmingas ir neturėtų būti siejamas su kitu - susijusiu su akcijomis - faktu, kurį bendrovė taip pat laiko nereikšmingu.
(24)
Šis argumentas taip pat buvo atmestas. Vien dėl to, kad žemė buvo įsigyta už nulinę kainą ir gali būti parduota valstybei už kadastrinę vertę (kuri yra žymiai mažesnė už rinkos vertę), bendrovei ta žemė tampa svarbiu ir vertingu turtu, kuris nenurodomas bendrovės apskaitos dokumentuose, todėl tai turi didelį poveikį bendrovės sąnaudoms. Be to, bendrovė negalėjo įrodyti, kad iškraipymas, atsiradęs pardavus akcijas žemesne nei jų nominalioji vertė kaina, buvo nereikšmingas.
(25)
Todėl galima daryti išvadą, kad iš šių dviejų dalykų, susijusių su trečiojo RER kriterijaus atitiktimi, matyti iškraipymas, būdingas ne rinkos ekonomikos padėčiai.
(26)
Išvada dėl to, kad šiai bendrovei neturėtų būti suteiktas RER, patvirtinama.
3.2. KLR
(27)
Vienas KLR eksportuojantis gamintojas nesutiko su preliminariomis išvadomis, išdėstytomis laikinojo reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje. Jis pakartotinai teigė, kad Komisija neturėjo lyginti kainų, kurias nurodė Šanchajaus terminuotų sandėrių birža (angl. Shanghai Futures Exchange (SHFE)) ir Londono metalų birža (angl. London Metal Exchange (LME)), atsižvelgdama į abiejų biržų kainas be PVM, ir kad neatlikus tokio koregavimo tiriamuoju laikotarpiu kainos būtų buvusios panašios.
(28)
Šis teiginys atmestas dėl laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių, nes turi būti lyginamos panašios kainos. Pirkdami pirminį aliuminį Kinijos nagrinėjamojo produkto gamintojai moka PVM. Didžioji dalis šio PVM vėliau susigrąžinama parduodant galutinį produktą, nesvarbu, ar jis parduodamas vidaus rinkoje (šiuo atveju grąžinama visa suma), ar eksportuojamas (šiuo atveju Kinijos Vyriausybė tam tikru laiku riboja už tam tikrus produktus grąžinamo PVM dydį). Nedidelę negrąžinamą PVM sumą įskaičiavus į kainą daromas poveikis nėra toks didelis, kad turėtų įtakos pirmiau išdėstytoms išvadoms.
(29)
Be to, pažymėtina, kad didelis LME ir SHFE kainų skirtumas tiriamuoju laikotarpiu rodo, kad valstybė kišasi į pirminio aliuminio kainų nustatymo mechanizmą, - tokia išvada padaryta laikinojo reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje ir patvirtinta Komisijos tarnyboms surengus vizitą į SHFE.
(30)
Po vizito patvirtinta, kad valstybei tenka svarbiausias vaidmuo, nustatant SHFE kainas, ir ji reguliuoja kainų nustatymo mechanizmus, visų pirma dėl to, kad valstybė pirminį aliuminį ir parduoda, ir perka per Valstybės rezervo biurą ir kitas valstybės institucijas. Be to, pagal SHFE taisykles, kurias patvirtino valstybinis reguliuotojas - Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisija, - valstybė nustato dienos kainos ribas. Be to, akivaizdu, kad Kinijoje registruotoms bendrovėms ir Kinijos piliečiams SHFE yra uždaryta birža ir kad nėra veiksmingo SHFE ir ne Kinijoje esančių tarptautinių biržų arbitražo. Tai įrodo dideli SHFE ir tokių tarptautinių biržų kaip LME kainų skirtumai. Be to, terminuoto SHFE sandorio pabaigoje fiziškai pristatant produktą, tai gali būti padaryta tik patvirtintame KLR esančiame sandėlyje, priešingai negu tarptautinių biržų sandorių atveju, kai produktas gali būti pristatytas bet kurioje pasaulio vietoje. Šiomis pristatymo taisyklėmis užtikrinama, kad Kinijos vidaus rinka toliau liktų izoliuota nuo pasaulio rinkos, o kainų iškraipymas naudingas tik Kinijos bendrovėms.
(31)
Todėl 22-40 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.
3.3. KLR ir Armėnija. Individualus režimas (IR)
(32)
Kadangi pastabų nepateikta, laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados, susijusios su Armėnijos eksportuojančiu gamintoju, patvirtinamos.
(33)
Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje išdėstytomis preliminariomis išvadomis, kad jam neturėtų būti suteiktas IR. IR nebuvo suteiktas dėl to, kad didžioji dalis bendrovės priklauso valstybei. Bendrovė teigė, kad šis sprendimas turėjo būti atšauktas, nes valstybė bendrovę valdė per Honkongo fondų biržoje kotiruojamą bendrovę, o Direktorių taryboje valstybės pareigūnų nebuvo.
(34)
Šie argumentai buvo atmesti. Bendrovės didžioji dalis priklauso valstybei, todėl bendrovę valdanti Direktorių taryba atsiskaito stambiausiam akcininkui, t. y. valstybei. Be to, bendrovė negalėjo įrodyti (ir nepateikė jokių įrodymų), kad pasinaudodama bendrovės Direktorių tarybos sprendimais valstybė negalėjo dalyvauti priimant bendrovės verslo sprendimus.
(35)
Todėl laikinojo reglamento 41 ir 42 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.
3.4. Panaši šalis
(36)
Kadangi pastabų nepateikta, laikinojo reglamento 43-52 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados, kad Turkija tinkamai ir pagrįstai pasirinkta kaip panaši šalis, patvirtinamos.
4. DEMPINGAS
4.1. Brazilija
(37)
Kadangi pastabų nepateikta, laikinojo reglamento 53-68 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.
4.2. Armėnija
(38)
Vienintelis Armėnijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su laikinojo reglamento 69-77 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis preliminariomis išvadomis. Bendrovė teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį atskaitymai iš pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų ir pagrįsto pelno, skirto pardavimui per susijusias bendroves, buvo nepagrįsti.
(39)
Išnagrinėjus nustatyta, kad tam tikrais atvejais produktas buvo parduodamas ne per susijusius Bendrijos importuotojus. Šiomis aplinkybėmis koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nebuvo užtikrintas garantija, todėl skaičiavimai buvo atitinkamai peržiūrėti.
4.3. KLR
(40)
Kadangi pastabų nepateikta, laikinojo reglamento 78-82 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.
(41)
Dempingo skirtumas kitiems Kinijos eksportuotojams buvo apskaičiuotas taikant laikinojo reglamento 83 konstatuojamojoje dalyje aprašytą laikinąją metodiką, kuri buvo pakeista taip, kad skirtumas buvo apskaičiuotas pagal i) bendrovei, kuriai buvo suteiktas RER ir IR, apskaičiuoto bendro dempingo skirtumo ir ii) tos bendrovės didžiausio sandorio dempingo kaina, taikoma „Comext“ (t. y. Kinijos nebendradarbiaujančių eksportuotojų atstovo) nustatytoms eksporto kainoms, svertinį vidurkį. Tuo pagrindu nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 47,0 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą.
4.4. Galutiniai dempingo skirtumai
Šalis
Bendrovė
Galutinis dempingo skirtumas
Brazilija
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Visoms kitoms bendrovėms
27,6 %
KLR
Alcoa Bohai ir Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Visoms kitoms bendrovėms
47,0 %
Armėnija
RUSAL Armenal
33,4 %
Visoms kitoms bendrovėms
33,4 %
5. ŽALA
5.1. Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonės apibrėžtis
(42)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 87 konstatuojamojoje dalyje, skundą keturių tyrime bendradarbiavusių Bendrijos gamintojų vardu pateikė „Eurométaux“. Dar vienas gamintojas pritarė skundui, o vienas gamintojas skundui nepritarė. Todėl laikoma, kad penki gamintojai, kurie buvo ieškovai arba kurie pritarė skundui, sudaro Bendrijos pramonę (toliau - BP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(43)
Kadangi negauta jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės gamybos ir apibrėžties, laikinojo reglamento 86-87 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.2. Bendrijos suvartojimas
(44)
Armėnijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su tuo, kaip buvo nustatytas Bendrijos suvartojamas kiekis, teigdamas, kad turėjo būti atsižvelgta į BP parduodamą kiekį uždarojoje rinkoje. Ta pati bendrovė taip pat teigė, kad apytiksliai skunde nurodyti duomenys buvo nepatikimas pagrindas Bendrijos suvartojamam kiekiui nustatyti, ir nurodė nepriklausomą rinkos tyrimą.
(45)
Dėl tariamo uždarojo naudojimo nustatyta, kad per TL uždarajai rinkai buvo skirtas tik labai mažas kiekis. Tai buvo susiję tik su vieno Bendrijos gamintojo parduotu kiekiu per pirmus nagrinėjamojo laikotarpio metus. Todėl buvo nuspręsta, kad tai turėjo, jei apskritai turėjo, tik nedidelį poveikį bendrai padėčiai.
(46)
Dėl Bendrijos bendro suvartojamo kiekio nustatymo buvo nuspręsta, kad pirminiame etape naudota metodika buvo pagrįsta ir ji leido susidaryti pakankamai išsamų esamos padėties vaizdą. Armėnijos eksportuojantis gamintojas nepaaiškino, kodėl Bendrijos institucijų naudota metodika buvo nepagrįsta ir kodėl ją naudojant gauti rezultatai galėjo būti nepatikimi. Nustatyta, kad Armėnijos eksportuojančio gamintojo nurodytas tyrimas nebuvo tiesiogiai svarbus, nes jis buvo susijęs su įvairiomis aliumininės folijos rūšimis ir jame buvo naudojami ne ES bendrovių duomenys, kurių nebuvo galima patikrinti. Be to, laikinojo reglamento 90 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 1 lentelėje išdėstytas preliminarias išvadas dėl Bendrijos suvartojamo kiekio patvirtino kitos suinteresuotosios šalys, įskaitant su BP nesusijusius importuotojus.
(47)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, buvo padaryta išvada, kad bendras Bendrijos suvartojamas kiekis, kaip nustatyta laikinajame reglamente, leidžia susidaryti patikimą esamos padėties vaizdą.
(48)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl Bendrijos suvartojamo kiekio negauta, laikinojo reglamento 88-90 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5.3. Suvestinis nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas
(49)
Atskleidus pirminius faktus Brazilijos eksportuojantis gamintojas pakartotinai teigė, kad Brazilijos kilmės produktas atitinka aukštesnius kokybės standartus, tokius kaip mažiausio atsparumo tempimui ir pailgėjimo reikalavimus, dėl to atsiranda daugiau taikymo ir pardavimo platesniam vartotojų ratui galimybių, palyginti su kitų dviejų nagrinėjamųjų šalių eksportuojamu produktu. Taigi teigta, kad priklausomai nuo produkto kokybės aliumininė folija buvo parduodama įvairiuose rinkos segmentuose ir kad tik Brazilijos produktas atitiko standartus, kad jį būtų galima parduoti aukštos klasės firminių produktų rinkoje.
(50)
Brazilijos eksportuotojas taip pat pakartotinai teigė, kad jo produktų pardavimo kanalai ir platinimo metodai buvo skirtingi. Tiksliau, teigta, kad Brazilijos eksportas iš esmės buvo vykdomas per prekybininkus, o Armėnijos ir Kinijos eksportuojantys gamintojai produktus parduodavo tiesiogiai Bendrijos pervyniotojams. Be to, teigta, kad Brazilijos eksportuotojas turi ilgalaikius ir pastovius verslo ryšius su konkrečiais Bendrijos vartotojais, o Armėnijos ir KLR eksportuotojai tik neseniai pateko į Bendrijos rinką.
(51)
Galiausiai tas pats eksportuojantis gamintojas teigė, kad importo kiekio ir rinkos dalių tendencijos skyrėsi nuo tendencijų kitose eksportuojančiose šalyse, o tai turėtų rodyti, kad konkurencijos sąlygos iš tikrųjų buvo skirtingos.
(52)
Dėl pirmo teiginio, t. y. dėl kokybės standartų skirtumų, atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant kokybės skirtumų, aliumininės folijos rinkoje svarbiausia buvo kaina ir renkantis tiekėją kokybės skirtumai lėmė labai mažai. Šias išvadas patvirtino bendradarbiaujantys importuotojai ir susiję naudotojai. Taigi nepagrįstas Brazilijos eksportuojančio gamintojo teiginys, t. y. teiginys, kad aliumininės folijos rinka buvo padalinta į kelis segmentus pagal produkto kokybės skirtumus, atliekant šį tyrimą negalėjo būti patvirtintas ir dėl šio klausimo pateiktas skundas turėjo būti atmestas.
(53)
Dėl tariamai skirtingų pardavimo kanalų ir platinimo metodų pažymėtina, kad Brazilijos eksportuojantis gamintojas neneigia savo produktus parduodantis ir per nesusijusius prekybininkus, ir tiesiogiai Bendrijos pervyniotojams. Tuo remiantis nuspręsta, kad pardavimo kanalai buvo tokie patys. Tai, kad pastaraisiais metais Brazilijos eksportuotojas turėjo ilgalaikių verslo ryšių savaime netrukdo tam, kad šiems produktams galiotų tokios pačios konkurencijos sąlygos kaip ir naujų rinkoje atsirandančių konkurentų produktams. Iš tikrųjų eksportuojantis gamintojas neteigė ir neparodė, kad jo pirkėjai nesirinktų kitų tiekėjų, jeigu manytų, kad tai tinkama. Todėl tai, kad Brazilijos eksportuotojas jau seniai yra Bendrijos rinkoje, neleidžia daryti išvados, kad jo produktams galioja kitokios konkurencijos sąlygos nei iš Armėnijos ir KLR importuojamiems produktams. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(54)
Galiausiai dėl skirtingų importo tendencijų Brazilijos eksportuojantis gamintojas nepateikė jokios papildomos informacijos ar įrodymų, todėl 93 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.
(55)
Atskleidus pirminius faktus Brazilijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad žalos nagrinėjimo tikslais Armėnijos importas neturėtų būti skaičiuojamas, atsižvelgiant į nedidelį importuojamo produkto kiekį, mažą jo rinkos dalį, tolygias importo tendencijas ir tariamai didelius iš Armėnijos eksportuojamo produkto ir iš Brazilijos ir KLR eksportuojamų produktų kokybės skirtumus.
(56)
Šis teiginys turėjo būti atmestas, nes nustatyta, kad buvo laikytasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstytų kumuliacijos sąlygų:
-
Kaip preliminariai išdėstyta 38 ir 39 konstatuojamosiose dalyse, Armėnijai nustatytas dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis riba, apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.
-
Importo iš Armėnijos kiekis nebuvo nedidelis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje, t. y. jo rinkos dalys siekė 5,26 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 96 konstatuojamojoje dalyje (4 lentelė). Nustatyta, kad importas iš Armėnijos labai išaugo nuo 2006 m. iki TL pabaigos, nepaisant to, kad per TL buvo atnaujintas importas iš KLR ir importuotas didelis kiekis iš Brazilijos.
-
Dėl produktų, importuojamų iš nagrinėjamųjų šalių, konkurencijos sąlygų, visų pirma dėl argumentų, pateiktų dėl didelių importuojamų produktų kokybės skirtumų, kaip išdėstyta 52 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad produktai iš Armėnijos turi tokias pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir buvo naudojami tokiai pačiai pagrindinei paskirčiai, nepriklausomai nuo tam tikros jų kokybės. Be to, pažymėtina, kad šis eksportuojantis gamintojas išreiškė ketinimą pradėti gaminti net aukštesnės kokybės pakeistą foliją, o tai rodo, kad argumentas dėl tariamai blogos gaminamų produktų kokybės gali būti perdėtas.
(57)
Todėl Armėnijos eksportuojančio gamintojo šiuo klausimu išdėstyti teiginiai buvo atmesti.
(58)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl nagrinėjamojo importo poveikio bendro vertinimo pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį negauta, laikinojo reglamento 91-94 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.
5.4. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
5.4.1. Nagrinėjamųjų šalių importo kiekis ir rinkos dalis
(59)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių negauta, laikinojo reglamento 95-96 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.
5.4.2. Kainos
(60)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl nagrinėjamojo importo kainų negauta, laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.
5.4.3. Priverstinis kainų mažinimas
(61)
Brazilijos eksportuojantis gamintojas užginčijo metodiką, naudotą priverstinio kainų mažinimo skirtumui apskaičiuoti. Dėl to eksportuojantis gamintojas teigė, kad buvo apskaičiuoti skirtingų prekybos lygių kainų mažinimo skirtumai. Taigi teigta, kad iš Brazilijos eksportuojamas produktas iš esmės buvo parduodamas nesusijusiam importuotojui, kuris produktą perparduodavo pervyniotojams, o BP produktas buvo parduodamas tiesiogiai pervyniotojams. Todėl teigta, kad į eksporto kainą turėjo būti įskaičiuotos PBA išlaidos ir prekybininko pelnas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, priešingai nei teigė Brazilijos eksportuojantis gamintojas, eksportuojamas produktas iš esmės nebuvo parduodamas nesusijusiam importuotojui, nes daugiau kaip 70 % eksportuojamo produkto buvo parduodama tiesiogiai pervyniotojams. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamąjį produktą BP parduodavo daugiausia pervyniotojams, nors kartais jį parduodavo ir prekybininkams. Todėl, siekiant taip pat užtikrinti, kad vis dėlto būtų atliktas vienodų prekybos lygių palyginamas, nuspręsta neatsižvelgti į pardavimą prekybininkams, o priverstinį kainų mažinimą apskaičiuoti tik naudojant tiesioginio pardavimo pervyniotojams duomenis. Kadangi šis pardavimas sudarė daugiau kaip 70 % viso eksportuojančio gamintojo pardavimo į Bendriją, jis buvo laikomas tipišku.
(62)
Kitas to paties Brazilijos eksportuojančio gamintojo pateiktas argumentas buvo tas, kad, atsižvelgiant į importuojamo produkto ir BP produkto kokybės skirtumus, turėjo būti atliktas koregavimas. Vis dėlto, atlikus tyrimą aiškiai nustatyta, kad kokybės klausimas nėra lemiamas veiksnys, nes galutinio naudotojo pasirinkimą didesne dalimi lemia kaina, o ne galimi kokybės skirtumai (pvz., folijos storis).
(63)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Brazilijos vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas, išreikštas Bendrijos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainų EXW sąlygomis procentine dalimi, buvo 9,6 %.
(64)
Kadangi jokių kitų pastabų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 98-100 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.
5.5. Bendrijos pramonės padėtis
(65)
Kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, žalos veiksniai buvo nustatyti remiantis patikrinta penkių Bendrijos gamintojų informacija. Šeštas Bendrijos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus priėmus preliminarų sprendimą, ir, deja, atsakymų nebebuvo galima patikrinti, todėl priimant galutinį sprendimą į juos nebuvo atsižvelgta. Surengus visus tikrinamuosius vizitus vietoje, kai kurie žalos veiksniai turėjo būti peržiūrėti, remiantis aplankytose bendrovėse gautais įrodymais. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, išnagrinėtas importo dempingo kainomis poveikis BP ir visų ekonominių veiksnių, kurie per nagrinėjamąjį laikotarpį darę poveikį BP būklei, įvertinimas turėjo būti atitinkamai peržiūrėtas.
5.5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
1 lentelė. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Gamyba tonomis
50 952
48 467
40 071
32 754
Gamyba (indeksas)
100
95
79
64
Gamybos pajėgumai (tonomis)
59 400
59 400
59 400
59 400
Gamybos pajėgumai (indeksas)
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimas
86 %
81 %
67 %
55 %
Pajėgumų naudojimas (indeksas)
100
94
79
64
(66)
Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nuo 2005 m. iki TL pabaigos BP gamybos apimtis visą laiką mažėjo. Dėl bendrų gamybos pajėgumų pažymėtina, kad galutinėmis išvadomis patvirtinta, kad pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo.
5.5.2. Parduotas kiekis, rinkos dalys, augimas ir vidutinė vieneto kaina EB
(67)
Toliau lentelėje pateikti skaičiai rodo BP pardavimą nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams.
2 lentelė. Parduotas kiekis, rinkos dalis, augimas ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Parduotas kiekis (tonomis)
43 661
45 191
37 207
30 310
Parduotas kiekis (indeksas)
100
104
85
70
Rinkos dalis
48 %
53 %
34 %
33 %
Vieneto kainos (EUR už toną)
2 566
3 045
3 219
3 068
Vieneto kainos (indeksas)
100
119
125
120
(68)
Kaip preliminariai nustatyta, Bendrijos suvartojamam kiekiui per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjus 4 %, BP pardavimo apimtis sumažėjo 30 %, t. y. padidėjęs suvartojamas kiekis BP negalėjo būti naudingas. Taigi BP rinkos dalis sumažėjo nuo 48 % 2005 m. iki 33 % tiriamuoju laikotarpiu.
(69)
Taigi dėl BP veiklos, susijusios su jos pardavimu nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, galutinėse išvadose preliminarus padėties apibūdinimas pakeistas nedaug.
5.5.3. Atsargos
(70)
Toliau pateikiami duomenys rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
3 lentelė. Atsargos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Atsargos tonomis
1 789
1 711
2 148
2 355
Atsargos (indeksas)
100
96
120
132
(71)
Kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad atsargos negali būti laikomos tinkamu žalos rodikliu, nes didžioji dalis produkcijos gaminama pagal užsakymus. Todėl su atsargomis susijusios tendencijos pateikiamos kaip informacija. Nors galutinėse išvadose dabar nurodomas didelis 32 % atsargų lygio padidėjimas, nustatyta, kad jis atsirado dėl aptiktų vienos bendrovės atsargų, todėl tai nėra jokia tendencija.
5.5.4. Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą
4 lentelė. Investicijos
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Investicijos (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investicijos (indeksas)
100
11
19
56
(72)
BP investicijos gerokai sumažėjo, t. y. laikinojo reglamento 108 konstatuojamojoje dalyje nurodyta tendencija patvirtinama. Kadangi jokių esminių pokyčių ir pastabų dėl BP investicijų nuo 2005 m. iki TL pabaigos nėra, laikinojo reglamento 108 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.
5.5.5. Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
5 lentelė. Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Pardavimo EB pelningumas
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Visų investicijų grąža
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Grynųjų pinigų srautas
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
Iš pateiktos lentelės matyti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį BP pelningumas truputį padidėjo, nors ir liko neigiamas per TL, ypač gerokai mažesnis už planuojamą 5 % pelną. Kaip matyti iš 1 ir 2 lentelių, atlikus tyrimą nustatyta, kad BP nuosmukis labiausiai pasireiškė dideliu BP gamybos ir pardavimo apimčių sumažėjimu. Tai rodo, kad stengiantis pašalinti nuostolius dėl importo dempingo kainomis BP pardavimo apimtis ir rinkos dalys sumažėjo. Galiausiai, nepaisant to, kad 2007 m. BP gavo nedidelį pelną, tiriamuoju laikotarpiu ji vėl patyrė nedidelių nuostolių, todėl galima laikyti, kad BP patyrė materialinę žalą. Peržiūrėjus išvadas dėl pelningumo, preliminarios išvados šiuo klausimu nepasikeitė, o galutinės išvados nesumenkina išvados, kad bendras pelningumas išliko labai mažas, galbūt net neigiamas, nors 2007 m. ir tiriamuoju laikotarpiu suvartojamas kiekis gerokai padidėjo.
(74)
Investicijų grąža buvo perskaičiuota remiantis patikrintais BP duomenimis, taikant tą pačią metodiką, kuri aprašyta laikinojo reglamento 110 konstatuojamojoje dalyje. Nustatyta, kad 2007 m. šis rodiklis buvo teigiamas, taigi atspindėjo per tą patį laikotarpį BP gautą nedidelį pelną.
(75)
Dėl grynųjų pinigų srauto pažymėtina, kad galutinės išvados taip pat buvo peržiūrėtos, remiantis patikrintais BP duomenimis. Šis rodiklis patvirtina, kad BP bandė kovoti su atsiradusiu importu iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina, palaikydama aukščiausias galimas pardavimo kainas, nors dėl to mažėjo pardavimo apimtis ir rinkos dalys.
5.5.6. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
6 lentelė. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
2005 m.
2006 m.
2007 m.
TL
Darbuotojų skaičius
482
460
386
343
Darbuotojų skaičius (indeksas)
100
95
80
71
Darbo užmokesčio sąnaudos
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Darbo užmokesčio sąnaudos (indeksas)
100
96
80
71
Vidutinės darbo jėgos sąnaudos
28 226
28 359
28 195
28 122
Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos (indeksas)
100
100
100
100
Našumas (t/darbuotojui)
106
105
104
96
Našumas (indeksas)
100
100
98
90
(76)
Peržiūrėjus duomenis galima daryti išvadą, kad BP užimtumo, našumo ir darbo užmokesčio tendencijos nuo 2005 m. iki TL pabaigos išliko beveik nepakitusios, kaip ir tendencijos, kurios jau buvo aprašytos laikinajame reglamente. Kadangi kitų reikšmingų pokyčių ir pastabų nėra, laikinojo reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.
5.5.7. Dempingo skirtumo dydis
(77)
Kadangi jokių pastabų dėl to, kas išdėstyta, negauta, laikinojo reglamento 113 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.
5.5.8. Atsigavimas po buvusio dempingo
(78)
Kadangi jokių pastabų dėl to, kas išdėstyta, negauta, laikinojo reglamento 114 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.
5.5.9. Augimas
(79)
Kadangi jokių pastabų dėl to, kas išdėstyta, negauta, laikinojo reglamento 115 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.
5.6. Išvada dėl žalos
(80)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl Bendrijos pramonės padėties negauta, laikinojo reglamento 116-118 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, patvirtinamos.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Importo dempingo kainomis poveikis
(81)
Armėnijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad Armėnijos importo rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutiniškai buvo nepakankama, kad būtų padaryta Bendrijos pramonės patirta žala. Vienas KLR eksportuojančių gamintojų teigė, kad importu iš KLR jokios žalos nepadaryta, nes BP pelningumas didėjo kartu didėjant importui iš KLR.
(82)
Kaip nurodyta laikinojo reglamento 91-94 konstatuojamosiose dalyse ir kaip patvirtinta 49-58 konstatuojamosiose dalyse, buvo laikomasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų sąlygų, keliamų importo iš visų tyrime dalyvaujančių šalių kumuliacijai, siekiant nustatyti importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei. Todėl nuspręsta, kad nagrinėti kiekvienos šalies importą iš nagrinėjamųjų šalių atskirai nederėjo ir pirmiau nurodytas teiginys turėjo būti atmestas.
(83)
Dėl BP pelningumo raidos pažymėtina, kad pakoregavus skaičius bendras žalos dydis pasikeitė nedaug. 2005-2006 m. BP nuostoliai mažėjo, o 2007 m. pramonė buvo nežymiai pelninga (0,2 %). BP pelnas mažėjo ir buvo patirtas nedidelis - 0,1 % nuostolis.
(84)
Taip pat primenama, kad, remiantis laikinojo reglamento 121 konstatuojamosios dalies ir šio reglamento pasiūlymo 73 konstatuojamosios dalies išvadomis, BP nuosmukis daugiausia pasireiškė dideliu BP gamybos ir pardavimo apimčių sumažėjimu. Tai rodo, kad stengiantis pašalinti nuostolius dėl importo dempingo kainomis BP pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. Todėl, nepaisant nedidelio BP pelno 2007 m., patvirtinama, kad BP patyrė materialinę žalą, nes peržiūrėjus išvadas dėl pelningumo matyti, kad BP turėjo nuostolių. Kadangi BP padėtis blogėjo tuomet, kai importas iš nagrinėjamųjų šalių didėjo, laikinojo reglamento 123 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.
(85)
Todėl daroma išvada, kad importo dempingo kainomis, kurio apimtis ir rinkos dalis nuo 2006 m. labai padidėjo, daromas spaudimas turėjo lemiamą poveikį Bendrijos pramonei padarytai žalai. Todėl pirmiau išdėstyti teiginiai atmetami.
6.2. Kitų veiksnių poveikis
6.2.1. Kitų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, Armėniją ir Braziliją, kilmės importas
(86)
Kadangi jokių pastabų dėl trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis, kilmės importo negauta, laikinojo reglamento 124-126 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.
6.2.2. Bendrijos pramonės eksportas
(87)
Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos rinkoje suvartojamo kiekio negauta, laikinojo reglamento 127 ir 128 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados patvirtinamos.
6.2.3. Bendrijos pramonės importas
(88)
Vienas eksportuojantis gamintojas, remdamasis tam tikra rinkos informacija, teigė, kad vienas Bendrijos gamintojas iš savo susijusios Kinijos bendrovės importavo didelį produkto kiekį.
(89)
Vis dėlto, šio įtarimo nebuvo galima patvirtinti, nes patikrinus atitinkamo Kinijos eksportuojančio gamintojo ir susijusio Bendrijos importuotojo pateiktus skaičius laikinojo reglamento 129 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtintos.
6.2.4. Sau padaryta žala
(90)
Kelios suinteresuotosios šalys pakartotinai teigė, kad Bendrijos gamintojai turėtų būti labiau suinteresuoti pelningesne aliuminio pakeistos folijos (APF) rinka. Teigta, kad APF ir nagrinėjamasis produktas (dar vadinamas buitine aliuminio folija) gaminami tose pačiose gamybos linijose ir pereiti nuo vieno prie kito produkto gamybos yra palyginti lengva. Todėl BP nagrinėjamojo produkto gamybos apimtis sumažėjo dėl to, kad BP pradėjo gaminti daugiau APF, o ne dėl padidėjusios importo iš nagrinėjamųjų šalių apimties. Teigta, kad priešingai, importas iš nagrinėjamųjų šalių padidėjo dėl nepakankamo BP tiekimo Bendrijos rinkoje, kurį lėmė padidėjusi APF gamyba. Laikinojo reglamento 132 konstatuojamosios dalies išvados buvo kritikuojamos, nes jos buvo pagrįstos tik su Bendrijos APF gamintoju susijusiais skaičiais.
(91)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad Bendrijos pramonės APF gamybos apimtis padidėjo nedaug. Iš tikrųjų tolesniu tyrimu nustatyta, kad nė vieno iš skundą pateikusių ir jam pritariančių Bendrijos gamintojų didžiosios gamybos dalies nesudaro APF gamyba, todėl šis įtarimas turėjo būti atmestas. Tuo remiantis nebuvo galima daryti išvados, kad didžiausi gamybos pajėgumai iš tikrųjų pradėti naudoti ne nagrinėjamajam produktui, o APF gaminti. Iš tikrųjų įvairių rūšių foliją galima gaminti tomis pačiomis valcavimo staklėmis, todėl galima daryti išvadą, kad BP turėtų daugiau pajėgumų gaminti nagrinėjamąjį produktą, jeigu sąžiningos prekybos sąlygomis būtų pasiektas ankstesnis nagrinėjamojo produkto pelningumas. Taigi tuo patvirtinamos laikinojo reglamento 132 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados.
6.2.5. Vartojimo pokyčiai Bendrijos rinkoje
(92)
Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos rinkoje suvartojamo kiekio negauta, laikinojo reglamento 133 ir 134 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados patvirtinamos.
6.2.6. BP sąnaudų raida
(93)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad BP galėjo padidinti savo pelno skirtumus, nepaisydama padidėjusių žaliavų kainų, o tai prieštarauja laikinojo reglamento 136 konstatuojamojoje dalyje išdėstytai preliminariai išvadai, t. y. išvadai, kad BP pardavimo kainų negalėjo didinti tokiu pačiu tempu, kokiu didėjo žaliavų kainos. Šis teiginys turėjo būti atmestas. Pirma, net jeigu atlikus tyrimą galiausiai ir nustatyta, kad 2007 m. pelningumas truputį padidėjo, pelno augimo ir Bendrijos suvartojamo kiekio tendencijos buvo skirtingos. Antra, padidėjusias sąnaudas įskaičiavus į pirkėjų kainą gerokai sumažėjo pardavimo apimtis ir rinkos dalis, atsižvelgiant į tai, kad rinkoje buvo vykdomas importas dempingo kaina, dėl kurio priverstinai sumažintos BP kainos. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad gamybos apimties sumažėjimas buvo susijęs su importo dempingo atsiradimu, nors gamybos pajėgumai išliko stabilūs. Dėl šios priežasties gamybos sąnaudos buvo priskirtos mažesniam pagamintam kiekiui, todėl padidėjo vieneto sąnaudos.
6.3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(94)
Kadangi jokių kitų pastabų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 137 ir 138 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
7. BENDRIJOS INTERESAI
7.1. Bendrijos pramonės interesai
(95)
Kadangi negauta jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės interesų, laikinojo reglamento 142-145 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.
7.2. Importuotojų interesai
(96)
Kadangi nėra jokių pastabų dėl importuotojų interesų, laikinojo reglamento 146-149 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.
7.3. Naudotojų interesai
(97)
Pervyniotojai, kurie yra pagrindiniai nagrinėjamojo produkto naudotojai Europos bendrijoje, atstovaujami Aliumininės folijos asociacijos, teigė, kad:
-
Priešingai negu išdėstyta preliminariose išvadose laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje, vartotojams skirtų ritinių gabenimo iš Kinijos išlaidos turėtų sudaryti tik nedidelę produktų vertės procentinę dalį (maždaug 1 % pardavimo kainos) ir turėtų beveik nesiskirti nuo nagrinėjamojo produkto gabenimo išlaidų (maždaug 0,2 % pardavimo kainos).
-
Bendrijos pervyniotojų siūlomi labai įvairūs produktai neturėtų būti privalumas, nes mažmeninkai taip pat turėtų galėti gauti didelį nagrinėjamo produkto kiekį iš vartotojams skirtų ritinių importuotojų ir (arba) prekybininkų pagal atskiras sutartis.
-
Priešingai negu išdėstyta preliminariose išvadose laikinojo reglamento 154 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos gamintojai, kurie nėra suinteresuoti nagrinėjamojo produkto gamyba, APF gamybą turėtų ir toliau laikyti prioritetu. Jeigu būtų nustatytos galutinės priemonės, nagrinėjamojo produkto tiekimas Bendrijoje neturėtų būti pakankamas, kad būtų patenkinti pervyniotojų poreikiai.
-
Priešingai negu išdėstyta preliminariose išvadose laikinojo reglamento 163 konstatuojamojoje dalyje, galutinės priemonės, jei tokių būtų, turėtų būti taikomos produktams, kurių svoris mažesnis kaip 10 kg. Antraip dėl šių priemonių būtų pradėti importuoti dempingo kainomis vartotojams skirti ritiniai, visų pirma iš Kinijos, ir tai turėtų didelių neigiamų pasekmių Bendrijos pervyniotojams - dėl to Bendrijoje būtų atleista 4 000 darbuotojų. Šiai nuomonei pritarė dviejų nagrinėjamųjų šalių eksportuojantys gamintojai.
(98)
Nuspręsta, kad dėl transporto išlaidų pateikti įrodymai buvo patikimi, todėl galėjo būti priimti. Vis dėlto, pats pavojus, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas gali būti pakeistas importuojamu vartotojų rinkai skirtu produktu, nelaikomas priežastimi, dėl kurios nereikėtų nustatyti antidempingo priemonių. Iš tikrųjų nepateikta ar negauta jokių įrodymų, kad tokio importo kiekis žymiai padidėtų, o kainos būtų tokios, kad tektų priverstinai mažinti Bendrijos pervyniotojų kainas. Nesąžininga vartotojų rinkai skirtus produktus eksportuojančių gamintojų prekybos veikla turėtų būti išnagrinėta atskirai, remiantis pakankamais prima facie įrodymais. Be to, laikoma, kad KLR pereiti prie didesnio kiekio vartotojų rinkai skirtų produktų greičiausiai prireiks laiko, nes tam reikės naujų investicijų įsigyti įrangą ir atidaryti naujus pardavimo kanalus. Todėl bet koks poveikis pasireikš tik tarpiniu laikotarpiu. Teiginys dėl Bendrijos vartotojų pramonės darbo vietų skaičiaus buvo nepagrįstas. Todėl pateikti skaičiai nebuvo laikomi patikimais. Tuo remiantis laikinojo reglamento 153-162 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.
(99)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl Bendrijos interesų negauta, laikinojo reglamento 150-163 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.
8. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(100)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant žalos pašalinimo lygį turėtų būti remiamasi gamybos sąnaudomis, o ne nagrinėjamojo produkto pardavimo kaina. Tas pats eksportuotojas teigė, kad tikslinis pelnas, naudotas žalos pašalinimo lygiui apskaičiuoti, buvo per didelis ir turėjo būti 1 %, nes tai labiau atitiktų esamas rinkos sąlygas, visų pirma ekonomikos nuosmukį. Be to, šis eksportuojantis gamintojas pakartotinai teigė, kad turėjo būti atliktas eksportuojamo produkto ir BP gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto kokybės skirtumų koregavimas.
(101)
Dėl pirmo teiginio, t. y. kad žalos pašalinimo lygis turėjo būti nustatytas remiantis gamybos sąnaudomis, pažymėtina, kad naudojant šią metodiką nedaromas joks poveikis rezultatams, todėl buvo nuspręsta, kad teiginys nesvarbus. Dėl tikslinio pelno, kaip nurodyta laikinojo reglamento 165 konstatuojamojoje dalyje, gamintojams buvo naudojamas labai sumažintas 5 % ikimokestinio pelno dydis. Tai taip pat buvo siūlyta skunde ir naudota ankstesniame tyrime. Vis dėlto, siūlyto tikslinio pelno lygis nebuvo toks, kad BP būtų galėjusi išlaikyti gamybos pajėgumus ir naujai investuoti, todėl pasiūlymas turėjo būti atmestas. Dėl teiginio, susijusio su produkto kokybe, kaip jau išdėstyta 52 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad visų rūšių produktai turi panašias pagrindines fizines ir technines savybes ir kad jie buvo naudojami tokiai pačiai pagrindinei paskirčiai, nepriklausomai nuo tam tikros jų kokybės. Kadangi jokių įrodymų, pagrindžiančių šiuos įtarimus, negauta, laikinojo reglamento 164-166 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.
(102)
Kitas eksportuojantis gamintojas teigė, kad žalos pašalinimo lygis turėtų būti toks, kad būtų galima nustatyti pardavimo kainas, kurios kompensuotų faktinius nuostolius. Šis teiginys turėjo būti atmestas, nes žalos pašalinimo lygis yra kainų lygis, kurį Bendrijos pramonė galėjo pagrįstai pasiekti, kai nebuvo importo dempingo kainomis.
(103)
Tas pats eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad tikslinio pelno lygis turėtų būti toks, koks ir faktinio nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje gauto pelno lygis, šiuo atveju - tai nuostolis. Tuo remiantis priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas turėtų būti de minimis.
(104)
Šis argumentas turėjo būti atmestas remiantis tuo, kad BP vis dar paveikta ankstesnės padėties, kai buvo vykdomas Rusijos ir KLR dempingas ir Brazilijos kilmės prekių importas dempingo kainomis. Todėl nuspręsta, kad 5 % pelno dydis būtų pelnas, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti šiame sektoriuje esant normalioms konkurencijos sąlygoms.
(105)
Kaip nurodyta 61 konstatuojamojoje dalyje, siekiant užtikrinti vienodo lygio prekybos palyginimą, Brazilijos eksportuojančio gamintojo pardavimas jo nesusijusiems prekybininkams nebuvo įtrauktas, skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, atitinkamai ir žalos pašalinimo lygį.
(106)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl žalos pašalinimo lygio negauta, laikinojo reglamento 164-166 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(107)
Galutinis žalos skirtumas visai KLR apskaičiuotas remiantis i) KLR bendrovės, kuriai nebuvo suteiktas RER ir IR, ir ii) tos pačios bendrovės eksporto kainoms taikytu didžiausiu žalos skirtumu, paimtu iš Eurostato duomenų (kainos yra tipiškos nebendradarbiaujantiems Kinijos eksportuotojams), svertiniu žalos skirtumo vidurkiu. Šiuo pagrindu nustatyta, kad žalos skirtumas visos šalies mastu yra 30,0 % prie Bendrijos sienos taikomos CIF kainos, nesumokėjus muitų.
8.2. Galutinės priemonės
(108)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, galutinis antidempingo muitas turėtų būti tokio dydžio, kad būtų pašalinta šiuo importu dempingo kaina daroma žala, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo.
(109)
Siūlomos tokios galutinių antidempingo muitų normos:
Šalis
Bendrovė
Galutinis dempingo skirtumas
Galutinis žalos skirtumas
Galutinis antidempingo muitas
Brazilija
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Visoms kitoms bendrovėms
27,6 %
17,6 %
17,6 %
KLR
Alcoa Bohai ir Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Visoms kitoms bendrovėms
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Armėnija
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Visoms kitoms bendrovėms
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitaip nei visai šaliai bendras muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) yra taikomas tik importuojamiems nurodytų bendrovių pagamintiems nagrinėjamųjų šalių kilmės produktams. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant ūkinės veiklos vykdytojus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, ši norma negali būti taikoma - jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(111)
Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus ūkinės veiklos vykdytojo pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3) nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
8.3. Galutinis laikinųjų muitų surinkimas
(112)
Atsižvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį ir įvertinus Bendrijos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų dydžio. Jeigu galutiniai muitai yra mažesni nei laikinieji muitai, sumos, viršijančios galutinę antidempingo muitų normą, nerenkamos.
8.4. Priemonių forma
(113)
Atliekant tyrimą vienintelis Armėnijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir vienintelis Brazilijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pasiūlė įsipareigojimus dėl kainos pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį.
(114)
Abu pasiūlymai buvo išnagrinėti. Brazilijos eksportuotojo pasiūlymu šalinamas žalingas dempingo poveikis ir apsiribojama pakankamu priemonių vengimo rizikos lygiu. Dėl Armėnijos eksportuotojo pasiūlymo, atsižvelgiant į sudėtingą bendrovės grupės struktūrą ir jos painius pardavimo kanalus, yra didelė kryžminės kompensacijos rizika, kad toks pat tik kitos šalies kilmės produktas bus parduodamas tiems patiems pirkėjams ir skirtingi produktai bus parduodami skirtingų tos pačios grupės prekybos bendrovių tiems patiems pirkėjams. Armėnijos eksportuotojas iš esmės peržiūrėtą įsipareigojimo pasiūlymą pateikė pasibaigus pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatytam terminui. Pažymėtina, kad peržiūrėtas pasiūlymas negali būti priimtas ne tik dėl to, kad buvo pateiktas po nustatyto termino, bet ir dėl toliau paaiškintos priežasties. Nors bendrovė siūlė produktą parduoti tik tiesiogiai pirmam nepriklausomam pirkėjui ES, t. y. savo dviejų susijusių bendrovių neįtraukdama į pardavimo kanalą, atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovė pardavinėjo kitus produktus tiems patiems pirkėjams ES. Be to, bendrovė pranešė planavusi gaminti naujos rūšies produktą, t. y. APF, ir jį parduoti ES. Kadangi yra galimybė, kad naujos rūšies produktas galėtų būti parduodamas tiems patiems pirkėjams ES, net ir peržiūrėjus pasiūlymą kryžminės kompensacijos rizika nesumažinama iki patenkinamo lygio.
(115)
Sprendimu 2009/736/EB (4) Komisija priėmė Companhia Brasileira de Aluminio (CBA) pasiūlymą dėl įsipareigojimo. Taryba pripažįsta, kad pasiūlymu dėl įsipareigojimo šalinamas žalingas dempingo poveikis ir apsiribojama pakankamu priemonių vengimo rizikos lygiu. Rusal Armenal pasiūlymas atmestas dėl 114 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių ir dėl jos apskaitos dokumentuose rastų trūkumų, kaip paaiškinta 21 ir 22 konstatuojamosiose dalyse.
(116)
Siekiant sudaryti galimybę Komisijai ir muitinės įstaigoms veiksmingai stebėti, ar CBA vykdo savo įsipareigojimą, kai prašymas išleisti į laisvą apyvartą pateikiamas atitinkamoms muitinės įstaigoms, atleisti nuo antidempingo muito galima, jeigu i) pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent išvardyti duomenys ir pateiktas II priede išdėstytas pareiškimas; ii) pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje importuojamus produktus gamina, gabena ir išrašo sąskaitą tiesiogiai CBA ir iii) deklaruojami ir muitinės įstaigoms pateikiami produktai tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą. Nesilaikant pirmiau išdėstytų sąlygų, atitinkamas antidempingo muitas nustatomas tada, kai priimama deklaracija dėl produktų išleidimo į laisvą apyvartą.
(117)
Jeigu pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį Komisija dėl padaryto pažeidimo atsisako priimti įsipareigojimą, nurodydama konkrečius sandorius ir atitinkamas įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbdama negaliojančiomis, skola muitinei nustatoma tada, kai priimama deklaracija dėl paleidimo į laisvą apyvartą.
(118)
Importuotojai turi žinoti, kad skola muitinei, kaip įprasta prekybos rizika, gali būti nustatyta tada, kai priimama deklaracija dėl paleidimo į laisvą apyvartą, kaip išdėstyta 116 ir 117 konstatuojamosiose dalyse, net jeigu Komisija priima gamintojo, iš kurio tiesiogiai ar netiesiogiai buvo perkama, įsipareigojimą.
(119)
Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 7 dalį muitinės įstaigos turėtų nedelsdamos informuoti Komisiją visada, kai nustatoma šio įsipareigojimo pažeidimo požymių.
(120)
Dėl pirmiau nurodytų priežasčių CBA pasiūlytą įsipareigojimą Komisija laiko priimtinu, o Armenal pasiūlytą - nepriimtinu. Suinteresuotosios bendrovės buvo informuotos apie pagrindinius faktus, aplinkybes ir prievoles, kuriais buvo pagrįstas sprendimas pasiūlymus priimti arba atmesti.
(121)
Pažeidus ar atšaukus įsipareigojimus arba Komisijai atsisakius priimti įsipareigojimus, pagal 9 straipsnio 4 dalį Tarybos nustatytas antidempingo muitas taikomas savaime, remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalimi.
9. STEBĖSENA
(122)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Taikomos toliau išvardytos specialios priemonės.
(123)
Valstybių narių muitinei pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems eksportuotojams nustatytas antidempingo muitas.
(124)
Jeigu nustačius aptariamas priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi sąlygų, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės aliumininei folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, ritiniuose, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris ne didesnis kaip 10 kilogramų, kurios KN kodas dabar yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Armėnija
Uždaroji akcinė bendrovė Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Visoms kitoms bendrovėms
13,4 %
A999
Kinijos Liaudies Respublika
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. ir Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Visoms kitoms bendrovėms
30,0 %
A999
Brazilija
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Visoms kitoms bendrovėms
17,6 %
A999
3. Nepaisant pirmos dalies, galutinis antidempingo muitas netaikomas importuojamiems produktams, išleistiems į laisvą apyvartą pagal 2 straipsnį.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
5. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti prekybinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti I priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms taikoma muito norma.
2 straipsnis
1. Importuojamiems produktams, deklaruojamiems išleidimui į laisvą apyvartą pagal sąskaitas faktūras, išduotas bendrovių, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai įtraukti į Sprendime 2009/736/EB pateiktą laikas nuo laiko atnaujinamą sąrašą, 1 straipsniu nustatytas antidempingo muitas netaikomas, jeigu:
-
juos pagamino, gabeno ir sąskaitą pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje tiesiogiai išrašė minėtos bendrovės, ir
-
kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent šio reglamento II priede išvardyti duomenys ir pateiktas pareiškimas, ir
-
deklaruoti ir muitinės įstaigoms nurodyti produktai tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.
2. Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:
-
nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau šioje dalyje išvardytų sąlygų, arba
-
tada, kada pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį Komisija atsisako priimti įsipareigojimą reglamentu ar sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai ir atitinkamos įsipareigojimo sąskaitos faktūros paskelbiamos negaliojančiomis.
3 straipsnis
Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 287/2009 importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir KLR kilmės aliumininei folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, ritiniuose, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris ne didesnis kaip 10 kilogramų, kurios KN kodas yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910), sumos, taikant galutinę 1 straipsniu nustatytą muito normą. Sumos, viršijančios galutinių antidempingo muitų normas, nerenkamos.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2009 m. rugsėjo 24 d.