TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 716/2006
2006 m. gegužės 5 d.
nustatantis galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės perdegtos (sukepintos) magnezijos importui
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
1993 m. gruodžio mėn. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3386/93 (2) (toliau - pirminis tyrimas) perdegtos (sukepintos) magnezijos (toliau - PSM arba aptariamas produktas), kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau - KLR), importui nustatytos galutinės antidempingo priemonės. Taikomos priemonės - minimali importo kaina.
(2)
Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, šios antidempingo priemonės buvo paliktos galioti 2000 m. vasario mėn. priimtu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 360/2000 (3).
(3)
Atlikus tarpinę peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 986/2003 (4) iš dalies pakeitė galiojančias antidempingo priemones, išlaikydama minimalią kainą, tačiau nustatydama jai tam tikras sąlygas, o visiems kitiems atvejams įvesdama 63,3 % ad valorem muitą.
2. Prašymas pradėti peržiūrą
(4)
Paskelbus pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių, taikomų perdegtos (sukepintos) magnezijos, kurios kilmės šalis yra KLR, importui, galiojimo pabaigą (5), 2004 m. lapkričio mėn. Komisijos tarnybos gavo prašymą peržiūrėti šias priemones pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
(5)
Eurométaux (toliau - prašymą pateikę gamintojai) pateikė prašymą Bendrijos gamintojų, kurių gamyba sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visos Bendrijos PSM gamybos, vardu.
(6)
Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas greičiausiai būtų tęsiamas arba kartojamas ir Bendrijos pramonei vėl būtų daroma žala. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių peržiūros inicijavimą, Komisija inicijavo tyrimą (6) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
3. Tyrimas
(7)
Komisijos tarnybos apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo prašymą pateikusius Bendrijos gamintojus, kitus Bendrijos gamintojus, KLR eksportuojančius gamintojus (toliau - Kinijos eksportuotojus), importuotojus, prekybininkus, vartotojus, susijusias asociacijas ir eksportuojančios šalies vyriausybės atstovus.
(8)
Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus visoms šioms šalims ir toms, kurios apie save pranešė per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą terminą.
(9)
Komisijos tarnybos tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą terminą.
(10)
Dėl didelio aptariamą produktą eksportuojančių gamintojų Kinijos Liaudies Respublikoje ir importuotojų skaičiaus, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, pranešime apie tyrimo inicijavimą buvo numatyta atlikti atranką. Siekiant nuspręsti, ar būtina taikyti atranką, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, Komisijos tarnybos išsiuntė atrankos formas, kuriose buvo prašoma pateikti konkrečią informaciją apie kiekvieno suinteresuoto eksportuojančio gamintojo ir importuotojo vidutinę pardavimo apimtį ir kainas. Nė vienas eksportuojantis gamintojas nepateikė atsakymų, o importuotojai pateikė tik tris atsakymus. Todėl buvo nuspręsta, kad atranka nebūtina.
(11)
Be to, klausimynai buvo išsiųsti Komisijos tarnyboms žinomų galimų analogiškų šalių, būtent Brazilijos, Kanados ir Turkijos, gamintojams.
(12)
Visi prašymą pateikę Bendrijos gamintojai atsakė į klausimyną. Į klausimyną neatsakė nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas ar importuotojas. Tačiau du importuotojai pateikė savo nuomones raštu. Vienas vartotojas į klausimyną atsakė iš dalies.
(13)
Komisijos tarnybos rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingo bei žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę ir Bendrijos interesus. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
a)
prašymą pateikę Bendrijos gamintojai:
-
Grecian Magnesite SA, Atėnai, Graikija,
-
Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Ispanija,
-
Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovakija;
b)
analogiškos šalies gamintojas:
-
Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turkija.
4. Tiriamasis laikotarpis
(14)
Tyrimas dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo apėmė laikotarpį nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Su žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 2000 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Aptariamas produktas
(15)
Aptariamas produktas yra ta pati kaip ir ankstesniuose tyrimuose, po kurių buvo įvestos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. natūrali perdegta (sukepinta) magnezija, kurios kilmės šalis yra KLR ir kurios KN kodas yra 2519 90 30.
(16)
PSM perdirbama iš magnezito, t. y. gamtinio magnio karbonato. Norint pagaminti PSM, magnio karbonatą reikia iškasti, susmulkinti, surūšiuoti ir tuomet deginti degimo krosnyje 1 500-2 000 °C temperatūroje. Gaunama PSM, kurios sudėtyje yra 80-98 % MgO (magnio oksido). Pagrindinės PSM priemaišos yra SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ir B2O3 (silicio oksidas, geležies oksidas, aliuminio oksidas, kalcio oksidas ir, atitinkamai, boro oksidas). PSM daugiausia naudojama ugniai atsparių medžiagų pramonėje, kur iš jos gaminamos formuotos arba ne ugniai atsparios medžiagos. Nors egzistuoja skirtingos aptariamo produkto rūšys, t. y. skirtingas MgO kiekis, ji pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis ir fizinėmis savybėmis, jos vartojimo paskirtis yra vienoda ir jas galima pakeisti viena kitomis. Todėl kaip ir ankstesniame tyrime, šiame tyrime visos PSM rūšys turėtų būti laikomos vienu produktu.
2. Panašus produktas
(17)
Kaip nustatyta ankstesniuose tyrimuose, šiuo peržiūros tyrimu patvirtinta, kad KLR eksportuoti ir KLR vidaus rinkoje pagaminti ir parduoti produktai, Bendrijos gamintojų pagamint produktai, kuriuos jie pardavė Bendrijos rinkoje, ir analogiškos šalies gamintojo pagamint produktai, kuriuos jis pardavė analogiškos šalies vidaus rinkoje, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei jų galutinis naudojimas nesiskiria, todėl jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ
(18)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį buvo ištirta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui, dempingas bus tęsiamas.
1. Preliminarios pastabos
(19)
Kadangi nei Kinijos eksportuojantys gamintojai, nei Bendrijos importuotojai nebendradarbiavo, šis tyrimas turėjo būti grindžiamas informacija, kurią Komisijos tarnybos gavo iš kitų šaltinių. Tokiu būdu ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas siekiant nustatyti importo kiekius ir kainas buvo remiamasi Eurostato duomenimis, patikrintais su kitais šaltiniais, susijusias su aštuonių skaitmenų KN kodais.
(20)
Remiantis Eurostato duomenimis, buvo nustatyta, kad per TL iš KLR į Bendriją buvo importuota 369 079 tonos PSM, t. y. maždaug 40 % Bendrijos suvartojimo.
(21)
Per ankstesnės priemonių galiojimo termino peržiūros TL į Bendriją importuoto Kinijos PSM kiekis sudarė 260 967 tonas, t. y. 54 % Bendrijos vartojimo.
(22)
Reikėtų pažymėti, kad po Bendrijos plėtros iki 25 valstybių narių, ankstesnės ir dabartinės priemonių galiojimo termino peržiūrų eksporto apimtys ir eksporto rinkos dalys negali būti tiesiogiai lyginamos.
2. Importas dempingo kaina tyrimo laikotarpiu
(23)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį Komisijos tarnybos taikė tuos pačius metodus kaip ir ankstesniame tyrime. Primenama, kad ankstesniame tyrime buvo nustatytas 50 % dempingo skirtumas.
(24)
Apskaičiuojant normaliąją vertę buvo atsižvelgiama į tai, kad šiam tyrimui nustatyta normalioji vertė importui iš KLR turėjo būti pagrįsta iš rinkos ekonomikos trečiosios šalies gautais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. Pranešime apie tyrimo inicijavimą Turkija laikoma tinkama rinkos ekonomikos trečiąja šalimi. Vienas nesusijęs importuotojas pareiškė, kad Turkija yra netinkama šalis, kadangi joje daug sunkiau gauti žaliavų nei KLR: magnezito kasyklos Turkijoje neturi tokių gamtinių privalumų, kokius turi KLR kasyklos, todėl gavybos ir apdirbimo išlaidos yra didesnės nei Kinijos kasyklose. Be to, tas pats importuotojas pareiškė, kad Turkijos vidaus rinka yra per maža, kad būtų tipiška Kinijos rinkai. Šis importuotojas pasiūlė Braziliją ar Kanadą kaip tinkamesnę galimą rinkos ekonomikos trečiąją šalį.
(25)
Komisijos tarnybos nagrinėjo, ar Turkija, kuri ankstesniame tyrime buvo pasirinkta rinkos ekonomikos trečiąja šalimi, vis dar yra tinkamas pasirinkimas. Pirmiausia buvo nustatyta, kad bent trys Turkijos bendrovės dideliais kiekiais gamino ir pardavė PSM Turkijoje, konkuruodamos tarpusavyje ir su importu iš kitų šalių. Pirminiame tyrime buvo iškeltas klausimas apie galimybę žaliavas lengviau gauti Kinijos Liaudies Respublikoje nei Turkijoje, tačiau nebuvo pateikta jokių naujų įrodymų, kuriais remiantis būtų galima pakeisti išvadą, kad Turkija yra tinkama rinkos ekonomikos trečioji šalis. Kadangi šie skirtumai buvo parodyti, į juos galima atsižvelgti atliekant būtinus koregavimus. Vienas Turkijos gamintojas sutiko bendradarbiauti.
(26)
Taip pat buvo atsižvelgta į pasiūlymą Braziliją ir Kanadą skirti potencialia analogiška šalimi, o klausimynai dėl antidempingo buvo išsiųsti visiems žinomiems PSM gamintojams tose šalyse. Tačiau atsakymų negauta ir Komisijos tarnybos neturėjo informacijos apie PSM gamybos pardavimo kainas ir išlaidas Kanadoje ir Brazilijoje. Todėl toliau nebuvo galima svarstyti Brazilijos ir Kanados, kaip analogiškų šalių, klausimo.
(27)
Todėl padaryta išvada, kad Turkija yra tinkama analogiška šalis normaliajai vertei nustatyti.
(28)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo svarstoma, ar Turkijos gamintojo aptariamo produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje buvo pakankama esant įprastinėms prekybos sąlygoms. Kadangi pelningų sandorių apimtis buvo didesnė nei 80 %, o svertinė vidutinė kaina viršijo gamybos sąnaudas, prie jų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas („PB&A“ sąnaudos), normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine svertine vidutine aptariamo produkto pardavimo kaina Turkijos vidaus rinkoje. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, kadangi Kinijos eksportuotojai visai nebendradarbiavo, buvo panaudota svertinė vidutinė Turkijos gamintojo pardavimo kaina, nes nebuvo jokios informacijos apie iš KLR į Bendriją importuojamo produkto rūšis ir nebuvo informacijos apie tai, kad iš KLR į Bendriją eksportuojamo produkto ir Turkijos vidaus rinkoje parduodamo produkto asortimentas iš esmės skiriasi.
(29)
Kadangi Kinijos eksportuotojai nebendradarbiavo, eksporto kaina turėjo būti nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Eurostato duomenys pasirinkti tinkamu pagrindu nustatyti eksporto kainą. Eurostato vidutinės kainos lygius patvirtino vienas bendradarbiaujantis vartotojas, pateikęs informaciją.
(30)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su PSM svertine vidutine eksporto kaina, kainų iš įmonės lygiu.
(31)
Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į kainos palyginamumą lemiančių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu buvo atlikti krovinių gabenimo šalies viduje ir jūra, draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomų sąnaudų koregavimai.
(32)
Ankstesniame tyrime buvo pripažinta, kad žaliavas lengviau gauti KLR nei Turkijoje. Kadangi nebuvo pateikta jokios informacijos, kurioje būtų nurodyta, kad padėtis pasikeitė, nuolaida buvo suteikta siekiant atsižvelgti į gavybos kainų skirtumus abiejose šalyse. Normalioji vertė buvo koreguojama taip pat kaip ir ankstesniame tyrime, t. y. normaliosios vertės sumažinimas atitinka 20 % bendradarbiaujančiam Turkijos gamintojui nustatytų gavybos sąnaudų.
(33)
Be to, kaip ir ankstesniuose tyrimuose buvo manoma, kad KLR žaliavos grynumas yra didesnis nei Turkijos. Negavus jokios informacijos apie tokius pasikeitimus ir siekiant atsižvelgti į šį skirtumą buvo atliktas koregavimas, atitinkantis 25 % bendradarbiaujančiam Turkijos gamintojui nustatytų gamybos sąnaudų.
(34)
Normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas parodė, kad dempingas egzistuoja, dempingo skirtumas yra lygus sumai, kuria taip nustatyta normalioji vertė buvo didesnė už eksporto į Bendriją kainą. Nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentais, sudaro 35 %.
3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos
(35)
Atlikus analizę dėl dempingo taikymo per TL taip pat buvo nagrinėjama dempingo tęsimo tikimybė. Kadangi nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo ir buvo labai nedaug viešosios informacijos apie Kinijos PSM pramonę, toliau pateiktos išvados daugiausia grindžiamos turimais faktais, t. y. rinkos tyrimų informacija, kurią pateikė prašymą pateikę gamintojai, arba padarytos per tyrimą ir laikomos patikimomis, kaip ir Eurostato, Japonijos prekybos statistiniai duomenys (Japan Trade Statistics) ir JAV surašymo biuro (US bureau of the Census) pateikti duomenys.
(36)
Remiantis prašymu dėl priemonių galiojimo termino priežiūros galima teigti, kad Kinijos gamintojai turi daug neišnaudotų gamybos pajėgumų, nes Kinija turi daugiausia magnezito rūdų pasaulyje - apie 1 300 mln. tonų. Bendras aptariamo produkto gamybos pajėgumas Kinijoje yra apie 3,5 mln. tonų per metus, Kinijos vidaus vartojimas yra nuo 1,2 iki 1,5 mln. tonų, o eksportas - apie 1 mln. tonų per metus. Tai rodo, kad Kinijos eksportuotojai galėtų greitai padidinti Kinijos gamybą.
(37)
Remiantis Eurostato duomenimis, Kinijos PSM eksporto į Bendriją kaina nuo 2000 m. iki TL (priemonių galiojimo laikotarpiu) sumažėjo 10 %. Vidutinė PSM eksporto kaina vis dėlto liko didesnė už nustatytą minimalią importo kainą.
(38)
Japonija ir JAV buvo dvi pagrindinės Kinijos PSM eksporto rinkos per nagrinėjamąjį laikotarpį.
(39)
Nuo 2000 m. ir TL Kinijos eksporto į Japoniją kainos sumažėjo apie 7 %, nuo 20 054 jenų už toną iki 19 513 jenų už toną, nors produktų kiekis išliko pastovus nuo 2000 m. iki TL - apie 270 000 tonų. Eksporto į Japoniją kainos, išreikštos eurais, buvo 202 EUR už toną ir 145 EUR už toną atitinkamai 2000 m. ir per TL.
(40)
Nors didesnės nei eksporto į EB kainos, nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje eksporto į Japoniją kainos nedaug skyrėsi nuo eksporto į EB kainų nei pradžioje. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos eksportuotojus labiau sudomino eksportas į EB, palyginti su eksportu į Japoniją, ir Kinijos eksportuotojai buvo skatinami eksportuoti į EB didesnį kiekį.
(41)
Nuo 2000 m. ir TL Kinijos eksporto į JAV kainos gerokai padidėjo - nuo 129 JAV dolerių už toną iki 208 JAV dolerių už toną per TL, tai atitinkamai sudaro 140 EUR už toną ir 167 EUR už toną.
(42)
Atsižvelgiant į tokį didelį eksporto į JAV kainų padidėjimą, reikėtų pažymėti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį visi JAV natūralios PSM gamintojai palaipsniui sustabdė savo veiklą, o Kinijos PSM importas vyravo JAV rinkoje. Iš tiesų per TL JAV suvartota apie 82 % perdegtos (sukepintos) magnezijos.
(43)
Nors kainos yra palyginti didelės, ypač atsižvelgiant į didesnį eksporto į JAV kainų lygį nei į EB, per nagrinėjamąjį laikotarpį JAV rinka galėjo būti patrauklesnė Kinijos PSM eksportuotojams. Tačiau PSM eksporto į JAV kiekis visai nepadidėjo nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki TL ir liko apie 340 000 tonų per metus. Taigi neatrodo, kad artimoje ateityje Kinijos eksportuotojai gerokai padidins PSM eksporto į JAV apimtį.
(44)
Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į didelius neišnaudotus gamintojų pajėgumus KLR, mažai tikėtina, kad trečiosios šalys galėtų sunaudoti padidėjusį Kinijos eksportą. Jeigu būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijos eksportuotojai būtų paskatinti didinti eksportą į Bendriją.
(45)
Atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuojantis gamintojas bendradarbiavo atliekant tyrimą, Kinijos eksporto į Bendriją raidos analizė buvo pagrįsta turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.
(46)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį pastebėtos tendencijos parodė, kad Kinijos eksporto į Bendriją vidutinė apimtis ir vieneto kainos kasmet labai kinta.
(47)
Kalbant apie kainas, kaip minėta pirmiau, kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 10 %, o labiausiai sumažėjo (- 24 %) paskutiniais nagrinėjamojo laikotarpio metais, būtent 2001-2004 m.
(48)
Kalbant apie apimtį, pirmiau buvo pažymėta, kad Kinijos eksportuotojai būtų paskatinti toliau didinti eksporto į ES apimtis, atsižvelgiant į turimus neišnaudotus pajėgumus ir ribotas galimybes didinti eksportą į trečiąsias šalis. Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį apimtys padidėjo 6 %, didžiausias padidėjimas nustatytas per pastaruosius nagrinėjamojo laikotarpio metus (+ 36 % 2001-2004 m.).
(49)
Kadangi nėra požymių, kad per pastaruosius nagrinėjamojo laikotarpio metus pastebėtos tendencijos nesitęs, turima informacija rodo, kad kainos gali ir toliau mažėti, o apimtys didėti. Iš tiesų, tikėtinas tolesnis Kinijos eksporto į EB padidėjimas tikriausiai įvyktų Bendrijos pramonės sąskaita, kitaip sakant, kainomis, kurios yra lygios arba mažesnės už dabartinį dempingo kainų lygį siekiant padidinti rinkos dalį.
(50)
Be to, reikia pažymėti, kad, kaip pateikta Reglamento (EB) Nr. 360/2000 73 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos eksporto kainoms ir kiekiams šiuo metu daro poveikį eksporto licencijų sistema, kurią įvedė Kinijos valdžios institucijos ir kurios teigia, kad panaikinus šią sistemą, Kinijos eksportuotojai galės padidinti eksporto apimtį ir sumažinti eksporto kainas.
(51)
Tyrimu nustatyta, kad daug Kinijos eksportuotojų tęsė dempingą per TL. Atsižvelgiant į tai, kad Kinija turi daug neišnaudotų gamybos pajėgumų ir kad EB Kinijos eksportuotojams tapo patrauklesne rinka nei praeityje, palyginti su kitomis rinkomis, yra didelė tikimybė, kad panaikinus dabartines priemones dempingas bus tęsiamas (bent jau panašiu lygiu). Be to, yra tikimybės, kad importo dempingo kaina apimtis gerokai padidės, o jo kainos sumažės, jeigu bus panaikintos dabartinės priemonės.
D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS
(52)
Per TL buvo penki PSM gamintojai Bendrijoje. Tyrimu buvo nustatyta, kad trys pareiškėjai, visapusiškai bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, sudarė apie 55 % Bendrijos PSM gamybos, taigi sudarė Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(53)
Vienas gamintojas nebendradarbiavo, tačiau neprieštaravo tyrimui. Nustatyta, kad šis gamintojas yra visiškai integruotas gamintojas, kuris naudoja PSM produkciją tik vidiniam vartojimui.
(54)
Kitą gamintoją Komisija žinojo, su juo buvo susisiekta atliekant šį tyrimą. Ši bendrovė nei pritarė, nei prieštaravo tyrimui.
E. TINKAMOS BENDRIJOS RINKOS NUSTATYMAS
(55)
Siekiant nustatyti, ar Bendrijos pramonei buvo padaryta žala ir vartojimo bei įvairius ekonominius rodiklius, susijusius su Bendrijos pramonės padėtimi, buvo tiriama, ar atliekant analizę reikės atsižvelgti ir kokiu mastu į tolesnį Bendrijos pramonės pagaminto panašaus produkto vartojimą.
(56)
PSM tos pačios bendrovės naudoja ugniai atsparių medžiagų gamybai arba ji yra parduodama susijusioms arba nesusijusioms trečiosioms šalims.
(57)
Šio tyrimo tikslais nustatyta, kad produktas naudojamas uždarojoje rinkoje tada, kai produkcija tiekiama tai pačiai bendrovių grupei tolesniam perdirbimui. Tokiu atveju pardavimas ir sąnaudų perdavimas buvo atlikti už pervedimo mokestį, kuris nėra nustatytas rinkos sąlygomis, arba buvo atlikti tai bendrovei, kuri negali laisvai pasirinkti tiekėjo. Todėl produkto naudojimą uždarojoje rinkoje reikėjo analizuoti atsižvelgiant į pagamintus kiekius ir bendro pardavimo, kurį ji pateikė toje rinkoje, dalį. Visais kitais atvejais nustatyta, kad pardavimas vykdomas laisvosios rinkos sąlygomis.
(58)
Uždarosios ir laisvosios rinkų skirtumas yra svarbus atliekant žalos analizę, nes uždarajai rinkai skirtos produktai tiesiogiai su importu nekonkuruoja. Priešingai, nustatyta, kad pardavimui laisvojoje rinkoje skirta produkcija tiesiogiai konkuruoja su aptariamo produkto importu.
(59)
Siekiant kiek įmanoma išsamiau apibūdinti Bendrijos pramonės padėtį buvo renkami ir analizuojami su visa PSM veikla susiję duomenys ir vėliau buvo nustatyta, ar produkcija skirta uždarajai ar laisvajai rinkoms.
(60)
Remiantis tyrimu nustatyta, kad reikėjo pagrįstai tirti tam tikrus su Bendrijos pramone susijusius ekonominius rodiklius, atsižvelgiant į visą veiklą, t. y. į produkto naudojimą uždarojoje rinkoje ir pardavimą laisvojoje rinkoje. Iš tiesų gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo panaudojimas, pinigų srautas, investicijos, gebėjimas pritraukti kapitalą, atsargos, užimtumas, darbo sąnaudos bei produktyvumas priklauso nuo visos veiklos, neatsižvelgiant į tai, ar produktas perduodamas vartotojams toje pačioje bendrovių grupėje tolesniam apdorojimui ar parduodama laisvojoje rinkoje.
(61)
Kiti su Bendrijos pramone susiję ekonominiai rodikliai buvo analizuojami ir vertinami, atsižvelgiant į laisvojoje rinkoje vyraujančią padėtį, ypač kai vyrauja rinkos sąlygos ir sandoriai sudaromi įprastomis rinkos sąlygomis, kai galima laisvai pasirinkti tiekėją: pardavimo apimtį ir kainas Bendrijos rinkoje, eksporto apimtį ir kainas. Šiuo atveju vartojimas, rinkos dalis, augimas, pelningumas ir investicijų grąža buvo nustatyti remiantis pardavimu laisvojoje rinkoje.
F. BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS
1. Vartojimas Bendrijos rinkoje
(62)
Bendrijos vartojimas buvo nustatytas pagal bendrą Bendrijos pramonės pardavimo kiekį Bendrijoje, išskyrus vartojimą uždarojoje rinkoje, importo iš KLR ir importo iš kitų trečiųjų šalių kiekį.
(63)
Tuo remiantis per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos vartojimas išaugo 32 %, nuo 693 145 tonų 2000 m. iki 911 672 tonų pert TL. Taip iš dalies atsitiko atsigavus plieno pramonei.
1 lentelė - Bendrijos vartojimas
Bendrijos vartojimas
2000
2001
2002
2003
TL
Laisvoji rinka (tonos)
693 145
792 575
701 723
817 678
911 672
Rodiklis
100
114
101
118
132
Metinis pokytis
14
-13
17
14
Šaltinis: EUROSTATAS, patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną ir rinkos informacija, kurią pateikė prašymą pateikę gamintojai.
(64)
Siekiant papildyti pateiktą informaciją apie Bendrijos vartojimą laisvojoje rinkoje, remiantis patikrintais Bendrijos pramonės atsakymais į klausimyną ir rinkos informacija, kurią pateikė prašymą pateikę gamintojai, taip pat buvo apskaičiuotas su produkto naudojimu uždarojoje rinkoje susijęs vartojimas. Nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį su produkto naudojimu uždarojoje rinkoje susijęs vartojimas padidėjo 12 %.
2 lentelė - Produkto naudojimas uždarojoje rinkoje
Produkto naudojimas uždarojoje rinkoje
2000
2001
2002
2003
TL
Kiekis (tonomis)
394 191
399 839
404 773
417 495
442 131
Rodiklis
100
101
103
106
112
Metinis pokytis
1
2
3
6
2. Importas iš KLR
(65)
Importo iš KLR apimtys kito ne pagal tas pačias tendencijas kaip ir Bendrijos vartojimas. Iš pradžių jis sumažėjo vidutiniškai 25 % 2000-2002 m., po to išaugo 41 % nuo 2002 m. iki TL. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš KLR padidėjo 6 % - nuo 349 561 tonos iki 369 079 tonų.
3 lentelė - Importas iš KLR
Importas iš KLR
2000
2001
2002
2003
TL
Tonos
349 561
271 147
261 460
351 724
369 079
Rodiklis
100
78
75
101
106
Metinis pokytis
-22
-3
26
5
Šaltinis: EUROSTATAS
(66)
Kinijos importo rinkos dalis, išreikšta Bendrijos vartojimo laisvojoje rinkoje procentais, sumažėjo nuo 50 % 2000 m. iki 40 % per TL.
4 lentelė - Importo iš KLR rinkos dalis
Importo iš KLR rinkos dalis
2000
2001
2002
2003
TL
Laisvosios rinkos dalis procentais
50 %
34 %
37 %
43 %
40 %
Rodiklis
100
68
74
85
80
Metinis pokytis
-32
6
11
-5
Šaltinis: EUROSTATAS ir patikrinti Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyną.
(67)
2000-2002 m. vidutinė CIF importo iš KLR prie Bendrijos sienos kaina padidėjo 14 %, tačiau nuo 2002 m. iki TL smarkiai sumažėjo - 22 %. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo 10 % ir pasiekė 140 EUR už toną per TL.
5 lentelė - Vidutinė importo iš KLR kaina
Vidutinė importo iš KLR kaina
2000
2001
2002
2003
TL
EUR už toną
156
184
179
138
140
Rodiklis
100
118
114
88
90
Metinis pokytis
18
-3
-26
2
Šaltinis: EUROSTATAS.
(68)
Komisija ištyrė, ar eksportuojantys gamintojai tiriamojoje šalyje per TL sumažino Bendrijos pramonės kainas. Siekiant užtikrinti kainų palyginamumą, Bendrijos gamintojų kainos buvo koreguojamos kainų iš įmonės lygiu.
(69)
Tokiu būdu nustatytas sumažinimo skirtumas sudarė 7,6 %.
3. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
a) Su visu sektoriumi susijusių svarbių veiksnių analizė (įskaitant vartojimą uždarojoje rinkoje)
(70)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamyba išaugo 11 %, o tai tam tikru mastu atitiko Bendrijos vartojimo tendencijas. Gamybos sumažėjimas 3 procentiniais punktais 2002 m. sutapo su PSM vartojimo Bendrijos rinkoje sumažėjimu.
6 lentelė - Gamybos apimtis
Gamybos apimtis
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
101
98
108
111
Metinis pokytis
1
-3
10
3
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(71)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos pajėgumas visų pirma išliko stabilus 2000-2002 m., po to išaugo 3 % nuo 2002 m. iki TL.
7 lentelė - Gamybos pajėgumai
Gamybos pajėgumai
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
100
100
103
103
Metinis pokytis
0
0
3
0
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(72)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumo panaudojimo tendencijos buvo tokios pat kaip Bendrijos gamybos ir vartojimo tendencija. Pajėgumo panaudojimas sumažėjo 2 % 2000-2002 m., tačiau išaugo po 2002 m., taigi nagrinėjamuoju laikotarpiu jis padidėjo 7 %.
8 lentelė - Pajėgumo panaudojimas
Pajėgumo panaudojimas
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
101
98
105
107
Metinis pokytis
1
-3
7
2
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(73)
Grynųjų pinigų srautai svyravo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau apskritai jie išliko tame pačiame lygyje (- 1 %).
9 lentelė - Grynųjų pinigų srautai
Grynųjų pinigų srautai
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
127
103
127
99
Metinis pokytis
27
-25
25
-28
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(74)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo maždaug 23 %. Tačiau jos išliko didelės ir per TL sudarė apie 10 % visos Bendrijos pramonės apyvartos.
10 lentelė - Investicijos
Investicijos
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
141
79
59
77
Metinis pokytis
41
-62
-20
18
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(75)
Nenustatyta, kad Bendrijos pramonė patyrė sunkumų pritraukiant kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(76)
Toliau pateiktoje lentelėje nurodyta, kad atsargos nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai padidėjo - 88 %. Tačiau vertinant absoliučiais skaičiais tai nereikšmingas padidėjimas.
(77)
Atsargų ir gamybos apimties santykis, kuris 2000 m. pasiekė 4 %, per TL padidėjo maždaug 7 %.
11 lentelė - Atsargos
Atsargų apimtis
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
137
137
146
188
Metinis pokytis
37
0
9
42
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(78)
2000-2002 m. 8 % padidėjęs užimtumas 2003 m. ir per TL sumažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį jis sumažėjo maždaug 4 %.
12 lentelė - Užimtumas
Darbuotojų skaičius
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
106
108
104
96
Metinis pokytis
6
2
-4
-8
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(79)
Atsižvelgiant į gamybos padidėjimą ir darbo vietų sumažėjimą, produktyvumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 15 %.
13 lentelė - Produktyvumas
Produktyvumas (tonos vienam darbuotojui)
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
96
91
104
115
Metinis pokytis
-4
-5
13
11
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(80)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės darbo sąnaudos palaipsniui augo. nuo 2000 m. iki TL jos iš viso padidėjo 32 %.
14 lentelė - Darbo užmokestis
Darbo užmokestis
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
106
111
118
132
Metinis pokytis
6
5
7
14
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
b) Su pardavimu laisvojoje rinkoje susijusių svarbių veiksnių analizė
(81)
Bendrijos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje sumažėjo 9 % 2000-2003 m., tačiau padidėjo per TL, iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį jis padidėjo 3 %.
15 lentelė - Bendrijos pramonės pardavimas nesusijusioms šalims
Bendrijos pramonės pardavimas nesusijusioms šalims
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
91
91
91
103
Metinis pokytis
-9
0
0
12
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(82)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Bendrijos pramonės PSM pardavimo kaina, vyraujanti Bendrijos laisvojoje rinkoje, palaipsniui išaugo. Nuo 2000 m. iki TL ji iš viso padidėjo 25 %.
16 lentelė - Bendrijos pramonės pardavimo kaina
Bendrijos pramonės pardavimo kaina
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
112
117
119
125
Metinis pokytis
12
5
2
6
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(83)
Bendrijos pramonės rinkos dalis iš viso sumažėjo nuo 26 % 2000 m. iki 20 % per TL.
17 lentelė - Bendrijos pramonės pardavimo rinkos dalis
Bendrijos pramonės pardavimo rinkos dalis
2000
2001
2002
2003
TL
Laisvosios rinkos dalis procentais
26 %
21 %
23 %
20 %
20 %
Rodiklis
100
80
90
77
78
Metinis pokytis
-20
10
-13
1
Šaltinis: EUROSTATAS ir patikrinti Bendrijos pramonės įmonių pateikti atsakymai į klausimyną.
(84)
Bendrijos vartojimui nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugus 32 %, Bendrijos pramonės pardavimo apimtis laisvojoje rinkoje padidėjo tik 3 %, o Bendrijos pramonės rinkos dalis laisvojoje rinkoje sumažėjo 6 %. Taigi nors ir buvo Bendrijos vartojimo augimo tendencija, Bendrijos pramonės pardavimo nedidėjo.
(85)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas, išreikštas grynosios pardavimo nesusijusioms šalims vertės procentais, keitėsi taip:
18 lentelė - Pelningumas
Pelningumas
2000
2001
2002
2003
TL
Grynosios pardavimo vertės procentinė dalis
-3,1 %
0 %
3,9 %
8,4 %
11,4 %
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(86)
Bendrijos pramonės pelningumo tendencijos buvo tokios pat kaip Bendrijos pramonės pardavimo kainų tendencijos. 2000 m. patyrus nuostolius, 2001 m. pasiekus rentabilumo slenkstį (nei pelno, nei nuostolių), 2002 m. ir kitais metais Bendrijos pramonė gavo pelno. Pelningumas nuo 3,9 % 2002 m. išaugo iki 11,4 % per TL. Toks pagerėjimas įvyko iš esmės pradėjus didesnę pridėtinę vertę turinčių produktų gamybą. Vidutinis Bendrijos pramonės pelnas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo 4,5 %.
(87)
Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnu ir (arba) nuostoliais, atitiko pelningumo tendenciją.
19 lentelė - Investicijų grąža
Investicijų grąža
2000
2001
2002
2003
TL
%
-2,9 %
0 %
3,2 %
7,8 %
11,5 %
Rodiklis
- 100
-1
114
275
403
Metinis pokytis
99
115
161
128
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
4. Kitų veiksnių poveikis
(88)
Bendrijos pramonės PSM eksportas svyravo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau apskritai per TL jis išliko toks pat kaip ir 2000 m. (šiek tiek sumažėjo - 1 %). Šis eksportas sudarė beveik 40 % visos Bendrijos pramonės gamybos per TL.
20 lentelė - Bendrijos pramonės eksportas
Bendrijos pramonės eksportas
2000
2001
2002
2003
TL
Rodiklis
100
104
95
113
99
Metinis pokytis
4
-9
18
-13
Šaltinis: patikrinti Bendrijos pramonės įmonių atsakymai į klausimyną.
(89)
PSM importo iš kitų šalių, išskyrus KLR, į Bendriją apimtis keitėsi taip:
21 lentelė - Importas iš kitų trečiųjų šalių
Tonos
2000
2001
2002
2003
TL
Australija
49 032
66 582
42 599
68 090
63 043
Šiaurės Korėja
26 660
71 385
36 614
38 245
35 172
Turkija
43 625
40 463
33 446
22 625
42 763
Brazilija
31 831
25 916
25 872
25 610
39 017
Rusija
2 520
12 928
8 107
9 773
24 380
Pietų Korėja
0
1 528
1 202
1 879
4 893
Visos kitos šalys
10 376
139 240
129 401
136 807
149 284
Visos trečiosios šalys
164 044
358 042
277 240
303 027
358 552
Rodiklis
100
218
169
185
219
Metinis pokytis
118
-49
16
34
Šaltinis: EUROSTATAS ir prašymą pateikusių gamintojų pateikta informacija apie rinką.
(90)
Visa PSM importo iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR, apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo daugiau nei dvigubai - nuo 164 044 tonų 2000 m. iki 358 552 tonų per TL. Australija, Šiaurės Korėja, Turkija, Brazilija, Rusija ir Pietų Korėja buvo pagrindiniai eksportuotojai į Bendriją.
(91)
Importo iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR, rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 15,6 procentiniais punktais ir sudarė 39,3 %.
22 lentelė - Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
2000
2001
2002
2003
TL
Laisvosios rinkos dalis procentais
23,7 %
45,2 %
39,5 %
37,1 %
39,3 %
Rodiklis
100
191
167
157
166
Metinis pokytis
91
-24
-10
9
Šaltinis: EUROSTATAS ir prašymą pateikusių gamintojų pateikta informacija apie rinką.
(92)
Vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių kainos per TL buvo didesnės nei Bendrijos pramonės kainos, išskyrus importo iš Šiaurės Korėjos, Rusijos ir Pietų Korėjos kainas. Reikia pažymėti, kad aptariamo produkto importas iš minėtų trijų šalių sudarė tik 8,9 % viso importo į Bendriją per nagrinėjamąjį laikotarpį, t. y. bendrai užimama rinkos dalis Bendrijoje sudarė 7,1 %, palyginti su KLR 40 % rinkos dalimi.
23 lentelė - Importas į Bendriją iš kitų trečiųjų šalių - kainos
Importas į Bendriją iš kitų trečiųjų šalių (EUR)
2000
2001
2002
2003
TL
Australija
235
228
225
213
183
Šiaurės Korėja
111
128
128
109
128
Turkija
164
181
184
160
169
Brazilija
182
180
200
201
188
Rusija
122
132
133
119
114
Pietų Korėja
nėra
139
154
126
132
Kitos
178
223
186
196
229
Šaltinis: EUROSTATAS.
(93)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad aptariamo produkto importas iš kitų trečiųjų šalių neturėjo didelio poveikio Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai per nagrinėjamąjį laikotarpį.
5. Išvada dėl Bendrijos pramonės padėties
(94)
Galiojančios priemonės nulėmė tai, kad nuo 2000 m. Bendrijos pramonė iš dalies atsigavo. Kartu su bendru Bendrijos vartojimo padidėjimu, Bendrijos pramonei pavyko padidinti pardavimo apimtis ir kainas. Tokių ekonominių veiksnių kaip gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo išnaudojimas, pelningumas, investicijų grąža ir produktyvumas kitimas buvo teigiamas. Minėti rodikliai parodė, kad Bendrijos pramonės pastangos padidinti savo konkurencingumą buvo sėkmingos: Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijoje buvo pelningas nuo 2002 m.
(95)
Kita vertus, kiti rodikliai parodė, jog įvyko neigiamų pokyčių: Bendrijos pramonės rinkos dalis laisvojoje rinkoje ir investicijos sumažėjo, o atsargos, vieneto gamybos sąnaudos ir darbo sąnaudos padidėjo. Vis dėlto galima daryti išvadą, kad apskritai Bendrijos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pagerėjo, net jei manoma, kad ji atsigavo tik iš dalies. Iš tiesų, Bendrijos pramonė, inter alia, lieka pažeidžiama, visų pirma dėl didėjančio kainų spaudimo, atsiradusio dėl importo iš KLR dempingo kaina.
(96)
Atsižvelgiant į Bendrijos pramonės pradinį pagerėjimą, nebuvo nustatyta, kad importo dempingo kaina sukelta žala galėtų tęstis. Todėl buvo tiriama, ar pasibaigus priemonių galiojimui žala pasikartotų.
G. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(97)
Atsižvelgiant į galimą poveikį Bendrijos pramonei pasibaigus priemonių galiojimui, buvo atkreiptas dėmesys į keletą veiksnių, taip pat į pirmiau apibendrintus minėtose konstatuojamosiose dalyse aspektus.
(98)
Lyginant importą iš KLR ir iš kitų trečiųjų šalių į Bendriją buvo nustatyta, kad kainos labai skiriasi. Importo iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją, Šiaurės Korėją ir Pietų Korėją, kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo didesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo kainos, o vidutinė importo iš Kinijos dempingo kaina sumažėjo 10 %.
(99)
Dėl palyginti mažų importo iš Rusijos, Šiaurės Korėjos ir Pietų Korėjos kainų, jų vidutinės eksporto į EB kainos, palyginti su Kinijos eksporto į EB kainomis, sumažėjo nedaug. Be to, importo iš šių šalių apimtys liko labai mažos, palyginti su Kinijos importu. Rusijos, Šiaurės Korėjos ir Pietų Korėjos bendra rinkos dalis per TL sudarė 7,1 %, t. y. mažiau nei penktadalį KLR rinkos dalies. Taigi per TL Kinijos importo ekonominis poveikis Bendrijos PSM rinkai buvo daug didesnis nei importo iš Rusijos, Šiaurės Korėjos ir Pietų Korėjos poveikis ir negalima teigti, kad tai pasikeis ateityje.
(100)
Kaip išsamiau paaiškinta 45-50 konstatuojamosiose dalyse, pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui, tikėtina, kad aptariamo produkto importas iš KLR dempingo kaina gerokai padidės, o kainos sumažės dėl šių priežasčių:
-
KLR turi didelį neišnaudotą gamybos pajėgumą ir didžiausius pasaulyje magnezito rūdų išteklius,
-
kainų ir apimčių tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį jau parodė, kad kainos gali toliau mažėti, o apimtis - didėti,
-
kainos, kurias Kinijos eksportuotojai gali taikyti, kai netaikomos antidempingo priemonės, gali būti labai žemos, jei manoma, kad prie jų priskaičiuotas eksporto licencijos mokestis,
-
Bendrijos rinka yra patraukli kalbant apie apimtį ir kadangi neatrodo, jog eksportas į trečiąsias šalis gerokai padidės, Kinijos eksportuotojai, jeigu pasibaigs galiojančios priemonės, toliau mažindami eksporto kainą mėgintų padidinti rinkos dalį Europos bendrijoje.
(101)
Galima daryti išvadą, kad dėl didelės Kinijos importo mažomis ir mažėjančiomis kainomis apimties buvo sukeltas didėjantis spaudimas Bendrijos PSM rinkai, kuris greičiausiai dar sustiprėtų pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui, kadangi importo iš KLR kainos tikriausiai mažėtų, o eksporto apimtis didėtų. Didėjant importui iš KLR Bendrijos pramonės rinkos dalis tikriausiai toliau mažėtų ir atsižvelgiant į Bendrijos pramonės pardavimo kainų ir pelningumo raidą per nagrinėjamąjį laikotarpį, padidėjęs spaudimas kainoms tikriausiai sumažintų Bendrijos pramonės pelną. Kiti rodikliai tikriausiai taip pat būtų neigiami, kadangi Bendrijos pramonė patirtų nuostolių, o kainos gerokai sumažėtų.
(102)
Be to, atrodo, kad nėra kitų veiksnių, kurie darytų žalą Bendrijos pramonei. Iš kitų šalių buvo importuojama didesnėmis nei iš KLR kainomis arba apimtys buvo gerokai mažesnės ir nėra jokių požymių, kad tai pasikeis ateityje.
(103)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nepratęsus priemonių galiojimo yra didelė tikimybė, jog dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonei daroma žala kartosis.
H. BENDRIJOS INTERESAI
1. Įvadas
(104)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo nagrinėjama, ar galiojančių antidempingo priemonių pratęsimas prieštarautų visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus buvo remiamasi visų susijusių įvairių interesų vertinimu t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų, prekybininkų, ir aptariamo produkto vartotojų interesų.
(105)
Siekdama įvertinti tolesnio priemonių taikymo arba jų galiojimo pabaigos galimą poveikį, Komisija visų pirmiau minėtų suinteresuotųjų šalių paprašė suteikti informaciją. Komisija išsiuntė klausimynus 18 aptariamo produkto importuotojų ir 17 vartotojų. Nė vienas importuotojas neatsakė į klausimyną, nors du iš jų pateikė pastabas raštu. Vienas vartotojas į klausimyną atsakė iš dalies.
(106)
Reikėtų priminti, kad ankstesniame tyrime priemonių įvedimas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Be to, reikėtų pažymėti, kad atliekant šį tyrimą antrą kartą vykdoma priemonių galiojimo termino peržiūra, t. y. analizuojama padėtis kai antidempingo priemonės jau taikomos. Taigi, šio tyrimo laikas ir pobūdis leidžia įvertinti galiojančių antidempingo priemonių daromą bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį jos galėjo turėti susijusioms šalims praeityje.
(107)
Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų dėl tolesnio dempingo taikymo ir žalos pasikartojimo tikimybės, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų padaryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas Bendrijai būtų nenaudingas.
2. Bendrijos pramonės interesai
(108)
Primenama, kad buvo nustatyta, jog toliau netaikant antidempingo priemonių yra tikimybės, kad dempingas bus tęsiamas dideliu ir didėjančiu dempingo skirtumu, dėl kurio Bendrijos pramonės padėtis, kuri iki šiol neatsigavo, dar pablogės. Kita vertus, tolesnis priemonių taikymas turėtų padėti Bendrijos pramonei visiškai atsigauti ir išvengti tolesnės jai daromos žalos. Be to, Bendrijos pramonės pastangos racionalizuoti savo gamybą bei stiprinti konkurencingumą ir pelnas, kurį Bendrijos pramonė gavo per pastaruosius trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus, parodė, kad Bendrijos pramonė yra perspektyvi ir konkurencinga.
(109)
Atsižvelgiant į tai, kas pateikta pirmiau, būtina pratęsti galiojančias priemones siekiant išvengti neigiamo importo dempingo kaina poveikio, kuris galėtų kelti pavojų Bendrijos pramonės atgaivinimo procesui, galiausiai jos egzistavimui ir darbo vietų skaičiui. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad jeigu Bendrijos pramonės nebebus, neigiamą poveikį taip pat patirs vartotojų pramonė, kadangi gerokai sumažės pastarosios tiekėjų skaičius.
3. Importuotojų interesai
(110)
Kaip minėta pirmiau, nė vienas iš nesusijusių importuotojų nepateikė atsakymų į Komisijos klausimyną. Atsisakymas bendradarbiauti parodė, kad įvestos priemonės nepadarė didelio neigiamo poveikio šio sektoriaus ekonominei padėčiai. Tai patvirtina faktas, kad importuotojai tęsė aptariamo produkto prekybą dideliais kiekiais, o per nagrinėjamąjį laikotarpį net padidino importuotus kiekius.
(111)
Todėl daroma išvada, kad įvedus šiuo metu galiojančias antidempingo priemones aptariamo produkto importuotojų ekonominei padėčiai nebuvo padarytas neigiamas poveikis. Dėl tų pačių priežasčių taip pat nepanašu, kad toliau taikant priemones ateityje pablogėtų jų ekonominė padėtis.
4. Vartotojų interesai
(112)
Aptariamo produkto vartotojai, t. y. vartotojų pramonė iš esmės yra ugniai atsparių medžiagų gamintojai. Kaip minėta pirmiau, tik vienas iš 17 vartotojų, kuriems Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus, atsakė į klausimyną tik iš dalies. Taip pat kaip importuotojai, vartotojai nedaug bendradarbiavo, o tai parodė, kad įvestos priemonės nepadarė didelio neigiamo poveikio šio sektoriaus ekonominei padėčiai. Nors bendradarbiaujanti bendrovė atstovauja tik nedidelei vartotojų pramonės daliai, atsižvelgiant į tai, kad per TL ji nupirko mažiau nei 5 % visos iš KLR importuotos PSM, buvo įvertintas galiojančių priemonių poveikis šiai padėčiai.
(113)
Šiuo atžvilgiu tyrimu nustatyta, kad bendradarbiaujantis vartotojas, nepaisant galiojančių priemonių, toliau importavo KLR kilmės PSM. Taigi, dėl šių priemonių ugniai atsparių medžiagų gamintojai nepakeitė savo tiekėjų. Nors PSM sudaro ir mažą, tačiau kuri nėra nereikšminga ugniai atsparių medžiagų gamybos sąnaudų dalį, Kinijos importo kainos buvo palyginti mažos ir per nagrinėjamąjį laikotarpį jos vidutiniškai dar sumažėjo. Taigi gali būti daroma išvada, kad antidempingo priemonės neturėjo didelės neigiamos įtakos sąnaudoms ir aptariamo produkto vartotojų pelningumui.
(114)
Bendradarbiaujantis vartotojas teigė, kad tolesnis priemonių taikymas, nors ir trumpam, nebūtų padaręs didelės įtakos padėčiai, dėl to per vidutinį ar ilgą laikotarpį galėtų būti vis daugiau gaminama ugniai atsparių medžiagų už EB ribų, kurios būtų importuojamos į EB vietoj žaliavos (PSM).
(115)
Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad, kaip nurodyta pirmiau, galiojančiomis antidempingo priemonėmis nebuvo siekiama uždaryti Bendrijos rinkos PSM importui, tačiau kovoti su nesąžiningą prekybą ir tam tikru lygiu pagerinti importo dempingo kaina iškraipymo poveikį. Užtikrinus vienodas sąlygas Bendrijos PSM pramonei, taip pat garantuojamas didesnis įvairių PSM tiekėjų, įskaitant Kinijos PSM tiekėjus, konkurencingumas EB rinkoje.
(116)
Be to buvo nustatyta, kad iš KLR į keletą kitų pagrindinių rinkų, įskaitant JAV, buvo eksportuojama didesnėmis nei į Bendriją kainomis. Todėl neatrodo, kad dėl priemonių importo į Bendriją kainos buvo didesnės nei importo į trečiąsias šalis kainos. Todėl tvirtinimas, kad toliau taikant antidempingo priemones būtų daromas neigiamas poveikis kitų rinkų konkurencingumui, buvo atmestas.
(117)
Todėl buvo padaryta išvada, kad toliau taikant priemones, vartotojų padėtis nepablogės.
5. Išvada dėl Bendrijos interesų
(118)
Tyrimu parodyta, kad taikant galiojančias antidempingo priemones šiek tiek atsigavo Bendrijos pramonė. Jeigu būtų leista nebetaikyti priemonių, tai sutrukdytų atgaivinimo procesui ir dėl to Bendrijos pramonė nustotų egzistavusi. Todėl toliau taikyti priemones naudinga Bendrijos pramonei.
(119)
Be to, manoma, kad galiojančios priemonės neturi jokio didelio neigiamo poveikio vartotojų ir importuotojų ekonominei padėčiai. Remiantis per šį tyrimą surinkta informacija, bet koks dėl taikomų antidempingo priemonių kainų padidėjimas, jei toks yra, vartotojams neatrodo neproporcingas, palyginti su nauda Bendrijos pramonei, kurią ji gavo panaikinus dėl importo dempingo kaina atsiradusį prekybos iškraipymą ir su nauda, kurią vartotojai galėtų gauti dėl tolesnės įvairių PSM tiekėjų konkurencijos EB rinkoje. Todėl daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių daugiau netaikyti galiojančių antidempingo priemonių.
I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(120)
Visoms susijusioms šalims buvo pranešta apie svarbiausius faktus ir svarstymus, kuriais remiantis siūloma išlaikyti galiojančias priemones. Be to, joms buvo skirtas laikotarpis su šiuo informacijos paskelbimu susijusioms pastaboms teikti. Nebuvo gauta jokių pastabų, dėl kurių reiktų keisti pirmiau pateiktas išvadas.
(121)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, turėtų būti toliau taikomi įvairūs antidempingo muitai, siejami su minimalia 120 EUR už toną kaina, KLR kilmės PSM importui, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 360/2000,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės perdegtai (sukepintai) magnezijai, kurios KN kodas yra 2519 90 30.
2. Muito dydis yra:
a)
skirtumas tarp minimalios 120 EUR už toną importo kainos ir grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos prieš sumokant muitą visais atvejais, kai pastaroji kaina yra:
-
mažesnė už minimalią importo kainą, ir
-
nustatyta pagal sąskaitą faktūrą, kurią Kinijos Liaudies Respublikoje esantis eksportuotojas tiesiogiai išdavė nesusijusiai šaliai Bendrijoje (papildomas TARIC kodas A439);
b)
nulinis, jei grynoji franko prie Bendrijos sienos kaina prieš sumokant muitą yra nustatyta pagal sąskaitą faktūrą, kurią Kinijos Liaudies Respublikoje esantis eksportuotojas tiesiogiai išdavė nesusijusiai šaliai Bendrijoje, ir lygi ar didesnė už minimalią 120 EUR už toną importo kainą (papildomas TARIC kodas A439);
c)
lygus 63,3 % ad valorem muitui visais kitais atvejais, kuriems netaikomos pirmiau pateiktos šio straipsnio a ir b punktų nuostatos (papildomas TARIC kodas A999).
3. Tais atvejais, kai antidempingo muitas nustatomas pagal 1 straipsnio 2 dalies a punktą ir kai prekės yra sugadintos prieš išleidžiant jas į laisvą apyvartą, todėl faktiškai sumokėta ar mokėtina kaina yra proporcingai paskirstoma nustatant muitinę vertę pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (7), 145 straipsnį, pirmiau nurodyta minimali importo kaina mažinama tokia procentine dalimi, kuri atitinka paskirstytą faktiškai sumokėtą ar mokėtiną kainą. Tada mokėtinas muitas bus lygus skirtumui tarp sumažintos minimalios importo kainos ir sumažintos grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos prieš atliekant muitinės formalumus.
4. Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muito ir kitos muitinės praktikos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2006 m. gegužės 5 d.