KOMISIJOS SPRENDIMAS
2006 m. birželio 22 d.
dėl Nyderlandų visuomeninių transliuotojų ad hoc finansavimo C 2/2004 (ex NN 170/2003)
(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 2084)
(Tik tekstas olandų kalba yra autentiškas)
(Tekstas svarbus EEE)
(2008/136/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąjį papunktį,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės Susitarimą, ypač jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau minėtas nuostatas (1),
atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA IR PAGRINDAS
1. PROCEDŪRA
(1)
2002 (2) ir 2003 (3) m. Komisija gavo kelis skundus, kuriuose išsakomi įtarimai, kad Nyderlanduose galiojanti visuomeninių transliuotojų finansavimo sistema yra neteisėta valstybės pagalba, nesuderinama su EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatomis.
(2)
Atlikdama išankstinį skundų tyrimą, Komisija gavo papildomos informacijos iš skundų teikėjų (4) ir iš Nyderlandų valdžios institucijų (5).
(3)
Vadovaudamasi išankstiniu įtarimų sukėlusių pagalbos priemonių vertinimu, Komisija 2004 m. vasario 3 d. raštu informavo Nyderlandus, kad ji nusprendė pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, susijusią su tam tikromis priemonėmis, kurios gali būti kvalifikuojamos kaip nauja pagalba.
(4)
Komisijos sprendimas pradėti tyrimą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl pagalbos.
(5)
Nyderlandai atsakė į sprendimą pradėti tyrimą 2004 m. balandžio 30 d. raštu. Be to, Komisija gavo pastabas iš 11 suinteresuotųjų šalių (7). 2004 m. balandžio 29 d. raštu Komisija persiuntė šias pastabas Nyderlandams. Nyderlandų valdžios institucijų atsakymas buvo gautas 2004 m. rugpjūčio 13 d. raštu.
(6)
Komisija uždavė papildomus klausimus Nyderlandų valdžios institucijoms 2005 m. sausio 4 d. ir 2005 m. gegužės 25 d. raštuose, į kuriuos Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2005 m. sausio 27 d. ir 2005 m. liepos 25 d. raštais. 2005 m. liepos 25 d. buvo gauta papildomos informacijos iš vieno skundo teikėjo (De Telegraaf), o iš Nyderlandų valdžios institucijų - rugsėjo 2 d. Komisija kreipėsi į Nyderlandų valdžios institucijas dėl išsamesnių paaiškinimų elektroniniu paštu 2005 m. lapkričio 22 d.; valdžios institucijos atsakė 2005 m. lapkričio 25 d. Po susitikimo su valdžios institucijų atstovais Komisija nusprendė, kad reikalingi papildomi paaiškinimai. Šiuo tikslu 2005 m. gruodžio 22 d. Nyderlandų valdžios institucijoms buvo išsiųstas prašymas pateikti informacijos; pratęsus atsakymo pateikimo terminą, valdžios institucijos atsakė 2006 m. vasario 3 d. Atsižvelgiant į šį atsakymą, 2006 m. vasario ir balandžio mėn. Nyderlandų valdžios institucijos ir Komisija apsikeitė kitais elektroniniais laiškais.
(7)
Nyderlandų valdžios institucijų ir Komisijos atstovų susitikimas įvyko 2004 m. rugsėjo 24 d. Susitikimas su De Telegraaf įvyko 2004 m. spalio 27 d. Susitikimas su Broadcast Partners įvyko 2005 m. sausio 5 d. Komisijos susitikimas su RTL įvyko 2005 m. liepos 27 d., o su VESTRA - 2005 m. rugsėjo 23 d. Komisija dar kartą susitiko su Nyderlandų valdžios institucijomis 2006 m. vasario 1 ir 14 d.
(8)
Be šios procedūros dėl „naujos pagalbos“, visuomeninių transliuotojų (toliau - VT) finansavimas skiriant metines valstybės išmokas ir per Skatinimo fondą (Stichting Stimuleringsfonds Nederlandse Culturele Omroepproducties, toliau - Stifo) (8), vertinamas pagal atskirą „esamos pagalbos“ procedūrą (žr. Valstybės pagalbą Nr. E-5/2005). Šiame sprendime Komisija nurodo pagal „esamos pagalbos procedūrą“ vertinamas priemones tik siekdama sudaryti bendrą visuomeninio transliavimo finansavimo vaizdą. Tačiau ji nenagrinės, ar kasmetinės išmokos ir išmokos iš Skatinimo fondo suderinamos su valstybės pagalbos taisyklėmis.
(9)
Šiame sprendime taip pat vertinamas tik VT pagrindinės veiklos (vadinamųjų pagrindinių uždavinių) finansavimas, neatsižvelgiant į antraeilę veiklą, pavyzdžiui, naujosios daugialypės terpės, SMS ir i-mode, paslaugų teikimą. Taip pat šiame sprendime nebus kalbama apie NOS investicijas į tinklo operatorių Nozema, kurios, skundo teikėjų nuomone, galėjo būti padarytos pažeidžiant rinkos principus. Šie klausimai bus sprendžiami atskirai.
(10)
Pagaliau sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą taikomas procedūrai nuo 1992 m. Tačiau, atrodo, kad pirmoji ad hoc išmoka buvo padaryta tik 1994 m. Be to, šiuo metu turima duomenų iki 2005 m. ir į juos reikia atsižvelgti. Todėl sprendimas apimtų laikotarpį nuo 1994 m., kai buvo padaryta pirmoji ad hoc išmoka, iki 2005 m., kurių galutiniai duomenys pateikti. Reikia pastebėti, kad Nyderlandų valdžios institucijos siūlė Komisijai atsižvelgti ir į 2006 m. duomenis. Tačiau 2006 m. duomenys yra tik išankstiniai, todėl į juos negalima atsižvelgti.
2. IŠSAMUS VISUOMENINIO TRANSLIAVIMO SISTEMOS APIBŪDINIMAS
(11)
Šio skyriaus 2.1 skirsnyje pirmiausiai apibūdinami (visuomeninio) transliavimo sektoriaus dalyviai, toliau 2.2 skirsnyje - bendrai įvairūs Nyderlandų transliavimo sektoriaus finansavimo elementai. Šiuo tikslu bus apibūdintos teisinės nuostatos, kuriomis transliuotojams patikėta visuomeninė misija, bus paaiškinti skirtingi finansavimo mechanizmai (per kasmetines arba ad hoc išmokas), ir bus paaiškinta, kokius visuomeniniai transliuotojai sukaupė rezervus, kuriuos naudoja savo visuomeninei funkcijai atlikti. Toliau (2.5 skirsnyje) bus aptarta Nyderlandų visuomeninių transliuotojų komercinė veikla. 2.6 skirsnyje bus paaiškinta, kaip NOS įsigijo futbolo transliavimo teises, o 2.7 skirsnyje bus nagrinėjami transliuotojų ir kabelinės televizijos operatorių santykiai. Pagaliau, 2.8 skirsnyje bus išaiškinta, kokioms priemonėms taikoma ši procedūra.
2.1. (Visuomeninio) transliavimo sektoriaus dalyviai
(12)
Visuomeninio transliavimo sistema apima įvairias organizacijas, įskaitant aštuonias privačias asociacijas (privatūs transliuotojai, kuriems patikėta visuomeninė misija) ir dešimt privačių fondų (privatūs transliuotojai, kuriems patikėta visuomeninė misija) (9).
(13)
Be 12 punkte minėtų transliuotojų, visuomeninių transliuotojų sistemoje yra dar vienas dalyvis - NOS, atliekantis dvejopą vaidmenį. Pirmasis vaidmuo - visuomeninio transliuotojo, atsakingo už televizijos ir radijo programas (NOS RTV pavadinimu). Antrasis vaidmuo - visos visuomeninio transliavimo sistemos koordinavimas, kurį atlieka NOS valdyba (vadinamoji Publieke Omroep, toliau - PO). PO, kurios funkcijas ir uždavinius reglamentuoja Žiniasklaidos įstatymas, skatina visuomeninių transliuotojų bendradarbiavimą, koordinuoja tris visuomeninius televizijos kanalus ir du kartus per metus teikia ataskaitas apie visuomeninių transliuotojų veiklą žiniasklaidos priežiūros institucijai.
(14)
NOS atliekamos PO ir NOS RTV funkcijos finansuojamos iš žiniasklaidai skirto biudžeto.
(15)
Visuomeniniai transliuotojai visuomeninės televizijos programas transliuoja trimis visuomeniniais kanalais (10).
(16)
Visuomeninio transliavimo sistemai taip pat priklauso Nyderlandų transliavimo produkcijos organizacija (Nederlands Omroepbedrijf, toliau - NOB). NOB įrašo, rengia transliavimui ir transliuoja garsą, vaizdą bei duomenis visiems įmanomiems sklaidos kanalams. NOB teikia šias paslaugas komerciniams ir visuomeniniams transliuotojams. Nyderlandų valdžios institucijos visuomeniniams transliuotojams teikiamas paslaugas laiko viešosiomis paslaugomis, todėl jos yra valstybės finansuojamos (11).
(17)
Atskiras fondas (Stichting Ether Reclame, toliau - STER) išskirtinai atsakingas už reklaminės erdvės pardavimą ir reklamos transliavimą visuomeniniais kanalais. STER atsako už jam skirtą transliavimo laiką. STER gautos pajamos tiesiogiai pervedamos valstybei.
(18)
Be nacionaliniu mastu veikiančių visuomeninių transliuotojų yra keli komerciniai transliuotojai, veikiantys nacionaliniu mastu. Tokie komerciniai transliuotojai yra, pvz., RTL (RTL 4, 5 ir 7 (visi priklauso CLT-UFA grupei) arba SBS6, NET5 ir Veronica (priklauso SBS Broadcasting grupei) arba Talpa (Talpa Media Holding). Jie gauna pajamas daugiausia iš reklamos transliavimo.
2.2. Visuomeninio transliavimo teisinė bazė
(19)
Šiuo metu transliavimo sektorių reglamentuoja Žiniasklaidos įstatymas (toliau - ŽĮ) ir Žiniasklaidos dekretas (toliau - ŽD). Įstatyme numatytos keturios visuomeninių transliuotojų veiklos kategorijos, kurios ŽĮ apibrėžiamos kaip „pagrindiniai uždaviniai“, „antraeiliai uždaviniai“, „antraeilė veikla“ ir „asociacijų veikla“. Valstybė gali finansuoti visuomeninių transliuotojų „pagrindinių“ ir „antraeilių“ uždavinių vykdymą.
2.2.1. Teisinės apibrėžtys
(20)
ŽĮ 13c straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad visuomeninio transliuotojo „pagrindiniai uždaviniai“ yra:
(a)
„užtikrinti pliuralistinę aukštos kokybės programų pasiūlą transliavimui tokiose srityse, kaip informacija, kultūra, švietimas ir pramogos nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu mastu, ir transliuoti šias programas arba užsakyti jų transliavimą nemokamais kanalais;
(b)
vykdyti visą veiklą, susijusią su programų pasiūla ir būtiną joms transliuoti;
(c)
transliuoti programas, skirtas kitoms šalims ir regionams bei Nyderlandų piliečiams, esantiems užsienyje.“
(21)
ŽĮ 13c straipsnio 1 dalyje nurodomi bendrieji reikalavimai visuomeninių transliuotojų transliuojamoms programoms. Programos turi „sudaryti subalansuotą visuomenės, gyventojų interesų ir požiūrių į visuomenę, kultūrą ir filosofiją įvaizdį ir
a)
programos turi būti prieinamos visiems atitinkamų regionų gyventojams;
b)
jos turi skatinti pliuralizmą ir kultūrų įvairovę Nyderlanduose (…)“.
(22)
Be to, bendrąjį programų laiką, kuris turėtų būti skirtas kiekvienai kategorijai, pavyzdžiui, kultūros, švietimo arba pramoginėms laidoms, reglamentuoja nustatyti procentiniai santykiai (12).
(23)
ŽĮ 16 straipsnyje nustatyta, kad tam tikrus uždavinius turi vykdyti NOS RTV ir šie uždaviniai išsamiai nurodyti. Pateikta nuostata dėl sporto transliavimo, kuri apima, tačiau neapsiriboja eilinėmis ir taurių varžybomis bei tarptautiniais renginiais. Įstatyme nenustatyta, kiek bendrojo transliavimo laiko turėtų būti skirta sporto renginių transliavimui. Praktikoje NOS RTV siekia skirti 9-11 % viso transliavimo laiko sporto programoms (13).
(24)
Transliuotojų asociacijos turi teisę gauti eterio laiko nacionalinių programų transliavimui ir gali gauti valstybės finansavimą šiai funkcijai atlikti (ŽĮ 31 straipsnio 4 dalis).
(25)
Pagal 2000 m. priimto ŽĮ 13c straipsnio 3 dalį visuomeninio transliavimo sistema „gali taip pat vykdyti pirmoje dalyje nurodytus uždavinius teikdama programų rengimo ir sklaidos priemones, kurios nebuvo paminėtos 1 dalies a punkte“. Kitaip tariant, visuomeniniai transliuotojai gali transliuoti visuomeninio pobūdžio programas, kurios nurodytos 20 punkte kaip pagrindiniai uždaviniai, ir kitose terpėse (pvz., internetu).
(26)
Šie vadinamieji „antraeiliai uždaviniai“ turi atitikti keletą sąlygų. Pavyzdžiui, juos vykdant neturi būti sudarytos sąlygos pasipelnyti trečiosioms šalims (ŽĮ 55 str.). Interneto svetainė arba specializuotas kanalas - tokių antraeilių uždavinių pavyzdžiai.
(27)
Reikia taip pat paminėti, kad įplaukos, visuomeninių transliuotojų gautos vykdant „pagrindinius“ ir „antraeilius“ uždavinius, turi būti naudojamos visuomeniniais tikslais (14).
(28)
Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai gali imtis veiklos, kuri apibrėžiama kaip antraeilė arba asociacijų veikla. Antraeilė veikla (15) turi būti vykdoma laikantis tam tikrų įstatymais nustatytų sąlygų. Tokios antraeilės veiklos pavyzdžiai gali būti programų tvarkaraščių pardavimas, rėmimo veikla, teisių į programas ir su programomis susijusios medžiagos pardavimas, biuro patalpų nuoma, transliavimas lauko ekranuose.
(29)
Kita veikla - tai taip vadinama „asociacijų veikla“. Šią veiklą transliuotojų asociacijos atlieka savo narių naudai. Tai apima žurnalų leidimą, kelionių paslaugų organizavimą ir pardavimą.
2.2.2. Patikėjimas ir priežiūra
(30)
Nepriklausomai žiniasklaidos reguliavimo institucijai (Commissariaat voor de Media) pavesta užtikrinti ŽĮ programų sudarymo ir finansavimo reikalavimų ir teisės aktų laikymąsi (ŽĮ 9 straipsnis).
(31)
ŽĮ 134 straipsnyje Žiniasklaidos reguliavimo institucijai pavesta užtikrinti, kad visuomeniniai transliuotojai vykdytų savo įsipareigojimus, įskaitant ir įvairių tipų programų nustatytų kvotų laikymąsi. Žiniasklaidos komisija gali skirti baudas už įsipareigojimų nevykdymą. Be to, Žiniasklaidos reguliavimo institucija kontroliuoja, ar transliuotojai laikosi rėmimo ir reklamos veiklą reglamentuojančių teisinių reikalavimų.
(32)
Institucija kasmet kontroliuoja, ar visuomeninių transliuotojų atskaitomybė, teikiama pagal apskaitininkų ataskaitas, atitinka ŽĮ, ŽD ir finansų vadovo reikalavimus. Jeigu taip, institucija formaliai paskirsto (biudžete numatytas) lėšas programų rengimui (ŽĮ 100 ir 101 str.).
2.3. Visuomeninių transliuotojų paslaugų finansavimo šaltiniai
(33)
Pagrindiniai visuomeninių transliuotojų (toliau - VT) finansiniai ištekliai gaunami iš kasmetinių valstybės išmokų. Siekiant apsaugoti nuo biudžeto svyravimo, VT leidžiama kaupti tam tikrus rezervus. Be to, nuo 1994 m. VT gauna ad hoc išmokas.
(34)
Kadangi ad hoc išmokų suderinamumo neįmanoma įvertinti neatsižvelgiant į kitus valstybinio finansavimo šaltinius, toliau pateikiamas kasmetinių ir ad hoc išmokų apibūdinimas (nors kasmetinės ir Stifo išmokos nėra šio sprendimo objektai, jie bus įvertinti atskirai tiriant „esamą pagalbą“ Nr. E-5/2005).
2.3.1. Kasmetinės išmokos
(35)
Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai kasmet gauna finansines dotacijas iš valstybės žiniasklaidos biudžeto. 1994-2005 m. laikotarpiu šios dotacijos bendrai sudarė apie 7,1 mlrd. EUR. Iš šios sumos apie 819,6 mln. EUR buvo skirta PO valdymo ir koordinavimo funkcijoms vykdyti; likusi 6,3 mlrd. EUR suma buvo skirta atskiriems transliuotojams. Žiniasklaidos biudžetas sudaromas iš kelių šaltinių: valstybinio žiniasklaidos mokesčio (renkamo iš mokesčių mokėtojų), STER gaunamų pajamų iš reklamos ir Generalinio transliavimo fondo (Algemene Omroepreserve, toliau - AOR) (16) gaunamų palūkanų. Žiniasklaidos biudžete nustatytos kasmetinio finansavimo, kurį gauna visuomeniniai transliuotojai (ir kitos žiniasklaidos organizacijos), ribos.
2.3.2. Stifo
(36)
Be kasmetinių išmokų visuomeniniai transliuotojai gavo išmokų iš Stifo (Kultūrinės produkcijos skatinimo fondas). IšStifo skiriamos lėšos laikomos valstybės pagalbos priemone, tačiau tokiai priemonei pritarė Komisija (NN 32/91). Taigi Stifo pagalbos priemonė laikoma esama valstybės pagalba. Stifo išmokos atskiriems transliuotojams (PO negavo jokių išmokų iš Stifo) per minėtą laikotarpį siekė 155 mln. EUR.
2.3.3. Ad hoc išmokos
(37)
Be 34 ir 35 punktuose minėtų pervedimų, kurie laikomi teisėtais VT finansavimo šaltiniais, visuomeniniai transliuotojai yra gavę keletą ad hoc išmokų. Šios išmokos buvo arba tiesiogiai perduotos transliuotojams, arba pervestos per įvairius fondus ir rezervus.
2.3.3.1. Išmokos iš išlyginamųjų fondų
(38)
Išlyginamieji fondai yra specialios paskirties žiniasklaidos biudžeto dalis. 1996-1998 m. iš išlyginamųjų fondų NOS RTV buvo pervesta [...] (17) mln. EUR. Išlyginamieji fondai buvo įsteigti 1996 m. siekiant bendrai finansuoti teisių į programas pabrangimą. Sąlygas, kuriomis šios lėšos gali būti skirstomos, buvo nustatytos abipusiu valstybės ir visuomeninių transliuotojų susitarimu. Jeigu visuomeniniai transliuotojai nepajėgia iš biudžeto lėšų nupirkti labai pabrangusių teisių, valstybė kompensuoja finansiškai, t. y. prisideda tokia pat suma prie šių teisių įsigijimo.
2.3.3.2. FOR išmokos
(39)
1998 m. kultūros ministrui buvo suteikta galimybė (ŽĮ 106a straipsnis) pervesti ad hoc principu pinigus iš AOR (Generalinio transliavimo rezervo, kurį administruoja Žiniasklaidos reguliavimo institucija) į fondą, iš kurio numatoma finansuoti konkrečias PO iniciatyvas. Fondas buvo įsteigtas 1999 m. ir pavadintas „FOR“; jį kontroliuoja PO.
(40)
Laikomasi principo, kad jeigu AOR sukaupia daugiau kaip 90,8 mln. EUR, galima pervesti lėšų į FOR. Tačiau tai nėra automatinis procesas. Kiekvienais metais švietimo, kultūros ir mokslo ministras sprendžia, ar pervedimas įmanomas, ir jei taip, tai kiek lėšų galima pervesti. Jeigu pervedimui pritariama, taisyklės įforminamos protokolu. Tokie protokolai buvo paskelbti 1999 ir 2001 m. Remiantis Žiniasklaidos įstatymu (99 straipsnio 2 dalies d punktas), biudžete taip pat turi būti nurodyta, kaip valdyba siūlo panaudoti lėšas. Remdamasis šiuo pasiūlymu, ministras gali perduoti PO leistinas lėšas iš FOR, kurios gali būti panaudotos tiems tikslams, kuriuos ministras nustatė perduodamas lėšas (18). Nors FOR įsteigtas PO iniciatyvoms įgyvendinti, jis nėra rezervas, t. y. dalis PO valdomo turto.
(41)
Per FOR gaunamos lėšos leidžia PO daryti įtaką kokybei, tobulinti programų tinklelį ir investuoti į visuomeninius transliuotojus. Kalbant konkrečiau, FOR tikslas yra:
-
kompensuoti sumažėjusias STER pajamas iš reklamos;
-
didinti programų įvairovę ir kokybę, kai tam reikalingos papildomos pradinės sąnaudos; ir
-
finansuoti investicijas, kurios remia visą Nyderlandų visuomeninio transliavimo sistemą.
(42)
Iki 2005 m. visuomeninio transliavimo sistema gavo iš FOR 191,2 mln. EUR, iš kurių 157,4 mln. buvo pervesti atskiriems transliuotojams, o 33,8 mln. EUR - PO.
2.3.3.3. CoBo išmokos
(43)
Bendros produkcijos fondas (Coproductiefonds Binnenlandse Omroep, toliau - CoBo) sukurtas Nyderlandų nacionalinių transliuotojų ir programų kūrėjų bendradarbiavimui finansuoti. Jo pajamas sudaro autorinių teisių mokesčiai, kuriuos moka Belgijos ir Vokietijos kabelinių tinklų operatoriai už trijų olandiškų kanalų transliavimą Belgijoje ir Vokietijoje. Fondą įsteigė visuomeniniai transliuotojai, lėšas administruoja specialus fondas. Jo valdyboje dirba visuomeninių transliuotojų vadybininkai.
(44)
1994 m. Nyderlandų valdžios institucijos nusprendė padaryti išmokas dviems CoBo administruojamiems subfondams, t. y. Film Fund, kuris finansuoja bendrus filmų ir dokumentikos projektus ir Telefilm Project, kurio tikslas skatinti kurti kokybiškus televizijos filmus.
(45)
1994-2005 m. atskiri visuomeniniai transliuotojai gavo 31,7 mln. EUR valstybės lėšų iš CoBo fondo (PO negavo jokių išmokų iš CoBo).
2.4. Atskirų transliuotojų kaupiami rezervai
(46)
Kiekvienas visuomeninis transliuotojas turi tam tikrų rezervų, kurie paprastai yra arba programų rezervai, arba asociacijos ar fondo rezervai, priklausomai nuo to, ar visuomeninis transliuotojas yra fondas, ar asociacija.
2.4.1. Programų rezervai
(47)
Atskiriems visuomeniniams transliuotojams leidžiama didinti savo rezervus, kai bendrosios pajamos viršija bendrąsias sąnaudas. Tokie programų rezervai gali būti naudojami būsimosioms programų sąnaudoms padengti.
(48)
Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, sukurtų, bet dar netransliuotų programų vertė pridedama prie programų rezervų (19). Taigi programų rezervai parodo ir jau sukurtų programų vertę. 2005 m. visi atskirų visuomeninių transliuotojų programų rezervai siekė 78,6 mln. EUR.
(49)
Be to, 2005 m. PO nutarė, kad dalis programų rezervų turėtų būti perleista pačiai PO, tačiau transliuotojams buvo leista administruoti rezervus, sudarančius 5-10 % jų metinio biudžeto. Visuomeniniai transliuotojai pervedė PO 42,457 mln. EUR sumą.
2.4.2. Asociacijų rezervai
(50)
Visuomeninių transliuotojų asociacijos susikūrė kaip privatūs juridiniai asmenys. Laikui bėgant, jos sukaupė savo pačių asociacijų rezervus iš nario mokesčių ir kitų įmokų, gautų iš narių. Taigi asociacijų rezervai buvo sukaupti iš privačių išteklių. 1993 m. Nyderlandų vyriausybė nusprendė „įšaldyti“ asociacijų rezervus. Tuo metu iš esmės (20) pelnas gautas iš asociacijų veiklos ir kitų nevisuomeninės veiklos rūšių turėjo būti naudojamas viešųjų paslaugų teikimo veiklai, ir todėl jo nebebuvo galima pervesti į asociacijų rezervus. 2005 m. Nyderlandų visuomeninių transliuotojų asociacijos rezerve buvo sukaupta maždaug 131,1 mln. EUR.
2.4.3. NOS RTV ir smulkiųjų transliuotojų fondai
(51)
NOS RTV, NPS ir kiti smulkesnieji transliuotojai, neturintys narių (ŽĮ 39f straipsnis) administruoja fondų rezervus („stichtingsreserve“). 2005 m. bendra šių rezervų suma buvo 42,2 mln. EUR (21).
2.5. Reklaminė veikla visuomeniniuose kanaluose
(52)
Kaip jau buvo minėta, STER atsakinga už reklamos pardavimą visuomeniniuose kanaluose.
(53)
Kitos Nyderlandų rinkoje veikiančios pagrindinės televizijos reklamos pardavimo bendrovės - IP ir SBS. IP parduoda reklamą tokių komercinių transliuotojų, kaip RTL4, RTL5 ir Yorin vardu. SBS parduoda reklamą savo komerciniams transliuotojams SBS6, Net 5 ir Veronica. Be IP ir SBS yra dar keli komerciniai transliuotojai, parduodantys reklamą (22). STER nustatyti įkainiai buvo apskaičiuoti remiantis reklamų agentūrų prognozėmis ir kainų istorija.
(54)
1 lentelėje parodyta visuomeninių transliuotojų, kurių reklamos pardavimą administruoja STER, auditorijos evoliucija. Auditorijos dalis (žiūrovai, vyresni nei 13 metų) pastaraisiais metais sumažėjo nuo 38,8 % 1997 m. iki 35,4 % 2005 m. 20-49 metų kategorijos žiūrovų dalis dar mažesnė - 27,2 %.
1 lentelė
13+ ir 20-49 metų amžiaus auditorijos dalis (18.00- 24.00 val.) 1997-2005 m.
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
13+
38,8
39,9
37,8
39,8
38,8
37,9
36,8
38,9
35,4
20-49
34,6
35,8
31,6
33,3
33,0
32,5
30,1
31,8
27,2
Šaltinis
:
2006 2 24 Nyderlandų valdžios institucijų raštas.
(55)
Po 1994 m. bendrosios (pagal kainynus) ir grynosios (atsižvelgiant į nuolaidas) komercinių transliuotojų pajamos iš reklamos pralenkė visuomeninių transliuotojų gaunamas pajamas.
2 lentelė
bendrosios įplaukos iš televizijos reklamos 1994-2005 m. (mln. EUR)
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
STER
327
298
225
234
257
290
348
343
383
489
581
471
Komerciniai transliuotojai
360
438
532
629
715
887
1 028
1 084
1 310
1 623
2 034
2 327
Iš viso
687
736
757
863
972
1 177
1 376
1 426
1 693
2 112
2 615
2 798
Šaltinis
:
2006 2 24 Nyderlandų valdžios institucijų raštas.
3 lentelė
grynosios įplaukos iš televizijos reklamos 1994-2005 m. (mln. EUR)
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
STER
223
202
153
150
176
187
218
197
197
197
197
169
Komerciniai transliuotojai
239
281
324
378
405
448
508
484
520
537
549
599
Iš viso
462
483
477
528
581
635
726
683
717
733
746
768
Šaltinis
:
2006 2 24 Nyderlandų valdžios institucijų raštas.
(56)
Kaip matyti iš šių lentelių, yra skirtumas tarp bendrųjų ir grynųjų (su nuolaidomis) televizijos reklamos įplaukų. Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, ne tik visuomeniniams transliuotojams viešai skelbiami įkainiai yra didesni, tačiau ir jų taikomos nuolaidos yra mažesnės lyginant su komercinių transliuotojų taikomomis nuolaidomis (23).
2.6. Futbolo transliavimo teisių įsigijimas NOS RTV
(57)
Tiriamuoju laikotarpiu NOS RTV įsigijo kelių svarbių futbolo renginių transliavimo teises (24). Komercinis transliuotojas Canal+ (mokama televizija) įsigijo teisę tiesiogiai transliuoti Olandijos aukščiausiosios lygos varžybas. Teises transliuoti Čempionų lygos varžybas NOS RTV taip pat iš dalies perleido Canal+. Komercinis transliuotojas SBS įsigijo dviejų nacionalinių futbolo taurių varžybų transliavimo teises. Jis taip pat įsigijo teises transliuoti Olandijos pirmojo diviziono rungtynes bei Olandijos nacionalinės rinktinės kvalifikacines varžybas 2004 m. Europos čempionate. Įvairių užsienio futbolo rungtynių transliavimo teisės priklauso CLT-UFA - didžiausiai Europos transliuotojų grupei (ji, pvz., yra RTL steigėja).
2.7. Transliuotojų ir kabelinių tinklų operatorių santykiai
(58)
Tradicinis transliavimas kabeliniu tinklu pagal Nyderlandų įstatymus reglamentuojamas atskirai autorinių teisių požiūriu. Iš esmės reikalaujama visų autorinių teisių savininkų sutikimo, ir autorinių teisių savininkas gali reikalauti iš kabelinio tinklo operatoriaus mokesčio už transliavimą. Nuo 1985 m. galioja VECAI (atstovaujančios kabelinės televizijos operatorius) ir NOS RTV (atstovaujančios visuomeninius transliuotojus) susitarimas, pagal kurį kabelinių tinklų operatoriai atleidžiami nuo autorinių teisių mokesčio visuomeniniams transliuotojams (autorinių teisių savininkams), kai programos rodomos kabeliniu tinklu. (25) Šis susitarimas buvo pasiektas Nyderlandų valdžios institucijų prašymu, motyvuojant tuo, kad piliečiai jau sumokėjo už visuomeninį transliavimą. Buvo nuspręsta, kad kabelinių tinklų operatorių mokestis už autorines teises galėtų pabranginti abonentines paslaugas, o tai būtų nepageidautina. Taip pat ir komerciniai transliuotojai neėmė autorinių teisių mokesčio iš kabelinių tinklų operatorių. Tačiau tai nesusiję su pirmiau minėtu susitarimu su visuomeniniais transliuotojais.
(59)
Reikia pastebėti, kad įstatymai įpareigoja kabelinių tinklų operatorius transliuoti visas visuomeninių transliuotojų radijo ir televizijos programas (turi „vykdyti prievolę“) neimdami iš transliuotojų mokesčio už transliavimo sąnaudas.
2.8. Priemonės, tapusios šio sprendimo objektu
(60)
Kaip nurodyta sprendime dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios (26), šio sprendimo objektai yra šios priemonės:
(1)
Išmokos transliuotojams, kurios nurodytos Žiniasklaidos įstatymo 106a ir 170c straipsniuose ir Komisijos vertinamos kaip ad hoc išmokos:
(a)
išmokos, padarytos visuomeniniams transliuotojams arba iš išlyginamųjų fondų, arba iš AOR, arba per FOR. Šios išmokos buvo padarytos 1994-2005 m., ir jų visa suma siekia [...] mln. EUR. Kaip buvo teigta pirmiau, šią sumą galima padalinti išmokoms iš vadinamųjų išlyginamųjų fondų ([...] mln. EUR) ir išmokoms iš AOR į FOR, o vėliau iš FOR visuomeniniams transliuotojams (191,2 mln. EUR);
(b)
išmokas iš Bendros produkcijos fondo (CoBo). CoBo sudaro du konkretūs subfondai, Film Fund ir Telefilm Project. 1994-2005 m. valstybė per CoBo fondus skyrė visuomeniniams transliuotojams 31,7 mln. EUR;
(2)
užtikrintas priėjimas prie kabelinių tinklų arba taip vadinama „prievolė“ (kaip nurodyta Žiniasklaidos įstatymo 82i straipsnyje);
(3)
nemokamas NOB techninių priemonių suteikimas (kaip numatyta Žiniasklaidos įstatymo 89 ir 90 straipsniuose).
II. PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ IR ŠALIŲ ARGUMENTAI
3. PROCEDŪROS PRADŽIOS PAGRINDŲ APŽVALGA
(61)
Atlikusi pirminį tyrimą Komisija nusprendė, kad kai kurios priemonės, galbūt išskyrus „prievolę“, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Komisija taip pat išsakė abejones dėl tokios valstybės pagalbos suderinamumo su EB sutarties 86 straipsnio 2 dalimi.
(62)
Finansavimo proporcingumo požiūriu Komisija suabejojo, ar sąnaudų ir įplaukų skirstymas buvo pagrįstas aiškiai nustatytais sąnaudų apskaitos principais. Komisija suabejojo, ar nustatant valstybinio finansavimo poreikį buvo tinkamai atsižvelgta į įplaukas iš nevisuomeninės veiklos. Tokiu atveju kiltų rizika, kad finansavimas nesusietas su grynosiomis visuomeninės veiklos sąnaudomis.
(63)
Be to, Komisija nusprendė, kad FOR ir programų rezervams skirtų lėšų dydis leidžia manyti, kad vyko perteklinis struktūrinis finansavimas. Komisija atkreipė dėmesį, kad iš visos ad hoc išmokų sumos, 110 mln. EUR nebuvo panaudota (remiamasi 2001 m. skaičiais).
(64)
Be to, Komisija išreiškė ketinimą ištirti, ar komercinėse rinkose konkurencija nebuvo netinkamai iškraipyta. Komisija pabrėžė, kad toks konkurencijos iškraipymas galėjo vykti reklamos, kabeliniais tinklais transliuojamų programų, intelektinės nuosavybės teisių ir futbolo transliacijų teisių rinkose.
(65)
Pagaliau, NOB neleidžiama imti iš visuomeninių transliuotojų mokesčio už suteiktas paslaugas, tačiau jis gauna išmokas už šių funkcijų vykdymą tiesiogiai iš valstybės. Komisija atkreipė dėmesį, kad nuostata dėl nemokamos techninės įrangos gali būti naudojama visuomeniniams transliuotojams remti.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(66)
Buvo pateiktos tokios su šiuo sprendimu susijusios pastabos.
(67)
Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai teigė, kad svarstomos priemonės turi būti laikomos esama pagalba, kadangi jos yra visos visuomeninio transliavimo finansavimo sistemos dalis. Be to, jie pastebėjo, kad Komisija tegali įvertinti visuomeninio transliavimo finansavimą laikydamasi Amsterdamo protokolo, o ne taikyti sprendimo dėl Altmark (27) ar EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies ar 86 straipsnio 2 dalies kriterijus.
(68)
CLT-UFA atkreipė dėmesį, kad tik nuo 2002 m. visuomeninių transliuotojų sistemos sąskaitas galėjo patikrinti ir tvirtinti nepriklausomas apskaitininkas.
(69)
Visuomeniniai transliuotojai pastebėjo, kad nebuvo perteklinio 110 mln. EUR kompensavimo, kaip teigė Komisija. Pirmiausia, visuomeniniai transliuotojai taiko kitokią apskaitos sistemą, negu valstybinis sektorius. Valstybinis sektorius apskaitą veda gautų pinigų pagrindu, o visuomeniniai transliuotojai - sąnaudų ir įplaukų, kurios apskaitomos operacijos momentu, principu. Dėl to atsiranda neatitikimų. Be to, FOR įplaukos, pasak visuomeninių transliuotojų, turi specialią paskirtį konkretiems būsimiems tikslams. Be to, jie pastebėjo, kad perteklinis finansavimas negali iškraipyti kitų rinkų, kadangi šios lėšos gali būti naudojamos tik veiklai, susijusiai su viešosiomis paslaugomis.
(70)
ACT pareiškė, kad STER elgiasi nesąžiningai konkurentų atžvilgiu dirbtinai mažindama kainas reklamos rinkoje. Jie teigia, kad bendras metinis reklamos laikas visuomeniniams transliuotojams labiau ribojamas, negu komerciniams transliuotojams, todėl STER turėtų nustatyti didesnius įkainius, negu komerciniai operatoriai.
(71)
SBS Broadcasting patvirtino, kad Nyderlandų televizijos reklamos rinkoje įkainiai nustatyti orientuojantis į labiausiai reitingus nulemiančią auditoriją - GRP („Gross Rating Point“), kurioje dominuoja amžiaus grupė nuo 20 iki 49 metų. Tačiau visuomeniniai transliuotojai pritraukia daugiau žiūrovų iš kitų amžiaus grupių negu komerciniai transliuotojai, todėl reklamuotojai norėtų papildomai mokėti už reklamą, skirtą GRP 20-49. Todėl GRP 20-49 palyginimas neatspindi produkto ekonominės realybės. Dar daugiau, SBS pastebėjo, kad GRP 13+ auditorijai visuomeniniai transliuotojai nustatė žemesnius įkainius, negu komerciniai transliuotojai. Pagrįsdami savo komentarus, SBS pateikė duomenis apie vidutinius į GRP 13+ orientuotos reklamos įkainius įvairiuose kanaluose geriausiu eterio laiku 1995-2004 m. ir mėnesinius 2003 ir 2004 m. įkainius, kurie rodo, kad visuomeninių transliuotojų įkainiai mažesni nei daugumos komercinių transliuotojų įkainiai.
(72)
Pasak CLT-UFA, NOS RTV mokėjo per dideles kainas už futbolo transliavimo teises. Kainos gerokai viršytų rinkos kainas. CLT-UFA pateikė skaičiavimo modelius (28) siekdama parodyti, kaip jie skaičiuoja kainas už futbolo transliacijų teises, ir tuo remdamasi padarė išvadą, kad NOS RTV pasiūlymas dėl 2002 m. Čempionų lygos rungtynių transliavimo buvo žymiai brangesnis už CLT-UFA pateiktą pasiūlymą. ACT ir CLT-UFA taip pat mano, kad Komisija neturėtų daryti išvados, kad nėra pakankamai įrodymų dėl permokų už futbolo transliavimo teises remdamasi tik vienu pavyzdžiu, kai komercinis operatorius pateikė svaresnį pasiūlymą.
(73)
VECAI (kabelinių tinklų operatorių asociacija) kelia du klausimus. Pirmiausia, ji mano, kad kabelinių tinklų operatoriai, privalantys vykdyti transliavimo prievolę, turėtų teisę reikalauti užmokesčio iš atitinkamų transliuotojų. Dėl šios įpareigojančios prievolės visuomeniniai transliuotojai nemokėjo mokesčio už jų signalo perdavimą kabeliniais tinklais.
(74)
Antra, VECAI tvirtino, kad kabelinių tinklų operatoriai iš tikrųjų moka teises valdančioms organizacijoms per NOS RTV, tačiau NOS RTV ir Nyderlandų valdžios institucijos tai laiko tik administravimo mokesčiu. VECAI nuomone, tai tiesiog paslėptas mokestis už intelektinės nuosavybės teises.
5. NYDERLANDŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ KOMENTARAI (29)
(75)
Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad Komisijos prielaida, jog atitinkamos priemonės nėra dalis reguliaraus, kasmetinio visuomeninių transliuotojų finansavimo valstybės lėšomis, yra klaidinga. Finansavimas, tapęs tyrimo objektu, teikiamas taikant įprastą finansavimo mechanizmą ir įtrauktas į biudžeto planavimą, todėl ir buvo padarytos išmokos visuomeniniams transliuotojams. Valdžios institucijų nuomone, FOR, išlyginamieji fondai, CoBo ir išmokos NOB yra įprasto kasmetinio finansavimo mechanizmo dalis.
(76)
Pagaliau Nyderlandų valdžios institucijos atkreipė Komisijos dėmesį, kad vertinime reikėtų atsižvelgti į konkrečias sąlygas, kuriomis dirba visuomeniniai transliuotojai. Valdžios institucijos prašo Komisijos atsižvelgti į Amsterdamo protokolo taikymą. Prireikus, dabartinės procedūros objektas turėtų būti kvalifikuojamas kaip pagalba, suderinama su EB sutarties 86 straipsnio 2 dalimi, aiškinant ją pagal Amsterdamo protokole nustatytus principus.
(77)
Komisijos preliminariai nustatytą kompensacijų permokų suma yra klaidinga. Ji buvo apskaičiuota atsižvelgiant į tokių lėšų išteklius, kurie klaidingai buvo priskirti rezervams. Kadangi šių lėšų panaudojimas yra iš anksto nustatytas ir kontroliuojamas, negalima kalbėti apie kompensacijų permoką. Be to, valdžios institucijos tvirtina, kad jeigu svarstomos priemonės bus kvalifikuotos kaip valstybės pagalba, ji turės būti traktuojama kaip esama valstybės pagalba, laikantis EB sutarties 88 straipsnio nuostatų.
(78)
Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad atskirų visuomeninių transliuotojų atskaitomybę visada tvirtino nepriklausomas apskaitininkas.
(79)
Nyderlandų valdžios institucijos laiko, kad populiaresnių ir mažiau populiarių sporto rūšių transliacija numatyta, kaip vienas visuomeninių transliuotojų pagrindinių uždavinių. Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad teikdami pasiūlymus dėl kainos už transliavimo teises, visuomeniniai transliuotojai nepermokėjo daugiau, negu reikėjo, taip užtikrindami, kad bus įsigytos svarbios teisės, susijusios su jų teikiamomis viešosiomis paslaugomis ir bendruoju programų rengimu.
(80)
Valdžios institucijos pabrėžia, kad NOB visuomeninė misija yra neatsiejama viešųjų paslaugų sistemos dalis. Tai, kad visuomeniniams transliuotojams nereikia mokėti už NOB teikiamas paslaugas, nereiškia, kad tai pagalba, teikiama visuomeniniams transliuotojams.
(81)
Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad atsižvelgiant į tai, kad ir komerciniai operatoriai nereikalauja autorinių teisių mokesčio iš kabelinių tinklų operatorių, NOS RTV gali būti pripažinta veikianti kaip normalus rinkos operatorius šios konkrečios rinkos sąlygomis.
III. PRIEMONIŲ VERTINIMAS PAGAL VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLES
6. PAGALBA PAGAL EB SUTARTIES 87 STRAIPSNIO 1 DALĮ
(82)
EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytos šios valstybės pagalbos pripažinimo sąlygos. Pirma, turi būti valstybės įsikišimas panaudojant valstybės išteklius. Antra, taip turi būti sukurta nauda pagalbos gavėjui. Trečia, taip turi būti iškraipoma konkurencija arba atsirasti jos iškraipymo rizika. Ketvirta, įsikišimas gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.
6.1. Valstybinių išteklių panaudojimas
6.1.1. Ad hoc išmokos
(83)
Išmokos, numatytos Žiniasklaidos įstatymo 106a ir 170c straipsniuose ir Komisijos priskirtos prie ad hoc išmokų gali būti suskirstytos į taip vadinamųjų išlyginamųjų fondų išmokas, FOR išmokas ir CoBo išmokas.
(84)
Išlyginamųjų fondų atveju piningai pirmiausiai kaupiami AOR fonde, kurio ištekliai priklauso valstybei ir kuriuos administruoja Žiniasklaidą reguliuojanti institucija, siekdama kompensuoti tam tikras visuomeninių transliuotojų išlaidas, kurios pasirodė didesnės, negu buvo numatyta. Antrajame etape valstybiniai ištekliai, sukaupti išlyginamuosiuose fonduose, perduodami NOS RTV.
(85)
Išmokos iš FOR lėšų laikomos valstybės ištekliais. Nors FOR yra PO administruojamas ir valdomas fondas, jis kaupiamas iš AOR, kuris yra žiniasklaidos biudžeto dalis.
(86)
Dar svarbiau, kaip nurodyta 2.3.3.2 punkte, PO skirsto lėšas remdamasi susitarimais, kurie padaryti prieš FOR lėšų panaudojimą. Nors būtent PO siūlo, kaip panaudoti šias lėšas, tačiau švietimo, mokslo ir kultūros ministras „priima pasiūlymą“ ir nustato, kokiems tikslams bus naudojamos lėšos. PO tegali tik priimti sprendimą panaudoti pinigus po to, kai ministras nustato lėšų paskirstymo kriterijus. PO turi laikytis ministro nustatytų taisyklių. Todėl galima laikyti, kad valstybinių išteklių pervedimas įvyksta tuomet, kai daromos išmokos iš FOR atskiriems transliuotojams. Tai yra valstybinių išteklių pervedimas, kuris yra priskiriamas valstybei (30).
(87)
Tiriamuoju laikotarpiu visuomeniniai transliuotojai gavo 191,2 mln. EUR sumą iš FOR ir [...] mln. EUR iš išlyginamųjų fondų.
(88)
CoBo fondo išmokos laikomos valstybės ištekliais. Kaip aprašyta 43-44 punktuose, CoBo fondas kaupiamas iš tiesioginių įmokų iš Žiniasklaidos biudžeto ir iš įplaukų, gautų iš Belgijos ir Vokietijos kabelinių tinklų operatorių autorinių teisių mokesčių už trijų olandiškų kanalų transliavimą Belgijoje ir Vokietijoje. Komisija laikosi nuomonės, kad ne tik tiesioginės įmokos iš Žiniasklaidos biudžeto, bet ir autorinių teisių mokestis gali būti laikomas valstybės ištekliais. Iš tikrųjų, autorinių teisių mokesčiai turėjo būti naudojami transliuotojų viešųjų paslaugų sąnaudoms padengti. Juos atidedant CoBo fonde, atitinkamai išaugo valstybinio finansavimo poreikis. Todėl autorinių teisių mokestis prilyginamas iš anksto valstybės numatytiems ištekliams.
(89)
Be to, nors CoBo fondas priklauso fondui (kurio valdybą sudaro visuomeniniai transliuotojai) ir yra to fondo valdomas, pervedimai iš CoBo fondo visuomeniniams transliuotojams gali būti atliekami tik laikantis valstybės nustatytų sąlygų.
(90)
Visuomeniniai transliuotojai tiriamuoju laikotarpiu iš CoBo fondo gavo 31,7 mln. EUR. Ši suma rodo valstybės išteklių perdavimą atskiriems transliuotojams.
6.1.2. Laisva prieiga prie kabelinių tinklų
(91)
Kabelinių tinklų operatoriams nustatyta prievolė nenumato kokio nors valstybės išteklių perleidimo arba kad iš anksto numatytos kabelinių tinklų operatorių pajamos būtų traktuojamos kaip valstybės išteklių perleidimas (31). Komisijai nepavyko sužinoti jokių faktų, įrodančių priešinga. Atitinkamai, gali būti patvirtintas pradinis požiūris, kad ši priemonė nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
6.1.3. Nemokama NOB techninė įranga
(92)
Valstybinė įmonė NOB gauna valstybės išmokas už paslaugas, kurias ji privalo teikti visuomeniniams transliuotojams. Šios išmokos tiesiogiai daromos iš valstybės išteklių. Jos yra labai naudingos visuomeniniams transliuotojams, kurie gauna nemokamas paslaugas (32). Iš tikrųjų, Nyderlandų valdžios institucijos pačios teigė, kad NOB veikia tiesiog kaip „tarpininkė“ valstybei finansuojant visuomeninius transliuotojus, besinaudojančius NOB paslaugomis.
6.2. Ekonominis pranašumas
(93)
Ad hoc finansavimas (išmokos FOR ir per išlyginamuosius fondus), pervedimai į CoBo ir nemokamas techninės įrangos naudojimas suteikia ekonominį pranašumą Nyderlandų visuomeniniams transliuotojams, nes šios priemonės sutaupo jų veiklos sąnaudas, kurias kitu atveju jiems tektų patirti.
6.2.1. Altmark sprendimo taikytinumas
(94)
Nyderlandų valdžios institucijos ir visuomeniniai transliuotojai tvirtino, kad tiriamos priemonės kompensuoja Nyderlandų visuomeniniams transliuotojams grynąsias sąnaudas, kurias jie patiria vykdydami bendruosius jiems patikėtų paslaugų teikimo uždavinius. Tai reiškia, kad priemonės neturėtų suteikti visuomeniniams transliuotojams pranašumo ir todėl nebūtų pagalba, kaip ji aiškinama sprendime dėl Altmark (33).
(95)
Valstybės priemonės, kuriomis kompensuojamos papildomos grynosios BESP sąnaudos netraktuojamos kaip valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, jeigu ši kompensacija skiriama tokiu būdu, kuris negali suteikti subjektui realaus pranašumo. Sprendime dėl Altmark Teisingumo Teismas nurodė, kokių sąlygų turi būti laikomasi, kad būtų išvengta tokio traktavimo. Šios sąlygos yra tokios:
-
pirma, gavėjas iš tikrųjų turi vykdyti visuomenines prievoles, ir tos prievolės turi būti aiškiai apibrėžtos;
-
antra, parametrai, kurių pagrindu skaičiuojama kompensacija, turi būti nustatyti iš anksto objektyviai ir skaidriai;
-
trečia, kompensacija neviršija to, kas reikalinga padengti visas ar dalį sąnaudų, atsiradusių vykdant viešųjų paslaugų prievoles, atsižvelgiant į atitinkamas gautas sumas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant šias prievoles;
-
ketvirta, kai subjektas, kuris vykdys viešųjų paslaugų teikimo prievolę, nepasirinktas taikant viešųjų pirkimų tvarką, reikalingos kompensacijos lygis nustatomas analizuojant gerai tvarkomo ir tinkamai aprūpinto gamybos priemonėmis, viešųjų paslaugų teikėjui nustatytus reikalavimus atitinkančio tipinio subjekto sąnaudas, kurios atsirastų vykdant šias prievoles, atsižvelgiant į atitinkamas gautas sumas ir pagrįstą pelną vykdant šias prievoles.
(96)
Komisija šiuo atveju laikosi nuomonės, kad paskutinės trys pirmiau nurodytos sąlygos nevykdomos. Pirmiausia, lėšų pervedimas iš FOR, išlyginamųjų fondų taip pat ir finansinis CoBo įnašas į VT nėra paremtas iš anksto nustatytais objektyviais ir skaidriais parametrais.
(97)
Be to, ad hoc finansavimo priemonių ir išmokų iš CoBo atveju neatsižvelgiama į atitinkamas gautas iš VT sumas ir nenustatyti reikalingi saugikliai nuo perteklinės kompensacijos. Iš tikrųjų, kaip bus išsamiau įvertinta toliau, dėl ad hoc finansavimo susidarė didelė kompensacijų permoka.
(98)
Pagaliau, Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai nebuvo atrinkti kaip BESP teikėjai konkurso būdu, taip pat reikalingos kompensacijos lygis nebuvo nustatomas analizuojant gerai tvarkomo ir tinkamai aprūpinto gamybos priemonėmis, viešųjų paslaugų teikėjui nustatytus reikalavimus atitinkančio tipinio subjekto sąnaudas, kurios atsirastų vykdant šias prievoles, atsižvelgiant į atitinkamas gautas sumas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant šias prievoles. Tas pat pasakytina apie NOB techninę įrangą, kuria naudojosi VT.
(99)
Taigi Komisija mano, kad šiuo atveju neįvykdytos visos sprendime dėl Altmark nurodytos sąlygos.
6.3. Konkurencijos iškraipymas
(100)
Ad hoc finansavimu suteiktu pranašumu, pervedimais į CoBo ir galimybe nemokamai naudotis technine įranga negali pasinaudoti jokie kiti panašioje padėtyje esantys subjektai. Turint omenyje, kad konkurencija iškraipoma kiekvienu atveju, kai valstybė sustiprina pagalbą gaunančio subjekto pozicijas jo konkurentų atžvilgiu, šie pranašumai gali iškraipyti konkurenciją tarp VT ir kitų subjektų (34).
6.4. Įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai
(101)
Jeigu valstybės pagalba stiprina kurio nors subjekto pozicijas lyginant su kitų subjektų, dalyvaujančių Bendrijos vidaus konkurencijoje, pozicijomis, reikia vertinti, kad pastarajai tokia pagalba turi įtakos (35) net jei pagalbos gavėjas pats nedalyvauja eksporte (36). Panašiai, kai valstybė narė suteikia pagalbą subjektams, dirbantiems paslaugų ir paskirstymo sferose, subjektai gavėjai gali ir neturėti verslo už valstybės narės ribų, kad valstybės pagalba darytų įtaką Bendrijos prekybai (37).
(102)
Atsižvelgiant į šią teismo praktiką, Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo viešųjų paslaugų transliavimui (toliau - Transliavimo komunikatas) (38) aiškinama, kad:
„valstybinis viešųjų paslaugų transliuotojų finansavimas paprastai gali būti laikomas turinčiu įtakos verslui tarp valstybių narių. Tai yra aiški pozicija dėl programų teisių įsigijimo ir pardavimo, kas dažniausiai vyksta tarptautiniu lygiu. Viešųjų transliuotojų, kuriems leista parduoti reklamos laiką, rodoma reklama taip pat turi tarptautinį poveikį, ypač vienakalbėse srityse, kurios yra ne vienoje valstybėje. Be to, komercinių transliuotojų nuosavybės sistema gali aprėpti ne vieną valstybę (39).“
(103)
Svarstomu atveju Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai aktyviai dirba tarptautinėje rinkoje: per Europos transliuotojų sąjungą jie keičiasi televizijos programomis ir dalyvauja Eurovizijos sistemoje. Be to, jų programos transliuojamos Belgijoje ir Vokietijoje. Be to, Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai tiesiogiai konkuruoja su komerciniais transliuotojais, kurie yra aktyvūs tarptautinės transliavimo rinkos dalyviai ir yra sukūrę tarptautinės nuosavybės struktūrą.
(104)
Todėl Komisija daro išvadą, kad ad hoc finansavimas, CoBo skiriamos lėšos ir nemokamo naudojimosi techninėmis priemonėmis nuostata turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
6.5. Išvada
(105)
Kadangi buvo laikomasi visų EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų, bet nebuvo laikomasi visų Teisingumo Teismo sprendime dėl Altmark nurodytų sąlygų, Komisija daro išvadą, kad Nyderlandų visuomeninių transliuotojų ad hoc finansavimas (finansavimas iš FOR ir išlyginamųjų fondų), lėšos, gaunamos per CoBo fondą, ir galimybė nemokamai naudotis technine įranga kvalifikuojama kaip valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Kita vertus, pranašumas, įgyjamas nemokamai naudojantis kabelinių tinklų paslaugomis, nesusijęs su valstybės lėšų perdavimu, todėl netraktuojamas kaip valstybės pagalba.
7. PRIEMONIŲ KVALIFIKAVIMAS KAIP NAUJA PAGALBA
(106)
Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (40), 1 straipsnio b dalį „esama pagalba“ yra (inter alia):
„(i)
visa pagalba, kuri (...) iki Sutarties įsigaliojimo buvo teikiama atitinkamose valstybėse narėse, t. y. individuali pagalba ir pagalbos sistemos, įgyvendintos iki Sutarties įsigaliojimo ir toliau taikomos“.
(107)
Kaip minėta pirmiau, reikia atskirti kasmetines išmokas, kurios nėra šio sprendimo objektas, nuo ad hoc išmokų.
7.1. Kasmetinės išmokos
(108)
Kasmetinės išmokos daromos remiantis ŽĮ 110 straipsniu, kuriame nustatoma, kad „subjektai, kuriems suteiktas transliavimo laikas turi teisę gauti finansavimą iš bendrojo biudžeto“. Finansavimo lygis ir gavimo galimybės nustatyti tame pačiame ŽĮ. Ši finansavimo sistema veikė iki EB sutarties įsigaliojimo, ir kvalifikuojama kaip esama pagalba, kaip Komisija pripažino E-5/2005 procedūroje (41).
7.2. Ad hoc išmokos
(109)
Vadinamosios ad hoc išmokos turi kelis bruožus, dėl kurių jos skiriasi nuo reguliarių kasmetinių išmokų ir negali būti kvalifikuojamos kaip esama pagalba:
-
Šiuos mokėjimus reglamentuojanti teisinė bazė buvo sukurta įsigaliojus Sutarčiai. Ji buvo sukurta tik 1996 m., kai valstybė per išlyginamuosius fondus numatė galimybę kompensuoti visuomeninių transliuotojų išlaidas labai padidėjus programų teisių kainoms. Iki 1996 m. nebuvo galimybės kompensuoti visuomeninių transliuotojų sumokėtų lėšų. Taip pat ir ŽĮ pakeitimas, kuriuo sudaroma galimybė atlikti ad hoc mokėjimus atskiriems transliuotojams iš FOR, buvo priimtas 1998 m. Dėl valstybės įmokų į CoBo, valstybė tik 1994 m. nusprendė mokėti šiam fondui.
-
Faktiškai išmokos pradėtos mokėti tik 1994 m. Konkrečiau, išmokos iš CoBo fondo pradėtos mokėti 1994 m., iš išlyginamųjų fondų - 1996 m., iš FOR - 1999 m.
-
Priešingai nei reguliarus kasmetinis finansavimas, ad hoc išmokos negali būti kvalifikuojamos kaip išmokos, į kurias visuomeniniai transliuotojai turi teisę. Tokiu būdu, ad hoc finansavimo mokėjimas nėra automatinis procesas (42). Šios išmokos mokamos pagal atskirų visuomeninių transliuotojų prašymus ir mokamos po konkretaus ir atskiro kultūros ministro sprendimo remiantis ŽĮ 106a straipsniu. FOR atveju, pavyzdžiui, ministras priima sprendimą, ar bus pervedami pinigai iš AOR į FOR atsižvelgdamas į FOR lygį. Tik po to PO toliau skirsto lėšas remdamasi protokoluose nustatytomis taisyklėmis.
-
Sąlygos, kuriomis gali būti atliktos lėšų perdavimo operacijos, išdėstytos vadinamuosiuose „perdavimo protokoluose“, priimtuose 1999 ir 2002 m. Dėl CoBo valstybė nustatė tam tikras pervedimų iš ir į fondą taisykles, kurios buvo priimtos tik 1994 m.
-
Pagaliau, finansavimas skiriamas konkretiems tikslams, kaip nurodyta 2.3.3 punkte. Pavyzdžiui, jis naudojamas siekiant paskatinti transliuotojus kurti geresnes programas, sušvelninti pajamų iš reklamos netolygumą, išaugusioms sporto transliavimo kainoms kompensuoti ir bendrai gamybai su Belgijos ir Vokietijos transliuotojais skatinti.
7.3. Nemokamas techninės įrangos naudojimas
(110)
Visuomeniniai transliuotojai nemokamai naudojasi NOB technine įranga nuo „1987 m. Žiniasklaidos įstatymo“ priėmimo. Nuo tų metų NOB pradėjo teikti visuomeniniams transliuotojams techninę įrangą, kurią jiems anksčiau teikė NOS. NOB buvo patikėtas bendros ekonominės svarbos paslaugų teikimas ir jis nemokamai teikia įrangą visuomeniniams transliuotojams, ir gauna už jas mokestį tiesiogiai iš valstybės. Tokią priemonę taip pat galima būtų vadinti nauja pagalbos priemone.
7.4. Išvados dėl kvalifikavo kaip nauja pagalba
(111)
Ad hoc finansavimas (išmokos atskiriems visuomeniniams transliuotojams iš FOR ir išlyginamųjų fondų), lėšų pervedimai iš CoBo ir nemokamas techninės įrangos naudojimas turi būti vertinamas veikiau kaip nauja, o ne esama pagalba.
8. PAGALBOS SUDERINAMUMAS PAGAL EB SUTARTIES 86 STRAIPSNIO 2 DALĮ
(112)
Atsižvelgiant į šių priemonių pobūdį, vienintelis įmanomas suderinamumo pagrindas yra EB sutarties 86 straipsnio 2 dalis, kurioje nustatyta, kad: „Įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, (...) šioje Sutartyje nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Bendrijos interesams“.
(113)
Teisingumo Teismas nuosekliai laikosi nuomonės, kad EB sutarties 86 straipsnio 2 dalis gali sudaryti galimybę nukrypti nuo valstybės pagalbos įmonėms, kurioms patikėtas BESP, draudimo. Teismo sprendimu dėl Altmark netiesiogiai patvirtinta, kad valstybės pagalba kompensuojant įmonei sąnaudas, atsiradusias teikiant BESP, gali būti suderinama su bendrąja rinka, jeigu ji atitinka EB sutarties 86 straipsnio 2 dalį (43).
(114)
Vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika (44), EB sutarties 86 straipsnio 2 dalyje nustatoma leidžianti nukrypti nuostata, kurią reikėtų aiškinti su tam tikrais apribojimais. Teismas išaiškino, jog tam, kad priemonei galėtų būti taikomas tokia leidžianti nukrypti nuostata, ji turi atitikti visas toliau nurodytas sąlygas:
-
svarstoma paslauga turi būti bendros ekonominės svarbos ir valstybės narės aiškiai apibrėžta kaip tokia;
-
svarstomai įmonei valstybė narė turi tiesiogiai patikėti teikti tokią paslaugą;
-
Sutartyje numatytų konkurencijos taisyklių taikymas gali trukdyti vykdyti konkrečias įmonei pavestas užduotis, o atleidimas nuo šių taisyklių laikymosi neturi daryti įtakos prekybos plėtrai tokiu mastu, kuris prieštarautų Bendrijos interesams.
(115)
Transliavimo komunikate nustatyti principai ir metodai, kuriuos Komisija numato taikyti siekdama pirmiau minėtų sąlygų vykdymo. Todėl ji turi ištirti, ar šiuo atveju:
-
Nyderlandų visuomeninių transliuotojų transliavimo veiklą Nyderlandų valdžios institucijos yra aiškiai ir tiksliai apibrėžusios kaip bendros ekonominės svarbos paslaugą (apibrėžtis);
-
Nyderlandų valdžios institucijos tiesiogiai patikėjo Nyderlandų visuomeniniams transliuotojams teikti šią paslaugą (patikėjimas);
-
valstybės finansavimas neviršija grynųjų šios viešosios paslaugos sąnaudų, atsižvelgiant ir į kitas tiesiogines arba netiesiogines pajamas, gautas iš šios viešosios paslaugos (proporcingumas).
8.1. Apibrėžtis
(116)
Šiuo atžvilgiu verta paminėti, kad ad hoc finansavimas ir nemokamas techninės įrangos suteikimas buvo skirtas veiklai, kuriai taikytina bendros ekonominės svarbos paslaugos samprata. Todėl reikia įvertinti bendrą visuomeninių transliuotojų finansavimo lygį, tačiau šiame sprendime nesiekiama vertinti valstybinio finansavimo mechanizmo ir sąlygų, išskyrus konkrečias minėtas priemones. Taip pat šiame sprendime nevertinamas visuomeninio transliavimo kaip vieningos sistemos organizavimas.
(117)
Kaip teigiama Transliavimo komunikato 33 punkte, pati valstybė narė nustato visuomeninio transliuotojo teikiamų viešųjų paslaugų apimtį. Komisijos nuomone, „atsižvelgiant į ypatingą transliavimo sektoriaus pobūdį ir aiškinamąsias Protokolo nuostatas, pagrįstas 86 straipsnio 2 dalimi, gali būti priimtas „plati“ apibrėžtis, pagal kurią tam tikram transliuotojui patikima užduotis teikti suderintas ir įvairias programas pagal priskirtas funkcijas, kartu išlaikant tam tikrą auditorijos lygį. Tokia apibrėžtis turėtų atitikti demokratinių, socialinių ir kultūrinių tam tikros konkrečios visuomenės poreikių patenkinimo ir pliuralizmo, įskaitant kultūrinę ir kalbinę įvairovę, tikslą“.
(118)
Tačiau nors apibrėžtis ir gali būti plati, ji turi būti pakankamai aiški ir tiksli, kad nekiltų abejonių, ar tam tikra operatoriui patikėta veikla valstybės narės nuomone priskirtina prie viešųjų paslaugų. Kaip teigiama Transliavimo komunikato 36 punkte, Komisijos funkcija apsiriboja tik akivaizdžių neatitikimų nustatymu viešųjų paslaugų apibrėžtyje.
(119)
Pagrindinė Nyderlandų visuomeninių transliuotojų užduotis - teikti kokybiškas ir įvairias programas visuomeninam transliavimui visuomeniniais kanalais bendram interesui, kaip nustatyta ŽĮ 13c straipsnyje. Įstatymai taip pat nustato konkrečius reikalavimus programų tinkleliui, susijusius su apimamo turinio kategorijomis, ir kiekvienai kategorijai skiriamo transliavimo laiką.
(120)
CLT-UFA teigia, kad bendrai Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai transliuoja per daug sporto, ypač futbolo. Skunduose nurodoma, kad NOS RTV Nyderlanduose transliuoja daugelį sporto renginių. Kaip buvo minėta, ad hoc finansavimas buvo skirtas finansuoti tą veiklą, kurią apima bendrųjų viešųjų paslaugų samprata, ir taip pat buvo numatytas sporto transliacijų teisių įsigijimo finansavimas.
(121)
Tačiau Komisijos nuomone, sporto programų transliavimas maždaug 10 % viso transliavimo laiko ribose nesudaro akivaizdaus neatitikimo. Sportas gali būti transliuotojų visuomeninės misijos dalis ir 10 % transliavimo laiko skyrimas sportui neprieštarauja subalansuotų ir įvairių visuomeninių programų tinklelio principams.
(122)
Komisijos nuomone, 13c straipsnio 1 dalyje pateikta gana plati pagrindinio uždavinio apibrėžtis, bet galima manyti, kad ji atitinka, kaip formuluojama Amsterdamo protokole, Nyderlandų visuomenės „demokratinius, socialinius ir kultūrinius poreikius“. Todėl įstatymuose pateiktos apibrėžtys yra pakankamai aiškios ir tikslios pagrindinių uždavinių požiūriu, ir juose nėra akivaizdžių neatitikimų.
8.2. Patikėjimas
(123)
Transliavimo komunikato 40 punkte teigiama, kad 86 straipsnio 2 dalyje numatyta išimtis gali būti taikoma, jeigu visuomeninė funkcija Nyderlandų visuomeniniams transliuotojams patikėta oficialiu aktu. Komisija atkreipia dėmesį, kad Žiniasklaidos įstatymas formaliai patiki NOS atlikti visuomeninę funkciją, apibrėžtą 13c straipsnyje ir antriniuose teisės aktuose. ŽĮ 31 straipsnyje visuomeniniams transliuotojams suteikiama teisė transliuoti programas visuomeniniais kanalais, ir Komisija mano, kad pagrindinė programų transliavimo funkcija yra pakankamai patikėta visuomeniniams transliuotojams.
8.3. Proporcingumas
(124)
Transliavimo komunikato 6.3 skyriuje paaiškinama, kad proporcingumo vertinimas, kurį atlieka Komisija, yra dvejopas (45).
(125)
Viena vertus, Komisija turi apskaičiuoti Nyderlandų visuomeniniams transliuotojams patikėtų viešųjų paslaugų sąnaudas ir patvirtinti, kad nebuvo šių sąnaudų perteklinio kompensavimo. Kompensacijų įmonei atveju valstybės pagalba negali viršyti grynųjų viešųjų paslaugų sąnaudų. Norint nustatyti grynąsias sąnaudas reikia atsižvelgti ir į kitas tiesiogines ar netiesiogines pajamas, gautas iš viešųjų paslaugų teikimo. Todėl vertinant pagalbos proporcingumą bus atsižvelgta į grynąją naudą, gautą iš viešųjų paslaugų teikimo.
(126)
Kita vertus, Komisija turi ištirti visą gautą informaciją, apie tai, kad visuomeniniai transliuotojai iškraipė konkurenciją komercinėse rinkose labiau, nei to reikėjo teikiant viešąsias paslaugas. Pavyzdžiui, visuomeninis transliuotojas, žinodamas, kad mažesnes pajamas kompensuos valstybė, gali norėti mažinti reklamos arba kitos neviešųjų paslaugų veiklos įkainius, taip mažindamas konkurentų pajamas. Taikant tokią praktiką bus reikalingas papildomas valstybės finansavimas, skirtas iš anksto numatytoms pajamoms iš komercinės veiklos kompensuoti, ir tai rodys, kad yra perteklius kompensuojant viešųjų paslaugų prievolių vykdymą.
8.3.1. Skaidrumas ir sąnaudų priskyrimas
(127)
Pirmiausiai Komisijai reikia nustatyti BESP sąnaudas. Kadangi Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai teikia ir neviešąsias paslaugas, pagal Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo (46), su pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2000/52/EB (47) jie privalo vesti atskiras skirtingai veiklai skirtas sąskaitas. Sąnaudos ir įplaukos turi būti teisingai priskirtos remiantis aiškiai apibrėžtais, objektyviais sąnaudų apskaitos principais. Tik viešosioms paslaugoms priskirtinos įplaukos, nors tuo pat metu gaunama nauda iš komercinės veiklos, negali būti paskirstytos tarp šių veiklos rūšių, ir turi būti priskirtos tik viešosioms paslaugoms (48).
(128)
Skaidrumo direktyva Nyderlanduose įgyvendinama priėmus Konkurencijos įstatymo („Mededingingswet“) pataisą (49). Be to, specialus dekretas (50) įpareigoja visuomeninius transliuotojus atskirai apskaityti antraeilę ir asociacijų veiklą. Remdamosi tuo, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė informaciją apie visuomeninių transliuotojų sąnaudas ir įplaukas 1994-2005 m. laikotarpiu.
(129)
Laikydamosi Skaidrumo direktyvos valstybės narės turėtų ne tik užtikrinti atskirą viešųjų ir neviešųjų paslaugų veiklos apskaitą, bet ir tai, kad visos sąnaudos ir įplaukos teisingai priskirtos remiantis nuosekliai taikomais ir objektyviai pagrįstais sąnaudų apskaitos principais, ir kad sąnaudų apskaitos principai, pagal kuriuos turi būti vedamos atskiros sąskaitos, būtų aiškiai nustatyti.
(130)
Tačiau tiriamu atveju Komisija atkreipia dėmesį, kad dekrete nenustatyta, kaip visuomeniniai transliuotojai turi priskirti sąnaudas, paskirstytas tarp viešųjų paslaugų ir neviešųjų paslaugų teikimo veiklos. Be to, informacija, gauta iš Nyderlandų valdžios institucijų, patvirtina, kad visuomeniniai transliuotojai naudoja skirtingus sąnaudų priskyrimo metodus. Valdžios institucijos tvirtina, kad kiekvienu atskiru atveju priskyrimas yra teisingas, tačiau turint pasirinkimo galimybę, atskirų transliuotojų priskyrimas gali skirtis. Tačiau Komisijos nuomone, tai, kad nėra visų transliuotojų nuoseklumo, reiškia, kad dekretas nepakankamai reglamentuoja, kaip turi vykti sąnaudų priskyrimas.
(131)
Todėl, remiantis Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, negalima daryti išvados, kad sąnaudos priskirtos teisingai remiantis pripažintais sąnaudų priskyrimo metodais. Todėl Komisija mano, kad nustatant, ar valstybės finansavimas buvo proporcingas viešųjų paslaugų sąnaudoms, reikia atsižvelgti į visas visuomeninių transliuotojų grynąsias įplaukas iš komercinės veiklos. Tai atitinka Nyderlandų teisinius principus, taikomus visuomeninio transliavimo sistemai, kuri įpareigoja transliuotojus skirti viešosioms paslaugoms visą pelną, įskaitant ir gautą iš komercinės veiklos (51).
8.3.2. Valstybinio finansavimo proporcingumas
(132)
Kaip nustatyta Transliavimo komunikato 57 punkte, būtina, kad valstybės pagalba neviršytų transliuotojo viešųjų paslaugų sąnaudų. Taigi, nustačius viešųjų paslaugų sąnaudas, turi būti nustatyta, ar bendra valstybinio finansavimo suma jų neviršijo.
(133)
Kaip jau minėta, jeigu visas arba prasmingas sąnaudų priskyrimas nebuvo atliktas, skaičiuojant viešųjų paslaugų savikainą reikia atsižvelgti į visas visos veiklos, iš kurios gautos tiesioginės ir netiesioginės pajamos, susijusios su valstybės finansavimu, sąnaudas (52). Nustatant visuomeninės misijos savikainą galima neatsižvelgti tik į visai atskirtą veiklą. Tai yra veikla, kuri iš valstybės finansavimo tiesiogiai ar netiesiogiai negavo naudos, pavyzdžiui, dėl pigesnių gamybos sąnaudų, arba jos sąnaudos, susietos su viešųjų paslaugų teikimo veikla arba jos rezultatais, buvo visiškai apmokėtos.
(134)
Kaip jau buvo pastebėta, Nyderlandų visuomeninio transliavimo sistemoje nėra nei „visiškai atskirtos“ veiklos sąvokos, nei prasmingo ir visiško išteklių priskyrimo įvairiai transliuotojų veiklai. Dar daugiau, Žiniasklaidos įstatyme nustatyta, kad visos grynosios įplaukos iš pagrindinių ir antraeilių uždavinių (53), antraeilės ir asociacijų veiklos (54) turi būti naudojamos visuomeninei misijai vykdyti (55).
(135)
Todėl viešųjų paslaugų sąnaudos nustatomos atsižvelgiant į visas visuomeninių transliuotojų įplaukas. Atitinkamai:
-
pirma, viešųjų paslaugų sąnaudos apskaičiuojamos atimant iš visų viešųjų paslaugų teikimo sąnaudų grynąsias įplaukas, uždirbtas teikiant viešąsias paslaugas (pagrindiniai ir antraeiliai uždaviniai) (56);
-
antra, atsižvelgiama į visas kitas grynąsias komercines įplaukas (antraeilė ir asociacijų veikla);
-
trečia, pridedamas visas valstybinis finansavimas. Pirma, kasmetinis valstybės finansavimas ir Stifo išmokos, kurios laikomos esama pagalba. Antra ad hoc finansavimas (išmokos iš FOR ir išlyginamųjų fondų) ir išmokos iš CoBo, kurios laikomos naujos pagalbos priemonėmis.
(136)
Visų pirmiau minėtų pozicijų suma apsprendžia, ar valstybės finansavimas viršija visas viešųjų paslaugų sąnaudas, ar ne, kitaip tariant, ar buvo perteklinis viešųjų paslaugų funkcijų kompensavimas.
(137)
Dėl nemokamo NOB techninių paslaugų ir įrangos suteikimo, į šią priemonę iš esmės reikia atsižvelgti vertinant perteklinį kompensavimą. Tačiau nebūtina šios priemonės tiesiogiai įtraukti į skaičiavimus, nes nemokamos techninės paslaugos gali būti laikomos kompensacija tų sąnaudų, kurios kitu atveju ir taip turėtų būti finansuojamos. Taigi, jei reikėtų padengti šias sąnaudas, atitinkamai padidėtų viešųjų paslaugų, patikėtų Nyderlandų visuomeniniams transliuotojams, sąnaudos. Todėl šių sąnaudų įtraukimas nekeistų galutinio grynojo rezultato (57).
8.4. Sprendimas dėl tyrimo pradžios ir tiriamasis laikotarpis
(138)
Sprendime dėl tyrimo pradžios Komisija preliminariai įvertino, kad perteklinė kompensacija siekia 110 mln. EUR. Skaičiavimas pagrįstas ne visais duomenimis apie faktinius pervedimus į rezervus ir bendrą visuomeninio transliavimo sistemos rezervų lygį 1992-2002 m. valdžios institucijos laiku nepateikė duomenų apie atskirus transliuotojus.
(139)
Pradėjusi tyrimą, Komisija gavo atskirų transliuotojų sąnaudų ir įplaukų duomenis, kurie yra išsamesni, negu bendri duomenys, pateikti pradedant tyrimą. Be to, gautoje informacijoje pateikiami duomenys iki 2005 m. ir 2006 m. prognozės.
(140)
Šis sprendimas susijęs su ad hoc išmokomis nuo 1994 iki 2005 m. Dėl laikotarpio pabaigos, Nyderlandų valdžios institucijos paprašė Komisiją atsižvelgti ir į 2006 m. duomenis. Tačiau Komisija nusprendė, kad to nedera daryti, nes 2006 m. duomenys tėra einamųjų biudžetinių metų prognozė.
8.4.1. Atskirų visuomeninių transliuotojų vertinimas
(141)
Atrodo, kad 14 iš 19 visuomeninių transliuotojų 1994-2005 m. gavo perteklines kompensacijas. Perteklinės kompensacijos leido gauti 32 mln. EUR pajamų, kurios daugiausia buvo pervestos į programų rezervus.
(142)
Tačiau dalis perteklinio kompensavimo kai kuriais atvejais buvo panaudota dengiant nepakankamą kompensavimą iki 1994 m. 1994 m. pradžioje kai kurių transliuotojų programų rezervas buvo neigiamas (58). Transliuotojai turėjo teisę tik užregistruoti neigiamą rezervą, jeigu viešųjų paslaugų sąnaudos viršijo viešųjų paslaugų finansavimą iš įvairių šaltinių. Kitaip tariant, neigiami programų rezervai galėjo atsirasti tik dėl nepakankamo viešųjų paslaugų sąnaudų kompensavimo.
(143)
Kita vertus, bet kokie galimi komercinės veiklos nuostoliai turėjo būti finansuojami per asociacijų rezervus ir negalėjo būti užfiksuoti programų rezervuose. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, asociacijos rezervai buvo kaupiami iš privačių fondų.
(144)
Yra atvejų, kai nepakankamas viešųjų paslaugų sąnaudų kompensavimas buvo laikinai finansuojamas iš asociacijos rezervų. 1993 m. Nyderlandų valdžios institucijos „įšaldė“ asociacijų rezervus; nuo to laiko įplaukos, gautos už viešąsias paslaugas ir komercinę veiklą nebegalėjo būti pervedamos į asociacijų rezervus. Tačiau buvo padaryta išimtis išmokoms, padarytoms iš asociacijų rezervų iki 1994 m., kompensuoti, kad būtų padengtos nepakankamai finansuotos viešųjų paslaugų sąnaudos. Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, tai vienintelė sąlyga, leidusi pervesti lėšas į rezervus po 1994 m. (59)
(145)
Komisijos nuomone, neigiamos sumos, užfiksuotos programų rezervuose ir teigiami asociacijos rezervų pokyčiai po 1994 m. įvyko tik dėl ankstesnių metų nepakankamo viešųjų paslaugų kompensavimo. Todėl vėliau subalansavus šias sumas sąnaudos tinkamai priskirtos viešųjų paslaugų funkcijai. Todėl į atitinkamas sumas neturėtų būti atsižvelgiama nustatant perteklines kompensacijas.
(146)
Kaip jau minėta, perteklinės kompensacijos paprastai buvo nukreipiamos į programų rezervus. 2005 m. PO, remdamasi ŽĮ 109a ir19a straipsnio 1 dalies h punkto nuostatomis, pirmą kartą nusprendė, kad atskirų transliuotojų rezervai, viršijantys 5-10 % jų metinio biudžeto, turi būti pervesti PO (60). Šis pervedimas taip pat laikytas ad hoc priemonių dalimi, ir į jį atsižvelgta nustatant kompensacijos proporcingumą. Dėl to šis pervedimas sumažino bendrą kompensaciją atskiriems visuomeniniams transliuotojams, tuo pat metu padidindamas perteklinį kompensavimą PO.
(147)
Atimdama kiekvienų metų nuo 1994 iki 2005 m. viešųjų paslaugų sąnaudas iš bendrojo finansavimo, gauto iš valstybės, kaip aprašyta 135 punkte, Komisija priėjo prie išvados, kad joks atskiras transliuotojas negavo valstybės finansavimo, viršijančio 10 % jo metinio biudžeto. Kadangi visuomeninio transliavimo sąnaudos gali būti skirtingos kiekvienais metais, valstybė iš tikrųjų gali siekti biudžeto formavimo sumetimais sumažinti valstybės finansavimo svyravimus iki minimumo ir leisti tam tikrą kasmetinio perteklinio kompensavimo procentą perkelti kitiems metams. Komisija pripažino šį principą Danijos visuomeninio transliavimo byloje (61).
(148)
Komisija teigė, kad tokiu atveju šie rezervai turi būti įsteigti konkretiems tikslams ir sutvarkomi nustatytu laiku, t. y., jeigu nustatytas perteklinis finansavimas, juos reikia atimti iš kitų metų kompensacijų sumos. Taigi, jeigu perteklinis kompensavimas neviršija 10 % metinių kompensacijų sumos, toks perteklinis kompensavimas suderinamas su EB sutartimi ir gali būti perkeliamas į kitus metus atskaitant šią sumą iš to laikotarpio kompensuotinos sumos.
(149)
Kaip buvo nurodyta, Nyderlandų valdžios institucijos nusprendė, kad kiekvienas visuomeninis transliuotojas gali sukaupti tik nustatytą rezervą, ne didesnį kaip 5-10 % jo metinio biudžeto (62). Dėl šio apribojimo PO 2005 m. pareikalavo pervesti 42,457 mln. EUR iš atskirų transliuotojų rezervų PO. Valdžios institucijos taip pat įsipareigojo nuo 2006 m. reguliariai stebėti rezervus ir liepti pervesti sumas, viršijančias 10 % metinės kompensacijos (63). Todėl manoma, kad sąlygos įvykdytos, nes suderinama laikoma suma, neviršijanti 10 % visuomeninių transliuotojų metinio biudžeto (64).
(150)
Kadangi perteklinis kompensavimas neviršija 10 % metinio biudžeto ribos, jis gali būti laikomas pateisinamu viešųjų paslaugų teikimo požiūriu ir todėl pagalba laikoma suderinama su EB sutarties 86 straipsnio 2 dalimi.
8.4.2. Perteklinis PO kompensavimas
(151)
PO taip pat gavo kompensacijas už transliavimo sistemos valdymą ir koordinavimą. Šią funkciją atlieka atskira organizacija, vadinamoji PO, kuri veda vidines atskiras sąskaitas. Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad nors NOS RTV ir PO yra to paties juridinio asmens dalys ir teikia konsoliduotą atskaitomybę, jos jokiu būdu negali naudotis viena kitos lėšomis.
(152)
Remdamasi atskiromis PO sąskaitomis ir laikydamasi 135 punkte nurodyto požiūrio, Komisija daro išvadą, kad PO iš viso gavo perteklinių kompensacijų už 55,908 mln. EUR, neskaitant rezervų, kurie buvo atskirų transliuotojų pervesti 2005 m. Pervestų rezervų suma - 42,457 mln. EUR. Atsižvelgiant į šį pervedimą, PO perteklinis kompensavimas sudaro 98,365 (55,908+42,457) mln. EUR.
4 lentelė
metinio PO finansavimo 1994-2005 m. apžvalga (mln. EUR) (65)
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
Iš viso
Viešųjų paslaugų sąnaudos
53,1
60,5
61,8
64,6
69,3
77,3
89,0
94,7
100,4
91,2
91,9
95,2
948,9
Viešųjų paslaugų įplaukos
0
0
0
0,7
3,3
3,5
2,5
2,6
3,4
0,2
0
0
16,2
Viešųjų paslaugų savikaina
53,1
60,5
61,8
63,9
66,0
73,8
86,4
92,0
97,0
90,9
91,9
95,2
932,7
Komercinės veiklos grynasis rezultatas
5,7
5,9
6,5
7,3
10,7
16,0
13,7
12,0
10,8
13,1
22,3
9,7
133,7
Valstybinio finansavimo poreikis
47,5
54,6
55,3
56,5
55,4
57,8
72,7
80,0
86,2
77,8
69,6
85,5
799,0
Kasmetinės išmokos
49,4
55,6
58,3
58,9
62,3
70,7
68,7
74,6
78,6
85,4
78,0
79,3
819,6
Kasmetinės išmokos iš Stifo
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Kasmetinė kompensacija iš viso
49,4
55,6
58,3
58,9
62,3
70,7
68,7
74,6
78,6
85,4
78,0
79,3
819,6
Rezultatas iki ad hoc išmokų
1,9
1,0
3,0
2,3
6,9
12,8
-4,0
-5,4
-7,6
7,6
8,4
-6,2
20,7
Išmokos iš FOR
0
0
0
0
0
0
7,1
6,1
5,2
7,0
5,6
2,8
33,9
Išmokos iš išlyginamojo fondo
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Išmokos iš CoBo
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Pervedimas į rezervus
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
42,5
42,5
Ad hoc
išmokų iš viso
0
0
0
0
0
0
7,1
6,1
5,2
7,0
5,6
45,3
76,3
Ypatingi atvejai
0
0
0
0
0
0,9
0
0,2
0,2
0
0
0
1,4
Perteklinis (nepakankamas) kompensavimas iš viso
1,9
1,0
3,0
2,3
6,9
13,7
3,1
0,9
-2,1
14,5
14,0
39,1
98,4
(153)
Laikoma, kad 98,365 mln. EUR perteklinis kompensavimas nereikalingas viešųjų paslaugų teikimui, ir todėl jam netaikytina leidžianti nukrypti nuostata, numatyta 86 straipsnio 2 dalyje, kuriuo draudžiama valstybės pagalba. Todėl perteklinis kompensavimas nelaikomas suderinama pagalba ir iš esmės turi būti susigrąžintas iš PO.
(154)
Tačiau atrodo, kad perteklinė kompensacija viršija ad hoc išmokų sumą PO. PO gavo 33,870 mln. EUR ad hoc išmokų iš valstybinio Žiniasklaidos biudžeto, ir dar 42,457 mln. EUR ad hoc pervedimą iš kitų transliuotojų. Iš viso tai sudaro 76,327 mln. išmokų, gautų iš ad hoc priemonių. Be to, ad hoc išmokos leido gauti palūkanų, į kurias turi būti atsižvelgta nustatant lėšų, kurios buvo gautos ne pagal „esamą pagalbą“ sumą. Todėl suma turi būti skaičiuojama kaip 76,327 mln. EUR ir palūkanos, kadangi likusi „perteklinė kompensacija“ buvo suteikta per esamą pagalbą ir negalėjo būti kompensuojama.
8.5. Konkurencijai trukdantis elgesys komercinėse rinkose
(155)
Kaip išaiškinta Transliavimo komunikate, Komisijos nuomone, konkurencijai trukdantis visuomeninių transliuotojų elgesys negali būti laikomas būtinas visuomeninei misijai. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija minėjo šiuos galimus rinkos iškraipymus.
8.5.1. Transliavimas kabeliniais tinklais
(156)
Pavyzdinėje sutartyje, kurią 1985 m. pasirašė transliuotojai ir kabelinių tinklų operatoriai, Nyderlandų valdžios institucijų prašymu nustatyta, kad kabelinių tinklų operatoriai nemoka intelektinės nuosavybės teisių mokesčio už Nyderlandų valstybinės televizijos programų transliavimą. Išankstinis intelektinės nuosavybės teisių mokesčio iš kabelinės televizijos operatorių atsisakymas gali iškelti klausimą, ar PO elgėsi kaip normalus rinkos operatorius, nes ji atsisakė komercinio pobūdžio pajamų.
(157)
Tačiau Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad tai, jog PO nereikalavo mokesčio už intelektinės nuosavybės teises, dar nebūtinai reiškia, kad ji pažeidė rinkos elgesio normas. Bet kokiu atveju komerciniai transliuotojai taip pat nereikalauja iš kabelinių tinklų operatorių mokesčio už jų programų transliavimą (66).
(158)
Iš tikrųjų, komerciniai transliuotojų ir kabelinių tinklų operatorių susitarimai gali būti įvairių formų, ypač atsižvelgiant į tai, kad ši operacija numato transliavimo paslaugų keitimą į galimybę transliuoti turinį, kas yra naudinga abiem šalims. Todėl Komisija nustatė, kad nėra aiškių įrodymų, jog PO pažeidė rinkos elgesio normas ir atsisakydama komercinių pajamų padidino valstybės pagalbos poreikį.
8.5.2. Reklamos rinka
8.5.2.1. Tariamas reklamos, orientuotos į GRP 20-49 , įkainių sumažinimas
(159)
Pradėdama oficialią tyrimo procedūrą Komisija neturėjo pakankamų įrodymų, kad STER iš tikrųjų mažino įkainius. Tačiau turi būti įvertinta informacija, kurią po tyrimo pradžios pateikė skundų teikėjai ir Nyderlandų valdžios institucijos.
(160)
Komunikato 58 punkte nurodoma, kad visuomeniniai transliuotojai gali norėti mažinti reklamos įkainius, kad sumažintų konkurentų pajamas. Tačiau reikia atsižvelgti į tai, kad Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai tiesiogiai nevykdo reklaminės veiklos, o reklaminę veiklą vykdo atskira organizacija, vadinamoji STER. STER tikslų pareiškime teigiama, kad ji panaudoja reklaminį laiką taip, kad būtų geriausiai prisidėta prie visuomeninių transliuotojų centralizuoto finansavimo. Ji veikia kaip tarpininkas, kurio tikslas - gauti maksimalų pelną iš visuomeninių transliuotojų reklamos erdvės pardavimo. Kaip minėta 17 punkte, STER perveda iš reklamos gautas įplaukas tiesiogiai į žiniasklaidos biudžetą.
(161)
Galimas kainų mažinimo STER elgesys galėtų pasireikšti esant vienai arba visoms iš šių aplinkybių: mažesni STER įkainiai lyginant su konkurentų įkainiais, rinkos dalies padidėjimas ir STER įplaukų sumažėjimas.
(162)
Pirmiausia, kaip Komisija nurodė sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, valstybinių ir privačių reklamuotojų įkainių palyginimas galėtų būti prasminga priemonė įvertinti Transliavimo komunikato 58 punkte nustatytą kriterijų.
(163)
Norint palyginti įkainius, tinkamiausia yra 20-49 metų amžiaus tikslinė žiūrovų grupė. Kaip galima spręsti iš 5 lentelės, yra skirtingi pogrupiai. Daugumos jų žiūrovai patenka į 20-49 metų amžiaus grupę:
5 lentelė
STER pritrauktų tikslinių GRP skaičius (konfidencialūs 2004 m. duomenys)
Tikslinė grupė
13+
20-34
35-49
50-64
20-49
Pirkėjai 20-49
20-49 + vaikai pirkėjai
Vyrai 20-34
Moterys 20-34
Pritraukta
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Šaltinis
:
2005 1 7 Nyderlandų valdžios institucijų raštas.
(164)
5 lentelė rodo, kad STER daugiausiai parduoda reklamą 20-49 metų amžiaus žiūrovų kategorijai. Lyginant su 1999 m., STER reklamos dalis ir 20-49 metų amžiaus visuomeninių transliuotojų žiūrovų auditorijos dalis sumažėjo. Šioje 20-49 metų amžiaus tikslinėje grupėje reklaminiai įkainiai buvo tokie:
6 lentelė
20-49 metų amžiaus GRP bendrieji įkainiai (18.00 - 24.00 val.), 1995-2005 m. EUR
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
STER
1 470
1 496
1 499
1 315
1 485
1 541
1 562
1 624
1 816
1 932
1 890
Komerciniai transliuotojai
1 337
1 314
1 366
1 399
1 438
1 637
1 667
1 675
1 753
2 055
2 087
Šaltinis
:
2006 2 23 Nyderlandų valdžios institucijų raštas.
(165)
Remiantis pateiktais duomenimis, STER įkainiai GRP 20-49 buvo tik šiek tiek mažesni, negu komercinių transliuotojų. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, ir transliuotojai, ir STER taikė gana nemažas nuolaidas. Tačiau komerciniai transliuotojai, atrodo, taikė gerokai didesnes nuolaidas, ypač 1998 m. Šios nuolaidos nurodytos toliau:
7 lentelė
nuolaidos, teiktos 1994-2005 m. procentais
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
STER
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Komerciniai transliuotojai
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Šaltinis
:
2006 2 24 Nyderlandų valdžios institucijų raštas.
(166)
Nors STER auditorija mažiau patraukli, negu komercinių transliuotojų - ji turi mažesnį pasirinkimą ir mažiau gali siūlyti labai specifinėms tikslinėms grupėms. Be to, jos auditorija ir rinkos dalis mažesnė (žr. 9 lentelę), jos grynieji įkainiai didesni nei komercinių transliuotojų.
8 lentelė
20-49 metų amžiaus GRP taikomi įkainiai (18.00 - 24.00 val.), 1995-2005 m. EUR
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
STER
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Komerciniai transliuotojai
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
(167)
Iš 9 lentelės dar akivaizdžiau, kad yra tiesioginis ryšys tarp visuomeninio transliavimo auditorijos dalies ir reklamos dalies mažėjimo. Nėra jokių įrodymų, kad vykdydama įkainių dempingą STER padidino savo rinkos dalį arba bent jau išlaikė tokią pačią rinkos dalį nepaisant jos klientų transliacijų auditorijos sumažėjimo. Priešingai, STER praranda reklamos rinkos dalį tokiu pat greičiu, kaip visuomeniniai transliuotojai praranda auditoriją.
9 lentelė
auditorijos ir reklamos rinkos dalys
1998
1999
2000
2001
2002
2003
CSB auditorija
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
CSB reklama
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
VT auditorija
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
VT reklama
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Šaltinis
:
2006 2 3 Nyderlandų valdžios institucijų raštas.
(168)
Be to, nėra įrodymų, kad STER mažintų savo įplaukas siekdama padidinti savo rinkos dalį.
1 grafikas
bendrųjų ir grynųjų įplaukų kitimas
(169)
7 lentelės ir 1 grafiko duomenys leidžia daryti išvadą, kad nepaisant nuolaidų, grynosios reklamos įplaukos buvo palyginti pastovios. Nuolaidų taikymas neturėjo didelės įtakos įplaukoms.
(170)
Taigi Nyderlandų reklamos rinkoje nebuvo aplinkybių, kurios paprastai siejamos su dirbtiniu kainų mažinimu, t. y. mažesnės kainos, rinkos dalies padidėjimas ir laikinas pajamų sumažėjimas. Dar kartą reikia pabrėžti, kad STER yra nuo visuomeninių transliuotojų nepriklausoma bendrovė, kurios įplaukos tiesiogiai patenka į Žiniasklaidos biudžetą. Atitinkamai, Komisija padarė išvadą, kad nėra įrodymų, jog STER dirbtinai mažino kainas taip, kad įplaukų sumažėjimas būtų pareikalavęs papildomo valstybės finansavimo visuomeninio transliavimo sistemai.
8.5.2.2. Reklamos įkainių palyginimas
(171)
SBS Broadcasting BV tvirtino, kad „vien tik STER arba IP ir (arba) SBS įkainių, taikytų GRP 20-49, palyginimas negali būti vienintelis kriterijus nustatant, ar STER dirbtinai nemažina kainų“.
(172)
Be to, SBS tvirtina, kad pirmiausia reklamuotojai nusiteikę sumokėti STER papildomai už GRP 20-49 dėl to, kad ji pasiekia ne tik šios amžiaus grupės auditoriją. Be to, STER realūs įkainiai, taikomi GRP 13+ (paauglių kategorijai), kur kas mažesni, negu jų komercinių konkurentų. Šiuos klausimus Komisija pateikė Nyderlandų valdžios institucijoms (67).
(173)
Dėl pirmojo klausimo, iš karto turi būti aišku, kad rinkodaros bendrovės, reklamuodamos savo produktus, nori pasiekti tikslinę grupę. Auditorija iš kitų tikslinių grupių jokios įtakos nedaro. Vienas iš kriterijų perkant reklamos laiką yra tikslinės grupės selektyvumas. Jeigu reklaminis pjūvis nėra selektyvus, t. y. vyksta vadinamasis reklamos švaistymas (reklama, pasiekia ne tikslinės grupė auditoriją), jis tampa mažiau patrauklus. Dėl to, kad STER parduodama reklama pasižymi mažesniu selektyvumu, nes transliacijos pritraukia įvairesnę auditoriją, Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, STER iš tiesų sunku išlaikyti savo reklamos įkainius. Antra, GRP 13+ mažiau reikšminga, negu GRP 20-49. 5 lentelėje pateikta informacija rodo palygint mažą GRP 13+ (konfidenciali informacija) reikšmę ir aiškiai parodo, kad GRP 13+ nedaro įtakos lyginant įkainius. Kaip pareiškė Nyderlandų valdžios institucijos, GRP 20-49 kur kas reikšmingesnė. Tai, kad STER nustatė žemesnius įkainius GRP 13+, savaime dar neįrodo, kad visuomeniniai transliuotojai dirbtinai mažina kainas.
8.5.2.3. Išvada dėl reklamos
(174)
Todėl, nepaisant to, kad STER pasiūlė nemažas nuolaidas, bendrosios įplaukos iš reklamos nesumažėjo, o išliko palyginti pastovios. Įvertinusi kitus argumentus ir Nyderlandų valdžios institucijų atsakymus, Komisija daro išvadą, kad dabar nėra įrodymų, jog STER nesistengė maksimaliai padidinti savo reklamos įplaukų, ir jos elgesys galėtų sukelti didesnį valstybės finansavimo poreikį.
8.5.3. Futbolo teisės
(175)
Pradėdama tyrimą, Komisija teigė, kad nėra aiškių įrodymų, jog transliuotojai mokėjo už futbolo transliavimą didesnes nei rinkos kainas. Viena iš priežasčių buvo ta, kad derybose visuomeniniai transliuotojai siūlė didesnes kainas negu buvo pasirengę pasiūlyti komerciniai transliuotojai. CLT-UFA skundėsi, kad Nyderlandų visuomeniniai transliuotojai moka per didelę kainą už teisę transliuoti futbolą. Komisija nurodė, kad toliau tirs susidariusią padėtį.
(176)
Tolesnio tyrimo metu nebuvo gauta įrodymų, kad visuomeniniai transliuotojai nukonkuravo komercinius transliuotojus arba kad visuomeniniai transliuotojai įsigijo futbolo rungtynių transliavimo teises už tokią kainą, kuri išstūmė konkurentus iš rinkos. Iš tikrųjų, tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatytos reikšmingos komercinių transliuotojų įsigytos futbolo transliavimo teisės (žr. 55 punktą).
(177)
Nors šiame tyrime nebuvo nustatyta konkurenciją iškraipanti praktika, klausimas, ar pati sistema užtikrina pakankamą apsaugą nuo konkurenciją iškraipančio elgesio galimybės, bus tyrimo E-5/2005 dėl esamos pagalbos objektas.
9. IŠVADA
(178)
Dėl pirmiau išvardintų priežasčių Komisija daro išvada, kad per valstybines pagalbos priemones buvo išmokėta 98,365 mln. EUR perteklinė kompensacija, kuri, remiantis EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies nuostatomis, negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka ir todėl turi būti išieškota iš NOS, atliekančio PO funkcijas.
(179)
Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad kompensacijos permoka yra didesnė už PO sukauptas ad hoc išmokas, siekiančias 76,3 mln. EUR, grąžintina suma turi būti 76,327 mln. EUR ir palūkanos, nes „likusi“ perteklinė kompensacija buvo išmokėta per esamos pagalbos sistemą, todėl negali būti susigrąžinta.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Ad hoc valstybės pagalba, kurią Nyderlandai suteikė NOS, vykdančiam PO funkciją, yra nesuderinama su bendrąja rinka.
2. Nesuderinama ad hoc valstybės pagalba turi būti išieškota iš NOS. Išieškotiną sumą sudaro 76,327 mln. EUR ir palūkanos.
3. Ad hoc valstybės pagalba, suteikta atskiriems visuomeniniams transliuotojams yra suderinama su bendrąja rinka, jeigu teikiant šią pagalbą susidaro perteklinė kompensacija už viešųjų paslaugų teikimą, jeigu perteklius kaupiamas specialios paskirties rezerve, kurio suma neviršija 10 % transliuotojo metinio biudžeto ir jeigu šios ribos laikymąsi nuolat stebi Nyderlandai.
2 straipsnis
1. Nyderlandai turi imtis visų reikiamų priemonių, kad susigrąžintų iš PO pagalbą, nurodytą 1 straipsnyje ir neteisėtai suteiktą pagalbos gavėjui.
2. Susigrąžinta turi būti nedelsiant nacionalinių įstatymų nustatyta tvarka, jeigu juose numatytas greitas ir veiksmingas sprendimo vykdymas. Grąžintina pagalbos suma apima palūkanas, kurios skaičiuojamos nuo tos datos, kai pagalbą gavo pagalbos gavėjas iki jos susigrąžinimo datos.
3. 2 punkte nustatyta grąžintinų palūkanų suma turi būti skaičiuojama pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (68) 9 ir 11 straipsniuose nustatytą procedūrą.
4. Per du mėnesius po šio sprendimo paskelbimo, Nyderlandai įpareigoja 1 straipsnyje nurodytą pagalbos gavėją grąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą ir atitinkamas palūkanas.
3 straipsnis
Nyderlandai per du mėnesius po šio sprendimo paskelbimo informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi ir kurių numatoma imtis šiam sprendimui vykdyti. Nyderlandai pateiks šią informaciją užpildydami sprendimo 1 priede pridedamą klausimyną. Per tą patį laiką Nyderlandai pateiks visus dokumentus, įrodančius, kad buvo pradėta neteisėtai skirtos ir nesuderinamos pagalbos susigrąžinimo iš pagalbos gavėjo procedūra.
4 straipsnis
Sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.
Priimta Briuselyje, 2006 m. birželio 22 d.