TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 43/2009
2009 m. sausio 16 d.
kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 20 straipsnį,
atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (2), ypač į jo 2 straipsnį,
atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 811/2004, nustatantį priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti (3), ypač jo 5 straipsnį,
atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2166/2005, nustatantį Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones (4), ypač į jo 4 ir 8 straipsnius,
atsižvelgdama į 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 388/2006, nustatantį jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą (5), ypač į jo 4 straipsnį,
atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 509/2007, nustatantį Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą (6), ypač į jo 3 ir 5 straipsnius,
atsižvelgdama į 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 676/2007, nustatantį plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą (7), ypač į jo 6 ir 9 straipsnius,
atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1300/2008, nustatantis atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (8), ypač į jo 4 straipsnį,
atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1342/2008, nustatantį menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (9), ypač į jo 7, 8, 9 ir 12 straipsnius,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, priimtų priemones, būtinas užtikrinti, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausojamąją žvejybos veiklą.
(2)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK). Žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms valstybėms turėtų būti skiriamos pagal to reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus.
(3)
Siekiant užtikrinti veiksmingą BLSK ir kvotų valdymą, turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos.
(4)
Bendrijos lygmeniu reikia nustatyti žvejybos valdymo principus ir tam tikras procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą.
(5)
Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje pateiktos apibrėžtys, kurios yra svarbios paskirstant žvejybos galimybes.
(6)
Žvejybos galimybėmis turėtų būti naudojamasi laikantis šiam dalykui skirtų Bendrijos teisės aktų, ypač 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles (10), 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86, nustatančio žvejybinių laivų charakteristikas (11), 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87, nustatančio išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles (12), 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (13), 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (14), 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (15), 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (16), 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1434/98, nustatančio sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams (17), 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (18), 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo (19), 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų (20), 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004, nustatančio tam tikras žvejybos kontrolės priemones pagal Konvenciją dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (21), Reglamento (EB) Nr. 811/2004, 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2115/2005, nustatančio juodojo paltuso išteklių atkūrimo planą Šiaurės vakarų Atlanto žvejybos organizacijoje (22), Reglamento (EB) Nr. 2166/2005, Reglamento (EB) Nr. 388/2006, 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (23), Reglamento (EB) Nr. 509/2007, 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 520/2007, nustatančio labai migruojančių žuvų rūšių tam tikrų išteklių apsaugos technines priemones (24), Reglamento (EB) Nr. 676/2007, 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento Nr. 1386/2007, nustatančio žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones (25), Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (26), Reglamento (EB) 1300/2008, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 ir 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1359/2008, nustatantis Bendrijos žvejybos laivams taikomas tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2009 ir 2010 m. žvejybos galimybes (27).
(7)
Reikėtų aiškiai nustatyti, kad šis reglamentas turėtų būti taikomas, jei tik mokslinių tyrimų tikslais vykdomų žvejybos operacijų metu sugauti jūrų gyvūnai parduodami, saugomi, demonstruojami arba siūlomi parduoti.
(8)
Atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) rekomendaciją, TJTT VIII zonoje būtina ir toliau taikyti leidžiamo sužvejoti europinių ančiuvių kiekio apribojimų valdymo sistemą. Komisija turėtų nustatyti TJTT VIII zonoje leidžiamo sužvejoti europinių ančiuvių kiekio apribojimus atsižvelgdama į 2008 m. pirmoje pusėje surinktą mokslinę informaciją ir į diskusijas rengiant daugiametį europinių ančiuvių žvejybos planą.
(9)
Atsižvelgiant į TJTT rekomendaciją, būtina išlaikyti ir patikslinti tobinių žvejybos TJTT IIIa bei IV zonose ir IIa zonos EB vandenyse pastangų valdymo sistemą.
(10)
Šiuo reglamentu turėtų būti nustatomas ir paskirstomas rombinių rajų naujų žvejybos galimybių VIId, IIIa, VIa-b, VIIa-c, e-k, VIII ir IX zonose skaičius. Atsižvelgiant į visų atitinkamų valstybių narių interesus turėtų būti nustatytas objektyviais kriterijais grindžiamas šių naujų žvejybos galimybių paskirstymo metodas. Šiuo tikslu būtų tikslinga atsižvelgti į kiekvienos atitinkamos valstybės narės naujausius per pakankamai tipišką laikotarpį užregistruotus duomenis apie tose zonose iškrautų šios rūšies žuvų kiekius.
(11)
Atsižvelgiant į TJTT naujausias mokslines rekomendacijas turėtų būti dar labiau sumažintos tam tikrų giliavandenių rūšių žuvims taikomos žvejybos pastangos (toks sumažinimas būtų pereinamojo laikotarpio priemonė).
(12)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo nuspręsti dėl sąlygų, susijusių su leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimais ir (arba) žvejybos pastangų apribojimais. Mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad sužvejojant bendrą sužvejoti leidžiamą kiekį, dėl kurio buvo susitarta, viršijančius didelius žuvų kiekius kyla grėsmė žvejybos operacijų tausumui. Todėl tikslinga nustatyti susijusias sąlygas, užtikrinsiančias geresnį žvejybos galimybių, dėl kurių susitarta, įgyvendinimą.
(13)
Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės.
(14)
Pagal susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių tarėsi su Norvegija (28), Farerų salomis (29) ir Grenlandija (30).
(15)
Bendrija yra kelių žvejybos organizacijų susitariančioji šalis ir dalyvauja kitose organizacijose kaip bendradarbiaujanti nesusitariančioji šalis. Be to, pagal Aktą dėl Lenkijos stojimo į Europos Sąjungą sąlygų nuo įstojimo dienos tos šalies anksčiau sudarytus susitarimus dėl žvejybos, pavyzdžiui, Konvenciją dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo, valdo Bendrija. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo 2009 m. pradėti taikyti keletą priemonių, įskaitant apriboti sužvejojamą tam tikrų rūšių žuvų kiekį ir (arba) žvejybos pastangas ir nustatyti kitas susijusias jų išsaugojimo ir kontrolės taisykles. Todėl Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas. Siekiant veiksmingai prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo ir laukiant, kol bus priimti atitinkami Tarybos aktai, kuriais tos priemonės bus visam laikui įtrauktos į Bendrijos teisę, būtina jas įtraukti į šį reglamentą.
(16)
2008 m. metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisija (ATTK) nepriėmė leidžiamo sužvejoti gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų kiekio apribojimų, ir, nors Bendrija nėra ATTK narė, būtina patvirtinti priemones, skirtas užtikrinti tausųjį ATTK jurisdikcijai priklausančių išteklių valdymą.
(17)
Metiniame susirinkime 2008 m. Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO), reaguodama į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 61/105 dėl tvarios žuvininkystės patvirtino dar dviejų rūšių išteklių sužvejojamo kiekio apribojimus ir išsaugojimo priemonę, kad būtų apsaugota pažeidžiama jūrų ekosistema. Dėl šių priemonių Bendrija susitarė remdamasi Tarybos suteiktais derybiniais įgaliojimais, prisidedant metiniame posėdyje dalyvavusioms valstybėms narėms ir sektoriaus atstovams. Nuo 2009 m. šios priemonės Bendrijai privalomos. Būtina šias priemones perkelti į Bendrijos teisę.
(18)
2007 m. gegužės mėn. įvykusio Trečiojo tarptautinio susitikimo naujai Regioninei žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijai (RŽPRVVO) steigti dalyviai patvirtino laikinąsias pelaginių žuvų žvejybos ir dugninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne reguliavimo priemones. Šias priemones būtina perkelti į Bendrijos teisę.
(19)
2008 m. leista tam tikromis sąlygomis taikyti alternatyvias žvejybos pastangų valdymo sistemas, grindžiamas didžiausiu kilovatų dienų skaičiumi, ir siekiama vėliau tokią sistemą taikyti bendrai. Didžiausiu kilovatų dienų skaičiumi grindžiama valdymo sistema 2009 m. turėtų būti pradėta taikyti su atlantinių menkių išteklių ilgalaikiu planu susijusiems žvejybos pastangų apribojimams, o kitų žvejybos pastangų atveju 2009 m. turėtų būti toliau taikoma esama sistema, įskaitant galimybę kilovatų dienų schemas imti taikyti valstybių narių nuožiūra.
(20)
Turėtų būti išlaikytos tam tikros laikinosios laivų stebėjimo sistemos (LSS) duomenų naudojimo nuostatos siekiant užtikrinti didesnį stebėsenos, kontrolės ir priežiūros veiksmingumą ir naudingumą valdant žvejybos pastangas.
(21)
Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 509/2007 nustatyti paprastųjų jūrų liežuvių žvejybos pastangų apribojimai būtų pakoreguoti, turėtų būti nustatytos alternatyvios priemonės, kad žvejybos pastangos būtų valdomos atsižvelgiant į BLSK, kaip nustatyta to reglamento 5 straipsnio 2 dalyje.
(22)
Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 676/2007 nustatyti jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių žvejybos pastangų apribojimai būtų pakoreguoti, turėtų būti nustatytos alternatyvios priemonės, kad žvejybos pastangos būtų valdomos atsižvelgiant į BLSK, kaip nustatyta to reglamento 9 straipsnio 2 dalyje.
(23)
Atlantinių menkių ištekliams Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, Airijos jūroje bei į vakarus nuo Škotijos ir europinių paprastųjų jūrinių lydekų bei norveginių omarų ištekliams TJTT VIIIc ir IXa zonose pagal valdymo sistemą taikomi leidžiamų žvejybos pastangų lygiai turi būti patikslinti.
(24)
Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, 2009 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos kontrolės priemonės ir žvejybai taikomos techninės sąlygos.
(25)
Atsižvelgiant į papildomą mokslinę analizę bei 2008 m. vykusias konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, be leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų, tikslinga imtis priemonių melsvųjų molvų neršto plotams apsaugoti, siekiant reguliuoti specializuotąją žvejybą ir priegaudą, kad būtų apsaugoti melsvųjų molvų neršto plotai TJTT VIa zonoje.
(26)
Moksliniais tyrimais įrodyta, kad žvejybos praktika, kai TJTT VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X ir XII zonose žvejojama žiauniniais tinklais ir vertikaliais tinklais, kelia rimtą grėsmę giliavandenių rūšių žuvims. Tačiau, kol bus priimtos nuolatinės priemonės, turėtų būti įgyvendinamos šią žvejybą tam tikromis sąlygomis leidžiančios pereinamojo laikotarpio priemonės.
(27)
Vadovaujantis 2008 m. gruodžio 10 d. Europos bendrijos ir Norvegijos išvadų suderintu protokolu, techninės priemonės, skirtos padidinti velkamųjų žvejybos įrankių selektyvumą, siekiant sumažinti į Šiaurės jūrą išmetamų paprastųjų merlangų kiekį, turėtų būti išbandytos pirmąjį 2009 m. pusmetį.
(28)
Siekiant užtikrinti tausiąją europinių paprastųjų jūrų lydekų ir norveginių omarų išteklių žvejybą ir sumažinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį, TJTT VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose turėtų būti leidžiama naudoti selektyvios žvejybos įrankių naujoves.
(29)
Žvejybos įrankius, kuriais negaudomi norveginiai omarai, turėtų būti leidžiama naudoti tam tikruose rajonuose, skirtuose šiai rūšiai saugoti, kuriuose žvejoti draudžiama.
(30)
Atsižvelgiant į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendaciją, nėra reikalinga uždaryti tam tikras atlantinių silkių nerštavietes, siekiant užtikrinti tos rūšies žuvų tausiąją žvejybą TJTT VIa zonoje.
(31)
Siekiant prisidėti prie aštuonkojų išsaugojimo, ypač apsaugoti jų jauniklius, 2009 m. būtina išlaikyti mažiausią aštuonkojų dydį jūrų vandenyse, į kuriuos trečiosios valstybės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, esančiuose Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (ŽRVAK, CECAF) rajone, kol bus priimtas reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98.
(32)
Atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, 2009 m. tam tikromis sąlygomis reikėtų leisti žvejoti plačiažiočiais tralais, naudojančiais impulsinę elektros srovę, TJTT IVc ir IVb zonose į pietus.
(33)
Siekiant užtikrinti, kad trečiųjų valstybių laivais Bendrijos vandenyse sužvejotų šiaurinių žydrųjų merlangų kiekiai būtų teisingai apskaitomi, būtina išlaikyti sugriežtintas tokių laivų kontrolės nuostatas.
(34)
Siekiant užtikrinti Bendrijos žvejų pragyvenimo šaltinį ir išvengti grėsmės ištekliams bei galimų sunkumų dėl 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 40/2008, nustatančio 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (31), galiojimo pabaigos, būtina, kad žvejybą tuose žvejybos rajonuose būtų galima pradėti 2009 m. sausio 1 d. ir 2009 m. sausio mėn. palikti galioti kai kurias minėto reglamento taisykles. Atsižvelgiant į dalyko skubumą, būtina taikyti išimtį šešių savaičių laikotarpiui, nurodytam Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių, I antraštinės dalies 3 straipsnyje,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygos 2009 metams.
Be to, jame nustatomi tam tikri žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos 2010 m. sausio mėnesiui, o tam tikriems Antarkties ištekliams - žvejybos galimybės ir specialiosios sąlygos IE priede nustatytiems laikotarpiams.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Jeigu nenumatyta kitaip, šis reglamentas taikomas:
a)
Bendrijos žvejybos laivams (toliau - Bendrijos laivai) ir
b)
su trečiųjų valstybių vėliava plaukiojantiems ir tose valstybėse registruotiems žvejybos laivams (toliau - trečiųjų valstybių žvejybos laivai) Bendrijos vandenyse (toliau - EB vandenys).
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šio reglamento nuostatos, išskyrus III priedo 4.2 punktą ir XI priedo 1 išnašą, netaikomos žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, leidimą ir jai suteikus įgaliojimus, tikslais ir apie kuriuos Komisijai bei valstybėms narėms, kurių vandenyse atliekami tokie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse vykdomi moksliniai tyrimai, TJTT ir ŽMTEK apie visą žuvų kiekį, sužvejotą vykdant tokias žvejybos operacijas.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente kartu su Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje apibrėžtais terminais vartojami ir šie terminai:
a)
bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) - kiekvieno ištekliaus kiekis, kurį kasmet galima sužvejoti ir iškrauti;
b)
kvota - Bendrijai, valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms skirta BLSK dalis;
c)
tarptautiniai vandenys - nė vienos valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys.
4 straipsnis
Žvejybos zonos
Šiame reglamente apibrėžiamos šios zonos:
a)
TJTT (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos - Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 apibrėžtos zonos;
b)
Skagerako sąsiauris - rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose - linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos;
c)
Kategato sąsiauris - rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose - linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;
d)
Kadiso įlanka - TJTT IXa zona į rytus nuo 7o23'48" vakarų ilgumos;
e)
BŽVJK (Bendrosios žvejybos Viduržemio jūroje komisijos) zona - 1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendime 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (32) apibrėžta zona;
f)
ŽRVAK zonos (Rytų vidurio Atlanto arba MŽŪO 34 pagrindinė žvejybos zona) - 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (33) apibrėžtos zonos;
g)
ŽŠRAK konvencijos rajonas - vandenys, kaip nustatyta Konvencijos, pridėtos prie 1981 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 81/608/EEB dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (34), 1 straipsnyje;
h)
ŽŠRAK reguliuojamas rajonas - ŽŠRAK (Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos) konvencijos rajono vandenys, esantys už ŽŠRAK susitariančiųjų šalių jurisdikcijai priklausančių vandenų ribos;
i)
ŽŠVAO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos - 1993 m. birželio 30 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2018/93 dėl Šiaurės Vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių statistinių duomenų apie sugavimus ir žvejybą pateikimo (35) apibrėžtos zonos;
j)
ŽŠVAO reguliuojamas rajonas - Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (ŽŠVAO) konvencijos rajono dalis, į kurią pakrantės valstybės neturi suverenių teisių arba kuri nepriklauso pakrančių valstybių jurisdikcijai;
k)
ŽPRAO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) zonos - 2002 m. liepos 22 d. Tarybos sprendime Nr. 2002/738/EB dėl Europos bendrijos Konvencijos dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo Pietryčių Atlanto vandenyne patvirtinimo (36) apibrėžtos zonos;
l)
TATAK (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) zona - 1986 m. birželio 9 d. Tarybos sprendime 86/238/EEB dėl Bendrijos prisijungimo prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d. (37), apibrėžta zona;
m)
AJGIAK (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos konvencijos) zonos - Reglamente (EB) Nr. 601/2004 apibrėžtos zonos;
n)
ATTK (Amerikos tropinių tunų komisijos) zona - 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendime Nr. 2006/539/EB dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo sudarymo Europos bendrijos vardu (38) apibrėžta zona;
o)
IVTK (Indijos vandenyno tunų komisijos) zona - 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendime Nr. 95/399/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (39) apibrėžta zona;
p)
RŽPRVVO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) rajonas - atviros jūros rajonas į pietus nuo pusiaujo, į šiaurę nuo AJGIAK konvencijos rajono, į rytus nuo Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SŽPIVD) konvencijos rajono, kaip apibrėžta 2006 m. liepos 6 d. Tarybos sprendime 2006/496/EB dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje pasirašymo Europos bendrijos vardu (40), ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;
q)
ŽVVRVK (Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne komisijos) zona - 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendime Nr. 2005/75/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Konvencijos dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (41) apibrėžta zona;
r)
Beringo jūros atviros jūros rajonas - Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis.
II SKYRIUS
BENDRIJOS LAIVAMS TAIKOMOS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS IR SUSIJUSIOS SĄLYGOS
5 straipsnis
Leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai ir jo paskirstymas
1. Bendrijos laivams Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai ir to kiekio paskirstymas valstybėms narėms bei papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį yra nustatyti I priede.
2. Bendrijos laivams šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų kvotų ribų ir laikantis 11, 20 ir 21 straipsniuose nustatytų sąlygų.
3. Komisija nustato TJTT IIIa ir IV zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse leidžiamo sužvejoti tobinių kiekio apribojimus pagal IID priedo 6 punkte nustatytas taisykles.
4. Komisija nustato, kad TJTT V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse Bendrijai leidžiama sužvejoti 7,7 % paprastosioms stintenėms taikomo BLSK, kai tik bus nustatytas paprastosioms stintenėms skirtas BLSK.
5. Atsižvelgdama į mokslinę informaciją, surinktą per pirmąjį 2009 m. pusmetį, Komisija gali persvarstyti norveginių menkučių išteklių TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse bei atlantinių šprotų išteklių TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
6. Atsižvelgdama į mokslinę informaciją, surinktą per pirmąjį 2009 m. pusmetį, Komisija gali nustatyti TJTT VIII zonoje leidžiamo sužvejoti europinių ančiuvių išteklių kiekio apribojimus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
7. Patikslinus norveginių menkučių žvejybos apribojimus pagal 5 dalį, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija gali persvarstyti paprastųjų merlangų išteklių TJTT IIIa zonoje, TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, juodadėmių menkių išteklių TJTT IIIa zonoje, TJTT IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse, TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus, kad būtų atsižvelgta į pramoninę priegaudą žvejojant norvegines menkutes.
6 straipsnis
Žvejoti draudžiamos rūšys
Bendrijos laivams visuose Bendrijos ir jai nepriklausančiuose vandenyse draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti šių rūšių žuvis:
-
milžinryklius (Cetorhinus maximus),
-
baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias).
7 straipsnis
Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos
1. I priede nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nepažeidžiant:
a)
žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį arba Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;
c)
papildomai iškrautų žuvų kiekių, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamų neišnaudotų kiekių;
e)
pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų.
2. Siekiant atidėti kvotų, kurios turi būti perkeltos į 2010 m., panaudojimą Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalis, nukrypstant nuo to reglamento, taikoma visiems ištekliams, kuriems buvo nustatytas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
8 straipsnis
Žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos
1. Nuo 2009 m. vasario 1 d. iki 2010 d. sausio 31 d. žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos, nustatyti:
a)
IIA priede, taikomi tam tikriems ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje ir TJTT IV, VIa, VIIa, VIId zonose bei TJTT IIa ir Vb zonų EB vandenyse valdyti;
b)
IIB priede, taikomi europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams TJTT VIIIc ir IXa zonose, išskyrus Kadiso įlanką, valdyti;
c)
IIC priede, taikomi jūrų liežuvių ištekliams TJTT VIIe zonoje valdyti;
d)
IID priede, taikomi tobinių ištekliams TJTT IIIa ir IV zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse valdyti.
2. Nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. sausio 31 d. 1 dalyje nurodytiems ištekliams ir toliau taikomos žvejybos pastangos ir susijusios sąlygos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 40/2008 IIA, IIB, IIC ir IID prieduose.
3. Komisija žvejybos pastangas, 2009 m. taikomas tobinių žvejybai TJTT IIIa ir IV zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, nustato laikydamasi IID priedo 4-5 punktuose nustatytų taisyklių.
4. Valstybės narės užtikrina, kad leidimus žvejoti giliavandenių rūšių žuvis turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatų dienomis, per kurias leidžiama nebūti uoste, 2009 m. neviršytų 65 % metinio žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai naudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo leidimus žvejoti giliavandenių rūšių žuvis ir (arba) per kuriuos buvo žvejojamos Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 I ir II prieduose išvardytų giliavandenių rūšių žuvys, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, kurių metu sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių rūšių žuvų, išskyrus atlantines argentinas.
9 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
1. Išteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu:
a)
žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išnaudota, arba
b)
žuvys yra sužvejotos iš Bendrijos dalies segmento, kuris nebuvo paskirstytas valstybėms narėms kvotomis, ir ta dalis nebuvo išnaudota.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau išvardytas žuvis galima laikyti laive ir iškrauti net tuo atveju, jeigu valstybė narė neturi kvotų arba jeigu kvotos ar dalys yra išnaudotos:
a)
kitų rūšių žuvis nei atlantinės silkės ir atlantinės skumbrės, jeigu:
i)
jos tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis nei 32 mm pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį, buvo sužvejotos pramaišiui su kitų rūšių žuvimis, ir
ii)
sužvejotos žuvys nebuvo išrūšiuotos nei laive, nei iškraunant,
arba
b)
atlantines skumbres, jeigu:
i)
jos sužvejotos pramaišiui su paprastosiomis stauridėmis arba europinėmis sardinėmis;
ii)
jos nesudaro daugiau kaip 10 % laive laikomo bendro atlantinių skumbrių, paprastųjų stauridžių ir europinių sardinių svorio, ir
iii)
sužvejotos žuvys nebuvo išrūšiuotos nei laive, nei iškraunant.
3. Visi iškrauti žuvų kiekiai įskaičiuojami į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 2 dalies nuostatas sužvejotų žuvų kiekį.
4. Procentinė priegaudos dalis ir priegaudos žuvų naudojimas nustatomi pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 ir 11 straipsnius.
10 straipsnis
Iškrauti neišrūšiuotų žuvų kiekiai TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse
1. Reglamento (EB) Nr. 1434/98 2 straipsnio 1 dalis, kuria tam tikromis sąlygomis uždraudžiama laikyti atlantines silkes laive, netaikoma atlantinėms silkėms, sužvejotoms TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse.
2. Jeigu leidžiami sužvejoti atlantinių silkių kiekiai, valstybei narei skirti TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, yra išnaudoti, laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava, registruotiems Bendrijoje bei vykdantiems veiklą tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikomi atitinkami leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, draudžiama iškrauti neišrūšiuotas žuvis, kurios yra pramaišiui su atlantinėmis silkėmis.
3. Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma tinkama imčių ėmimo programa, leidžianti užtikrinti veiksmingą iškrautų neišrūšiuotų žuvų, sužvejotų TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, stebėjimą pagal rūšis.
4. Neišrūšiuotas TJTT IIIa, IV ir VIId zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse sužvejotas žuvis galima iškrauti tik tuose uostuose ir iškrovimo vietose, kuriuose taikoma 3 dalyje nurodyta imčių ėmimo programa.
11 straipsnis
Patekimo į žvejybos rajoną apribojimai
Bendrijos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazinių linijų. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti ne toliau kaip per keturias jūrmyles nuo Norvegijos bazinių linijų.
12 straipsnis
Tinklinio audeklo akies dydžio ir gijų storio nustatymas
Kai Bendrijos laivus tikrina Bendrijos inspektoriai, Komisijos inspektoriai ir nacionaliniai inspektoriai, šiame reglamente nurodyti tinklinio audeklo akies dydis ir gijų storis nustatomi remiantis 2008 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 517/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 įgyvendinimo taisyklės, taikomos nustatant žvejybos tinklų akių dydį ir vertinant gijų storį (42).
13 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės
Bendrijos laivams taikomos III priede nustatytos pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės.
III SKYRIUS
TREČIŲJŲ ŠALIŲ ŽVEJYBOS LAIVAMS TAIKOMI LEIDŽIAMO SUŽVEJOTI ŽUVŲ KIEKIO APRIBOJIMAI IR SUSIJUSIOS SĄLYGOS
14 straipsnis
Leidimas
Su Venesuelos ar Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse neviršijant I priede nustatyto leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir laikantis Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje ir šio reglamento 15-18 bei 22-27 straipsniuose nustatytų sąlygų.
15 straipsnis
Žvejoti draudžiamos rūšys
Trečiųjų valstybių žvejybos laivams visuose Bendrijos vandenyse draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti šių rūšių žuvis:
-
milžinryklius (Cetorhinus maximus),
-
baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias).
16 straipsnis
Geografiniai apribojimai
1. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra į jūros pusę už 12 jūrmylių nuo valstybių narių bazinių linijų TJTT IV zonoje, Kategato sąsiauryje ir Atlanto vandenyne į šiaurę nuo 43o00' šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną.
2. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Norvegijos vėliava, Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už keturių jūrmylių nuo Danijos ir Švedijos bazinių linijų jūros link.
3. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Venesuelos vėliava, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra į jūros pusę už 12 jūrmylių nuo Prancūzijos Gajanos departamento bazinių linijų.
17 straipsnis
Plaukimas per Bendrijos vandenis
Trečiosios valstybės žvejybos laivai, plaukiantys per Bendrijos vandenis, tinklus sukrauna laikydamiesi toliau nustatytų sąlygų, kad tų tinklų nebūtų galima lengvai naudoti, t. y.:
a)
tinklai, gramzdikliai ir panašūs žvejybos įrankiai turi būti atkabinti nuo jų tralų kėtoklių ir velkamųjų bei ištraukimo lynų ir virvių;
b)
denyje ar virš jo sukrauti tinklai turi būti patikimai pritvirtinti prie kokios nors antstato dalies.
18 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tų žuvų nesužvejojo neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios valstybės žvejybos laivai.
19 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės
Trečiųjų valstybių žvejybos laivams taikomos III priede nustatytos pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės.
IV SKYRIUS
BENDRIJOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS LEIDIMAI
20 straipsnis
Žvejybos veiklos leidimai ir susijusios sąlygos
1. Įpareigojimas turėti žvejybos veiklos leidimą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 3 straipsnyje, netaikomas šiems Bendrijos laivams, kai jie vykdo žvejybos veiklą Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse:
a)
laivams, kurių tonažas yra 200 GT arba mažesnis;
b)
laivams, žvejojantiems žuvis žmonėms vartoti, išskyrus atlantines skumbres, arba
c)
su Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams pagal nusistovėjusią praktiką.
2. Didžiausias žvejybos veiklos leidimų, kuriuos gali turėti trečiosios valstybės vandenyse žvejojantys Bendrijos laivai, skaičius ir kitos susijusios sąlygos yra nustatyti IV priedo I dalyje.
3. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas) IV priedo I dalyje nustatytuose žvejybos rajonuose, kartu perleidžiami atitinkami žvejybos veiklos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neturi būti viršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos veiklos leidimų skaičius, nustatytas IV priedo I dalyje.
4. Bendrijos laivai laikosi išsaugojimo ir kontrolės priemonių bei visų kitų nuostatų, taikomų toje zonoje, kurioje jie vykdo veiklą.
21 straipsnis
Farerų salos
Bendrijos laivai, turintys leidimą Farerų salų vandenyse vykdyti specializuotąją vienos rūšies žuvų žvejybą, gali vykdyti specializuotąją kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų salų valdžios institucijoms.
V SKYRIUS
TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS LEIDIMAI
22 straipsnis
Įpareigojimas turėti žvejybos veiklos leidimą
1. Įpareigojimas turėti žvejybos veiklos leidimą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 18 straipsnyje, netaikomas su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, kurių tonažas yra mažesnis nei 200 GT, kai jie vykdo žvejybos veiklą Bendrijos vandenyse.
2. Trečiosios valstybės žvejybos laivui, vykdančiam žvejybos veiklą Bendrijos vandenyse, išduotas žvejybos veiklos leidimas laikomas laive. Tačiau Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems žvejybos laivams šis įpareigojimas netaikomas.
23 straipsnis
Žvejybos veiklos leidimo paraiška
Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 19 straipsnio 2 dalies taikymui, žvejybos veiklos leidimo paraiškoje, kurią trečiosios valstybės valdžios institucija teikia Komisijai, nurodoma ši informacija:
a)
laivo pavadinimas;
b)
registracijos numeris;
c)
išorinės atpažinties raidės ir skaičiai;
d)
registracijos uostas;
e)
savininko arba frachtuotojo vardas, pavardė ar pavadinimas ir adresas;
f)
laivo tonažas ir bendras ilgis;
g)
variklio galia;
h)
radijo šaukinys ir radijo dažnis;
i)
numatomas žvejybos būdas;
j)
numatomas žvejybos rajonas;
k)
žuvų rūšys, kurioms žvejoti yra skirtas laivas;
l)
laikotarpis, kuriam prašoma išduoti žvejybos veiklos leidimą.
24 straipsnis
Žvejybos veiklos leidimų skaičius
Didžiausias žvejybos veiklos leidimų, kuriuos gali turėti Bendrijos vandenyse žvejojantys trečiųjų valstybių laivai, skaičius ir kitos susijusios sąlygos yra nustatyti IV priedo II dalyje.
25 straipsnis
Panaikinimas
Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriaus taikymui, žvejybos veiklos leidimai gali būti panaikinti, kad būtų galima išduoti naujus žvejybos veiklos leidimus. Toks panaikinimas įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant žvejybos veiklos leidimus. Nauji žvejybos veiklos leidimai įsigalioja jų išdavimo dieną.
26 straipsnis
Žvejybos veiklos leidimo turėtojo įsipareigojimai
1. Trečiųjų valstybių žvejybos laivai laikosi duomenų perdavimo reikalavimų, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 23 straipsnio 1 dalį; jie taip pat veda laivo žurnalą, į kurį įrašoma V priedo I dalyje nustatyta informacija.
2. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 23 straipsnį perduodami informaciją, trečiosios valstybės žvejybos laivai VI priede nustatytą informaciją Komisijai perduoda pagal tame priede nustatytas taisykles.
3. 2 dalis netaikoma su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams, žvejojantiems TJTT IIIa zonoje.
27 straipsnis
Specialiosios nuostatos, susijusios su Prancūzijos Gajanos departamentu
1. Žvejybos veiklos leidimai žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse išduodami laikantis Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje išdėstytų sąlygų ir atitinkamo trečiosios valstybės žvejybos laivo savininkui įsipareigojus leisti į žvejybos laivą atvykti stebėtojui, jeigu to paprašytų Komisija.
2. Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejojantys trečiosios valstybės žvejybos laivai laikosi duomenų perdavimo reikalavimų, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 23 straipsnį; jie taip pat veda V priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantį laivo žurnalą. Sužvejotų žuvų kiekio duomenys Komisijai paprašius jai siunčiami per Prancūzijos valdžios institucijas.
VI SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS ŽVEJYBAI BŽVJK RAJONE
1 SKIRSNIS
išsaugojimo priemonės
28 straipsnis
Didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudimo laikotarpio nustatymas
1. Siekiant apsaugoti didžiąsias auksines skumbres (Coryphaena hippurus), ypač neužaugusias žuvis, didžiųjų auksinių skumbrių žvejyba, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudžiama nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. rugpjūčio 14 d. visuose BŽVJK susitarimo rajono geografiniuose parajoniuose, kaip nurodyta VII priede.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė gali įrodyti, kad su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai dėl blogo oro negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali perkelti dienas, jos laivų neišnaudotas žvejyboje, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, iki kitų metų sausio 31 d. Šiuo perkėlimu norinčios pasinaudoti valstybės narės iki 2010 m. sausio 1 d. Komisijai pateikia paraišką dėl papildomų dienų, kuriomis laivui bus leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti per žvejybos draudimo laikotarpį nuo 2010 m. sausio 1 d. iki sausio 31 d. Tokioje paraiškoje pateikiama ši informacija:
a)
ataskaita, kurioje nurodoma informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją;
b)
laivo pavadinimas;
c)
registracijos numeris;
d)
2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (43) I priede nustatyti išorinės atpažinties žymenys.
Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BŽVJK vykdomajam sekretoriatui.
3. Valstybės narės iki 2009 m. lapkričio 1 d. atsiunčia Komisijai 2 dalyje nurodytų priemonių įgyvendinimo 2008 m. ataskaitą.
4. Iki 2010 m. sausio 15 d. valstybės narės praneša Komisijai su jų vėliava visuose BŽVJK susitarimo rajono geografiniuose parajoniuose, nurodytuose VII priede, plaukiojančių laivų bendrą per 2009 m. iškrautų ir perkrautų didžiųjų auksinių skumbrių kiekį.
Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BŽVJK vykdomajam sekretoriatui.
29 straipsnis
Rajonų, kuriuose ribojama žvejyba, nustatymas siekiant apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines
1. Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir dugniniais tralais rajonuose, kurių ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
a)
giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Lophelia koralų rifas prie Capo Santa Maria di Leuca“
-
39o 27,72' šiaurės platumos, 18o 10,74' rytų ilgumos
-
39o 27,80' šiaurės platumos, 18o 26,68' rytų ilgumos
-
39o 11,16' šiaurės platumos, 18o 32,58' rytų ilgumos
-
39o 11,16' šiaurės platumos, 18o 04,28' rytų ilgumos;
b)
giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Nilo deltos rajonas, kuriame išsiskiria angliavandeniliai“
-
31o 30,00' šiaurės platumos, 33o 10,00' rytų ilgumos
-
31o 30,00' šiaurės platumos, 34o 00,00' rytų ilgumos
-
32o 00,00' šiaurės platumos, 34o 00,00' rytų ilgumos
-
32o 00,00' šiaurės platumos, 33o 10,00' rytų ilgumos;
c)
giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Eratosthemes povandeninis kalnas“
-
33o 00,00' šiaurės platumos, 32o 00,00' rytų ilgumos
-
33o 00,00' šiaurės platumos, 33o 00,00' rytų ilgumos
-
34o 00,00' šiaurės platumos, 33o 00,00' rytų ilgumos
-
34o 00,00' šiaurės platumos, 32o 00,00' rytų ilgumos.
2. Valstybės narės imasi priemonių, būtinų giliavandenėms pažeidžiamoms buveinėms 1 dalyje nurodytuose rajonuose apsaugoti, ypač užtikrina šių rajonų apsaugą nuo visos kitos veiklos (išskyrus žvejybos veiklą), keliančios pavojų šioms ypatingoms buveinėms būdingų savybių išsaugojimui, poveikio.
30 straipsnis
Mažiausias tralų tinklinio audeklo akies dydis vykdant tam tikrą vietos ir sezoninę žvejybą priedugnio tralais Viduržemio jūroje
1. Nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 8 straipsnio 1 dalies h punkto ir 9 straipsnio 3 dalies 2 punkto, valstybės narės gali toliau leisti su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams naudoti tralo maišus, kurių rombo formos akies dydis mažesnis nei 40 mm, vykdant tam tikrą vietos ir sezoninę žvejybą priedugnio tralais žvejojant žuvų išteklius, kurių žvejyba trečiosioms valstybėms nenumatyta.
2. 1 dalis taikoma tik žvejybos veiklai, kurią jau oficialiai leido valstybės narės remdamosi 2007 m. sausio 1 d. galiojusiais nacionalinės teisės aktais. Minėta dalimi nenustatoma būsimo žvejybos pastangų padidėjimo, palyginti su 2006 m.
3. Iki 2009 m. sausio 15 d., naudodamos įprastą duomenų tvarkymo sistemą, valstybės narės pateikia Komisijai laivų, kuriems pagal 1 dalį suteiktas leidimas, sąrašą.
4. Leidimą turinčių laivų sąraše nurodoma ši informacija:
a)
laivo pavadinimas;
b)
Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytas laivo Bendrijos laivyno registro numeris (BLR) ir išoriniai žymenys;
c)
kiekvieno laivo pagal leidimą vykdoma žvejybos veikla pagal tikslinį (-ius) išteklį (-ius), VII priede nurodytą žvejybos rajoną ir naudojamo žvejybos įrankio technines tinklinio audeklo akies dydžio charakteristikas;
d)
leidžiamas žvejybos laikotarpis.
5. Jeigu 4 dalyje nurodytas leidimą turinčių laivų sąrašas, palyginti su pateiktuoju 2008 m., nepasikeitė, valstybės narės iki 2009 m. sausio 15 d. apie tai praneša Komisijai.
6. Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BŽVJK vykdomajam sekretoriatui.
2 SKIRSNIS
statistinių lentelių teikimas
31 straipsnis
Duomenų perdavimas
1. Valstybės narės iki 2009 m. birželio 30 d. BŽVJK vykdomajam sekretoriui pateikia X priede nurodytos BŽVJK statistinės lentelės 1.1 ir 1.2 užduočių duomenis.
2. Valstybės narės iki 2009 m. birželio 30 d. BŽVJK vykdomajam sekretoriui pateikia kuo išsamesnius X priede nurodytos BŽVJK statistinės lentelės 1.3, 1.4 ir 1.5 užduočių duomenis.
3. 1 ir 2 dalyse nurodytiems duomenims pateikti valstybės narės naudoja BŽVJK interneto svetainėje (44) pateiktą BŽVJK duomenų įvedimo sistemą.
4. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tai, kokie duomenys pateikti remiantis šiuo straipsniu.
VII SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BENDRIJOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS ŽŠVAO REGULIUOJAMAME RAJONE
32 straipsnis
Sužvejotų žuvų kiekio ataskaita
1. Laivo, kuriam leidžiama žvejoti juoduosius paltusus pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį, kapitonas elektroninėmis priemonėmis siunčia savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodomas jo laivo sužvejotų juodųjų paltusų kiekis, taip pat ir tai, kad žuvų nesužvejota.
2. 1 dalyje numatyta ataskaita pirmą kartą pateikiama ne vėliau nei pasibaigia dešimtoji diena po laivo įplaukimo į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną arba po žvejybos reiso pradžios. Ataskaita teikiama kas penkias dienas. Jeigu manoma, kad sužvejotų juodųjų paltusų kiekis, apie kurį pranešama pagal 1 dalį, viršija 75 % vėliavos valstybėms narėms skirtos kvotos, laivo kapitonas teikia ataskaitas kas tris dienas.
3. Kiekviena valstybė narė persiunčia Komisijai gautas sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas. Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia ŽŠVAO sekretoriatui.
33 straipsnis
Papildomos kontrolės priemonės
1. Laivai, kuriems leidžiama žvejoti juoduosius paltusus pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį, gali įplaukti į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną žvejoti juodųjų paltusų tik tuo atveju, jei laive yra mažiau nei 50 tonų bet kokių sužvejotų žuvų arba jei į rajoną leidžiama įplaukti pagal šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalis.
2. Jeigu laive, kuriam leidžiama žvejoti juoduosius paltusus pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį, yra 50 ar daugiau tonų ne ŽŠVAO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, jis ŽŠVAO sekretoriatui elektroniniu paštu arba faksu ne vėliau nei likus 72 valandoms iki įplaukimo į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną praneša apie laive esantį sužvejotų žuvų kiekį, vietą (platumą ir ilgumą), kurioje, laivo kapitono vertinimu, laivas pradės žvejybą, ir numatomą atvykimo į vietą laiką.
3. Jeigu patikrinimo laivas po 2 dalyje nurodyto pranešimo informuoja apie ketinimą atlikti patikrinimą, jis praneša patikrinimo vietos koordinates žvejybos laivui. Patikrinimo vieta neturi būti toliau nei 60 jūrmylių nuo vietos, kurioje, laivo kapitono vertinimu, laivas pradės žvejybą.
4. Jeigu laivas, kuriam leidžiama žvejoti juoduosius paltusus pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį, iki įplaukdamas į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną iš ŽŠVAO sekretoriato arba patikrinimo laivo negauna pranešimo apie patikrinimo laivo ketinimą atlikti patikrinimą pagal 3 dalį, žvejybos laivas gali pradėti žvejoti. Žvejybos laivas taip pat gali pradėti žvejybos veiklą be išankstinio patikrinimo, jeigu patikrinimo laivas nepradėjo patikrinimo per tris valandas nuo žvejybos laivo atvykimo į patikrinimo vietą.
VIII SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS IŠKRAUNANT ARBA PERKRAUNANT ŽUVIS, UŽŠALDYTAS TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ ŽVEJYBOS LAIVAMS JAS SUŽVEJOJUS ŽŠRAK KONVENCIJOS RAJONE
34 straipsnis
Uosto valstybės vykdoma kontrolė
Nedarant poveikio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 ir 1994 m. gegužės 6 d. Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1093/94 nustatančio taisykles, pagal kurias trečiųjų šalių žvejybos laivai gali iškrauti ir parduoti sugautą žuvį Bendrijos uostuose (45), taikymui, šiame skyriuje nustatytos procedūros taikomos valstybių narių uostuose iškraunant arba perkraunant žuvis, užšaldytas trečiosios valstybės žvejybos laivams jas sužvejojus ŽŠRAK konvencijos rajone.
35 straipsnis
Paskirtieji uostai
Iškrauti ir perkrauti žuvis Bendrijos vandenyse leidžiama tik paskirtuosiuose uostuose.
Valstybės narės paskiria žuvims iškrauti naudojamą vietą arba netoli kranto esančią vietą (paskirtieji uostai), kurioje leidžiamos 34 straipsnyje nurodytos žuvų iškrovimo arba perkrovimo operacijos. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus 2007 m. paskirtų uostų sąrašo pakeitimus ne vėliau kaip likus penkiolikai dienų iki pakeitimo įsigaliojimo.
Komisija skelbia paskirtųjų uostų sąrašą ir jo pakeitimus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir savo interneto svetainėje.
36 straipsnis
Išankstinis pranešimas apie įplaukimą į uostą
1. Nukrypdami nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 28e straipsnio 1 dalies, visų žvejybos laivų, turinčių šio reglamento 34 straipsnyje nurodytų žuvų ir ketinančių įplaukti į uostą ir jame iškrauti ar perkrauti žuvis, kapitonai arba jų atstovai apie tai praneša uosto, kuriuo jie ketina naudotis, valstybės narės kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip likus trims darbo dienoms iki numatyto atplaukimo laiko.
2. Prie šio straipsnio 1 dalyje nurodyto pranešimo pridedama IX priedo I dalyje pateikta forma, kurioje tinkamai užpildoma A dalis, kaip nurodyta toliau:
a)
PSC 1 forma naudojama, jei žvejybos laivas iškrauna savo sužvejotas žuvis;
b)
PSC 2 forma naudojama, jei žvejybos laivas vykdo perkrovimo operacijas. Tokiais atvejais atskira forma naudojama kiekvienam laivui, iš kurio perkraunamos žuvys.
3. Laivų kapitonai arba jų atstovai gali atšaukti išankstinį pranešimą, ne vėliau kaip prieš 24 valandas iki pranešto numatomo atvykimo į uostą laiko pranešdami kompetentingoms uosto institucijoms apie uostą, kuriuo jie nori pasinaudoti. Prie pranešimo pridedama pirminio PSC 1 arba PSC 2 formų pranešimo kopija, kurios B dalyje įstrižai užrašyta „ATŠAUKTA“.
4. Uosto valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos persiunčia 2 ir 3 dalyse nurodytų formų kopiją žvejybos laivo vėliavos valstybei, jei laivas vykdo perkrovimo operacijas - laivų, iš kurių perkraunama, vėliavos valstybei (-ėms), taip pat ŽŠRAK sekretoriui.
37 straipsnis
Leidimas iškrauti arba perkrauti žuvis
1. Uosto valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti iškrauti arba perkrauti žuvis tik tuo atveju, jeigu iškrauti arba perkrauti ketinančio žvejybos laivo vėliavos valstybė arba, jei laivas dalyvavo perkrovimo operacijose ne uoste, laivų, iš kurių perkraunama, vėliavos valstybė arba valstybės, atsiųsdamos pagal 36 straipsnio 4 dalį perduotos formos kopiją, kurioje tinkamai užpildyta B dalis, patvirtino, kad:
a)
žvejybos laivų, apie kuriuos pranešta, kad jie sužvejojo žuvų, deklaruotų rūšių žuvų kvota buvo pakankama;
b)
apie laive laikomą žuvų kiekį buvo tinkamai pranešta ir į jį atsižvelgta apskaičiuojant visus taikytinus leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio arba žvejybos pastangų apribojimus;
c)
žvejybos laivai, apie kuriuos pranešta, kad jie sužvejojo žuvų, turėjo leidimą žvejoti rajonuose, apie kuriuos pranešta;
d)
remiantis LSS duomenimis patvirtinta, kad laivas buvo rajone, kuriame, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys.
Iškrovimo arba perkrovimo operacijos gali būti pradėtos tik po to, kai uosto valstybės narės kompetentingos institucijos suteikia leidimą.
2. Nukrypdamos nuo 1 dalies, uosto valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti iškrauti visas sužvejotas žuvis arba jų dalį negavusios 1 dalyje nurodyto patvirtinimo, bet tokiais atvejais laiko atitinkamas žuvis sandėlyje ir savo žinioje. Žuvis galima paimti siekiant jas parduoti, perimti arba vežti tik gavus 1 dalyje nurodytą patvirtinimą. Jei patvirtinimas negaunamas per 14 dienų nuo žuvų iškrovimo, uosto valstybės narės kompetentingos institucijos gali konfiskuoti žuvis ir jas sunaikinti pagal nacionalines taisykles.
3. Uosto valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša apie sprendimą leisti arba neleisti iškrauti arba perkrauti žuvis, perduodamos Komisijai ir, jei iškraunamos arba perkraunamos žuvys sužvejotos ŽŠRAK konvencijos rajone, ŽŠRAK sekretoriui IX priedo I dalyje numatytos formos, kurioje tinkamai užpildyta C dalis, kopiją.
38 straipsnis
Patikrinimai
1. Valstybių narių kompetentingos institucijos savo uostuose kiekvienais metais tikrina ne mažiau kaip 15 % trečiųjų valstybių žvejybos laivų iškrautų arba perkrautų žuvų kiekio, kaip nurodyta 34 straipsnyje.
2. Patikrinimų metu stebima visa iškrovimo arba perkrovimo eiga ir atliekamas kiekvienos rūšies žuvų kiekio, įrašyto išankstiniame iškrovimo pranešime, ir iškrauto arba perkrauto kiekvienos rūšies žuvų kiekio kryžminis patikrinimas.
3. Inspektoriai deda visas pastangas, kad išvengtų nepagrįsto žvejybos laivo gaišinimo, ir užtikrina, kad žvejybos laivas patirtų kuo mažiau trukdymų bei nepatogumų ir kad būtų išvengta žuvų kokybės pablogėjimo.
39 straipsnis
Patikrinimų ataskaitos
1. Kiekvienas patikrinimas pagrindžiamas dokumentais, užpildant IX priedo II dalyje nustatytą patikrinimo ataskaitą.
2. Kiekvienos patikrinimo ataskaitos kopija nedelsiant perduodama patikrinto žvejybos laivo vėliavos valstybei ir, jei žvejybos laivas vykdė perkrovimo operacijas, laivų, iš kurių perkrautos žuvys, vėliavos valstybei arba valstybėms, taip pat Komisijai ir ŽŠRAK sekretoriui, jei iškrautos arba perkrautos žuvys sužvejotos ŽŠRAK konvencijos rajone.
3. Kiekvienos patikrinimo ataskaitos originalas arba patvirtinta kopija paprašius siunčiama patikrinto žvejybos laivo vėliavos valstybei.
IX SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BENDRIJOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS AJGIAK KONVENCIJOS RAJONE
1 SKIRSNIS
apribojimai ir su informacija apie laivus susiję reikalavimai
40 straipsnis
Draudimai ir leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai
1. X priede nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama tame priede nustatytose zonose ir tame priede nustatytais laikotarpiais.
2. Naujai ir žvalgomajai žvejybai, vykdomai XI priede nustatytuose parajoniuose, taikomi tame priede nustatyti leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir priegaudos apribojimai.
2 SKIRSNIS
žvalgomoji žvejyba
41 straipsnis
Žvalgomosios žvejybos vykdymo taisyklės
Nedarydamos poveikio Reglamento (EB) Nr. 601/2004 4 straipsnio taikymui, valstybės narės užtikrina, kad visi Bendrijos laivai turėtų:
a)
reikiamą ryšio įrangą (įskaitant MF/HF radijo įrenginį ir ne mažesniu kaip 406MHz dažniu veikiantį avarinį laivo padėtį nurodantį radijo švyturį (EPIRB), taip pat laive turi būti apmokyti operatoriai, aprūpinti, jei įmanoma, pasaulinės jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemos (GMDSS) įranga;
b)
pakankamai gelbėjimosi kostiumų visiems laive esantiems žmonėms;
c)
pakankamai priemonių, reikalingų skubiai medicinos pagalbai, kurios gali prireikti reiso metu, suteikti;
d)
maisto, gėlo vandens, kuro atsargų ir būtinos įrangos atsarginių dalių, kurių gali prireikti nenumatytais uždelsimo ir sulaikymo atvejais;
e)
patvirtintą laivo avarinį planą laivo užteršimo nafta atveju (SOPEP), kuriame numatytos jūrų užteršimo mažinimo priemonės (įskaitant draudimą) naftos ar nuotekų išsiliejimo atveju.
42 straipsnis
Dalyvavimas žvalgomojoje žvejyboje
1. Su Ispanijos vėliava plaukiojantys ir valstybėje narėje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos AJGIAK buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnių nuostatas, MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 bei 58.4.3b kvadratuose gali dalyvauti žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje, kuri vykdoma ilgosiomis ūdomis.
2. 58.4.3b kvadrate bet kokiu metu gali žvejoti ne daugiau kaip vienas laivas.
3. Visas leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis ir visa leidžiama priegauda MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3b kvadratuose ir viso leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir visos leidžiamos priegaudos paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau - MTP) tuose parajoniuose ir kvadratuose nustatomas XII priede. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam leidžiamam sužvejoti žuvų kiekiui, ir žvejyba tame MTP neatnaujinama per likusį sezono laiką.
4. Žvejojama kuo didesniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau MŽŪO 88.1, 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 58.4.2 ir 58.4.3b kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.
43 straipsnis
Pranešimų teikimo tvarka
Žvejybos laivams, dalyvaujantiems 42 straipsnyje nurodytoje žvalgomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatyta pranešimų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas teikimo tvarka:
a)
Reglamento (EB) Nr. 601/2004 12 straipsnyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas tvarka, išskyrus tai, kad valstybės narės Komisijai sužvejotų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų ataskaitas pateikia ne vėliau kaip per dvi darbo dienas nuo kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos, kad būtų galima skubiai perduoti informaciją AJGIAK. MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajonių ir 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3b kvadratų ataskaitos teikiamos pagal mažus tiriamuosius plotus;
b)
Reglamento (EB) Nr. 601/2004 13 straipsnyje nustatyta tikslių duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas pranešimo kiekvieną mėnesį tvarka;
c)
pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų patagoninių nototeninių dančių (Dissostichus eleginoides) ir atlantinių nototeninių dančių (Dissostichus mawsoni) skaičių ir svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas.
44 straipsnis
Žvejybos operacijos sąvokos apibrėžtis
1. Žvejybos operacija - šiame skirsnyje tai vienos arba daugiau ūdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką.
2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinių tyrimų reikmėms:
a)
kiekviena mokslinių tyrimų reikmėms vykdoma žvejybos operacijos vieta turi būti nutolusi nuo bet kokios kitos mokslinių tyrimų reikmėms vykdomos operacijos vietos ne mažesniu nei 5 jūrmylių atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinių tyrimų reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio);
b)
kiekvienai žvejybos operacijai naudojama ne mažiau kaip 3 500, bet ne daugiau kaip 5 000 kabliukų; toje pačioje žvejybos operacijos vietoje gali būti pastatytos kelios ūdos;
c)
kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama - ėmus traukti ją iš vandens).
45 straipsnis
Mokslinių tyrimų planai
Žvejybos laivai, dalyvaujantys 42 straipsnyje nurodytoje žvalgomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose MTP, kuriuose yra suskirstyti 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3b kvadratai, įgyvendina mokslinių tyrimų planus. Mokslinių tyrimų planas įgyvendinamas taip:
a)
pirmą kartą įplaukus į MTP, pirmos 10 žvejybos operacijų - pirmoji grupė - turi būti žvejybos operacijos mokslinių tyrimų reikmėms ir atitikti 44 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus; žvejybos operacijos mokslinių tyrimų reikmėms vykdomos AJGIAK sekretoriato nurodytose vietose arba netoli jų, naudojant sluoksninį atsitiktinį metodą nurodytuose rajonuose tame MTP;
b)
kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sužvejotų žuvų (taikoma ta sąlyga, kuri įvykdoma pirmiau) laikomos antrąja grupe. Antrosios grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos žvalgomosios žvejybos. Tačiau, jei antrosios grupės operacijos atitinka 44 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinių tyrimų reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis;
c)
užbaigus pirmosios ir antrosios grupių žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tęsti žvejybą MTP, laivas vykdo trečiosios grupės operacijas, kurias užbaigus kartu su pirmosios ir antrosios grupės operacijomis iš viso įvykdyta 20 mokslinių tyrimų reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečioji žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į MTP, per kurį buvo įvykdytos pirmosios ir antrosios grupės žvejybos operacijos;
d)
užbaigęs 10 trečiosios grupės mokslinių tyrimų reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti MTP.
46 straipsnis
Duomenų rinkimo planai
1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 42 straipsnyje nurodytoje žvalgomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose MTP, kuriais yra suskirstyti MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniai ir 58.4.1, 58.4.2 bei 58.4.3(b) kvadratai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Duomenų rinkimo plane pateikiami šie duomenys:
a)
kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos kiekvieno galo vieta ir gylis ties kiekvienu ūdos galu;
b)
statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo laikas;
c)
paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys;
d)
užmestų kabliukų skaičius;
e)
masalo tipas;
f)
užkibusių žuvų kiekis ( %);
g)
kabliuko tipas.
2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną mokslinių tyrimų reikmėms vykdomą žvejybos operaciją; visų pirma visos žuvys, kurių per mokslinių tyrimų reikmėms vykdomą žvejybos operaciją buvo sužvejota ne daugiau nei 100, turi būti išmatuotos ir ne mažiau kaip 30 žuvų paimta biologiniams tyrimams. Jei sužvejojama daugiau nei 100 žuvų, taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas.
47 straipsnis
Ženklinimo įsagais programa
1. Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7b straipsnio taikymui, kiekvienas ilgosiomis ūdomis žvejojantis laivas žvejodamas nuolat įsagais ženklina ir paleidžia tiek nototeninių dančių (Dissostichus spp.), kiek pagal AJGIAK ženklinimo įsagais protokolą tokiai žvejybai skirta apsaugos priemone nustatyta jų paženklinti ir paleisti.
2. Nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki 2008-2009 m. žvejybos sezono pabaigos ūdomis žvejojantys laivai žvejodami nuolat ženklina įsagais ir paleidžia tiek rajų, kiek nustatyta tokiai žvejybai skirtoje apsaugos priemonėje pagal AJGIAK ženklinimo įsagais protokolą. Visos rajos turi būti paženklintos dviem įsagais ir paleistos gyvos.
3. Visi įsagai, skirti nototeniniams dančiams ir rajoms paženklinti žvalgomosios žvejybos metu, gaunami iš AJGIAK sekretoriato.
48 straipsnis
Mokslininkai stebėtojai
1. Kiekviename žvejybos laive, dalyvaujančiame 42 straipsnyje nurodytoje žvalgomojoje žvejyboje, žvejybos sezono metu vykdant bet kokią žvejybos veiklą turi būti bent du mokslininkai stebėtojai, iš kurių vienas paskiriamas pagal AJGIAK tarptautinę mokslinio stebėjimo programą.
2. Kiekviena valstybė narė, laikydamasi savo taikomų įstatymų ir kitų teisės aktų, įskaitant taisykles, kuriomis reglamentuojamas įrodymų priimtinumas nacionaliniuose teismuose, laiko pagal šią programą skiriančios AJGIAK susitariančiosios šalies inspektorių ataskaitas lygiavertėmis savo inspektorių ataskaitoms ir veikia remdamosi jomis taip pat, kaip ir savo inspektorių ataskaitomis; be to, valstybė narė ir atitinkama skiriančioji AJGIAK susitariančioji šalis bendradarbiauja, kad palengvintų teisminius arba kitus procesinius veiksmus, atsirandančius dėl tokios ataskaitos.
49 straipsnis
Pranešimai apie ketinimą dalyvauti krilių žvejyboje 2009-2010 m. žvejybos sezono metu
1. 2009-2010 m. žvejybos sezono metu AJGIAK konvencijos rajone gali žvejoti krilius tik tos valstybės narės, kurios yra AJGIAK komisijos narės. Nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnio, tokios valstybės narės, jeigu ketina žvejoti krilius AJGIAK konvencijos rajone, apie savo ketinimą praneša AJGIAK sekretoriatui ir Komisijai šio reglamento XII priede nustatyta forma ne vėliau kaip 2009 m. birželio 1 d., prieš pat sezoną, kurio metu ketina žvejoti, kad būtų užtikrinta tinkama AJGIAK komisijos peržiūra iki laivams pradedant žvejybą; taip pat pateikia informaciją apie tinklų modelį, laikydamosi XIII priede nustatytos formos.
2. 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė turi išduoti leidimą žvejoti krilius.
3. Valstybės narės, ketinančios žvejoti krilius AJGIAK konvencijos rajone, praneša tik apie laivus, plaukiojančius su jos vėliava pranešimo metu.
4. Nukrypdamos nuo 3 dalies, valstybės narės turi teisę išduoti leidimą dalyvauti krilių žvejyboje laivui, apie kurį nėra pranešta AJGIAK pagal 1-3 dalis, jei laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja AJGIAK sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:
i)
visus 2 dalyje nurodytus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą;
ii)
išsamiai išdėstytas priežastis, kuriomis grindžiamas pakeitimas, ir visus svarbius įrodymus ar informaciją.
5. Nukrypdamos nuo 3 ir 4 dalių, valstybės narės neišduoda leidimo žvejoti krilius laivui, kuris įtrauktas į vieną iš dviejų AJGIAK NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašų.
50 straipsnis
Prevenciniai tam tikruose parajoniuose leidžiamo sužvejoti krilių kiekio apribojimai
1. Žvejybos sezono metu bendras suvestinis statistiniuose 48.1, 48.2, 48.3 ir 48.4 parajoniuose leidžiamas sužvejoti krilių kiekis neviršija 3,47 mln. tonų. Žvejybos sezono metu bendras statistiniame kvadrate 58.4.2 leidžiamas sužvejoti krilių kiekis neviršija 2,645 mln. tonų.
2. Kol nėra nustatytas šio bendro leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio paskirstymas mažesniems valdymo padaliniams, remiantis Mokslo komiteto rekomendacijomis, žvejybos sezono metu bendras suvestinis statistiniuose 48.1, 48.2, 48.3 ir 48.4 parajoniuose leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis ir toliau neviršija 620 000 tonų. Žvejybos sezono metu bendras 58.4.2 kvadrate leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis neviršija 260 000 tonų į vakarus nuo 55o rytų ilgumos ir 192 000 tonų į rytus nuo 55o rytų ilgumos.
3. Žvejybos sezonas prasideda gruodžio 1 d. ir baigiasi kitų metų lapkričio 30 d.
4. Kiekviename laive, dalyvaujančiame krilių žvejyboje 58.4.2 kvadrate, žvejybos sezono metu vykdant bet kokią žvejybos veiklą turi būti bent vienas mokslininkas stebėtojas, paskirtas pagal AJGIAK tarptautinę mokslinio stebėjimo programą, arba nacionalinis mokslininkas stebėtojas, atitinkantis tos programos reikalavimus, ir, jei įmanoma, vienas papildomas mokslininkas stebėtojas.
51 straipsnis
Duomenų apie krilių žvejybą teikimo sistema
1. Apie sužvejotų krilių kiekį pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 11, 13 ir 14 straipsnius.
2. Krilių žvejybos operacija atliekama laikantis 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) 600/2004 nustatančio tam tikras technines priemones, taikytinas žvejybos veiklai Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos taikymo zonoje, (46) 9 straipsnio.
3. Laivai turi naudotis traluose įtaisytais jūros žinduolių pašalinimo įtaisais.
4. Jei žvejybos sezono metu 48.1, 48.2, 48.3 ir 48.4 parajoniuose bendras sužvejotų krilių kiekis, apie kurį pranešta, viršija arba yra lygus 80 % 620 000 tonų kritinio kiekio, į vakarus nuo 55o rytų ilgumos - 260 000 tonų kritinio kiekio ir 58.4.2 parajonyje į rytus nuo 55o rytų ilgumos - 192 000 tonų kritinio kiekio, apie sužvejotų žuvų kiekį pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 11 straipsnį.
5. Po žvejybos sezono, kurio metu bendras sužvejotų žuvų kiekis viršijo arba buvo lygus 80 % 2 dalyje nustatyto kritinio kiekio, einančio žvejybos sezono metu apie sužvejotų žuvų kiekį pranešama vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 601/2004 11 straipsniu, jei bendras sužvejotų žuvų kiekis viršija arba yra lygus 50 % to kritinio kiekio.
6. Valstybės narės AJGIAK vykdomąjį sekretorių, kopiją pateikdamos Komisijai, apie sugautų ir prarastų krilių žalią svorį.
4. Kiekvieno žvejybos sezono pabaigoje valstybės narės iš kiekvieno savo laivo surenka duomenis apie kiekvieną žvejybos operaciją, reikalingus AJGIAK tikslių duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas formai užpildyti. Šiuos duomenis, pateiktus AJGIAK žvejybos tralais C1 formoje, jos perduoda AJGIAK vykdomajam sekretoriui ir Komisijai ne vėliau kaip kitų metų balandžio 1 d.
52 straipsnis
Laikinas draudimas užsiimti gilumine žvejyba žiauniniais tinklais
1. Šiame straipsnyje vartojamo termino apibrėžtis:
Žiauniniai tinklai - vandens paviršiuje, įvairiame gylyje arba dugne naudojami vertikalūs viengubų, dvigubų ar trigubų tinklinių sienelių vėriniai, į kurių žiaunas, vertikaliąsias sieneles žuvys įsipainioja ar sulaikomos tinklo akimis. Žiauniniuose tinkluose ant viršutinio lyno (viršutinės tralo pavaros) yra plūdės, o ant dugninio lyno (apatinės tralo pavaros) paprastai yra gramzdikliai. Žiauninius tinklus sudaro viengubas arba rečiau dvigubas ar trigubas tinklinis audinys (vadinamas sieniniu tinklu), kuris kartu tvirtinamas ant tų pačių pagrindinių tralo pavarų. Viename žvejybos įrankyje galima kartu naudoti kelių rūšių tinklus (pavyzdžiui, sieninis tinklas naudojamas kartu su žiauniniu tinklu). Šiuos tinklus galima naudoti po vieną arba įprasčiau dideliais kiekiais, išdėstytus viena linija (tinklų grupės). Žvejybos įrankis gali būti statomas, inkaru pritvirtinamas prie dugno (vadinamas dugniniu statomu tinklu) arba paliekamas dreifuoti laisvai arba sujungtas su laivu (vadinamas dreifuojančiu tinklu).
2. Draudžiama naudoti žiauninius tinklus AJGIAK konvencijos rajone kitais nei mokslinių tyrimų tikslais iki tol, kol Mokslo komitetas ištirs ir praneš apie galimą šio įrankio poveikį, o Komisija, remdamasi Mokslo komiteto rekomendacija, sutiks, kad toks metodas gali būti naudojamas AJGIAK konvencijos rajone.
3. Apie pasiūlymą naudotis žiauniniais tinklais moksliniams tyrimams gilesniuose nei 100 metrų vandenyse iš anksto pranešama Mokslo komitetui, o Komisija jį patvirtina prieš tai, kai tokie moksliniai tyrimai gali būti pradėti.
4. Bet kuris laivas, kuriame yra žiauninių tinklų ir kuris ketina perplaukti AJGIAK konvencijos rajoną, privalo iš anksto pranešti AJGIAK sekretoriatui apie savo ketinimą, įskaitant numatomas perplaukimo per AJGIAK konvencijos rajoną datas. Bet kuris AJGIAK konvencijos rajone žiauninių tinklų turintis laivas, kuris nepateikė tokio išankstinio pranešimo, laikomas pažeidžiančiu šias nuostatas.
53 straipsnis
Jūrų paukščių atsitiktinių žūčių skaičiaus mažinimas
1. Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 601/2004 8 straipsnio taikymui, tik ispaniškąjį žvejybos ilgosiomis ūdomis būdą naudojantys laivai prieš ūdų įtempimą turi atkabinti gramzdiklius.
2. Gali būti naudojami tokie gramzdikliai:
a)
įprasti ne mažesnės kaip 8,5 kg masės gramzdikliai, pagaminti iš akmens ar betono, naudojami išdėstyti ne didesniais kaip 40 m tarpais;
b)
įprasti ne mažesnės kaip 6 kg masės gramzdikliai, pagaminti iš akmens ar betono, naudojami išdėstyti ne didesniais kaip 20 m tarpais, arba
c)
ne mažesnės kaip 5 kg masės vientiso plieno gramzdikliai, pagaminti ne iš grandininių jungčių, naudojami išdėstyti ne didesniais kaip 40 m tarpais.
3. Laivai, naudojantys tik ritinių ūdų metodą, turi naudoti gramzdiklius tik distaliniame ūdos kontaktinių pakabų gale. Gramzdikliai turi būti įprasti, ne lengvesni kaip 6 kg, arba vientiso plieno gramzdikliai, ne lengvesni kaip 5 kg.
4. Laivai, naudojantys 1 dalyje nurodytą ispaniškąjį metodą ir 3 dalyje nurodytą ritinių ūdų metodą, turi naudoti:
i)
naudojant ispaniškąjį metodą: gramzdiklius pagal 1 dalies nuostatas;
ii)
naudojant ritinės ūdos metodą: 8,5 kg įprastus gramzdiklius arba 5 kg plieno gramzdiklius, kurie tvirtinami prie visų ūdos prikabinimo galo kontaktinių pakabų ne ilgesniais kaip 80 m tarpais.
54 straipsnis
Visos žvejybos veiklos nutraukimas
1. AJGIAK sekretoriatui pranešus apie žvejybos veiklos nutraukimą, valstybės narės užtikrina, kad visi su jų vėliava plaukiojantys laivai, žvejojantys rajone, valdymo rajone, parajonyje, kvadrate, mažame tiriamajame rajone ar kitame valdymo padalinyje, dėl kurio yra pranešta apie žvejybos veiklos nutraukimą, ištrauktų visus žvejybos įrankius iš vandens iki nurodytos žvejybos veiklos nutraukimo dienos ir valandos.
2. Gavus tokį pranešimą, naujų ilgųjų ūdų negalima užmesti 24 valandas nuo nurodytos dienos ir valandos. Jei toks pranešimas gautas mažiau nei prieš 24 valandas iki žvejybos veiklos nutraukimo dienos ir valandos, naujų ilgųjų ūdų negalima užmesti nuo tokio pranešimo gavimo.
3. Jei žvejybos veikla nutraukiama, visi laivai išplaukia iš žvejybos rajono, kai tik visi žvejybos įrankiai ištraukiami iš vandens.
4. Jei laivas negali ištraukti visų savo žvejybos įrankių iš vandens iki nurodytos žvejybos veiklos nutraukimo dienos ir valandos dėl šių priežasčių:
i)
laivo ir įgulos saugumo,
ii)
kliūčių, kurios gali atsirasti dėl nepalankių oro sąlygų,
iii)
ledo dangos, arba
iv)
būtinybės apsaugoti Antarkties jūrų aplinką,
laivas apie šią padėtį praneša atitinkamai valstybei narei. Valstybės narės nedelsdamos apie tai praneša AJGIAK sekretoriatui ir Komisijai. Tačiau laivas vis tiek turi dėti visas reikalingas pastangas, kad kuo skubiau ištrauktų savo žvejybos įrankius iš vandens.
5. Jei taikoma 4 dalis, valstybės narės tiria laivo veiksmus ir, taikydamos vidaus procedūras, ne vėliau kaip kitame AJGIAK posėdyje praneša AJGIAK sekretoriatui ir Komisijai savo išvadas, įskaitant visus svarbius dalykus. Galutinėje ataskaitoje įvertinama, ar laivas dėjo visas reikalingas pastangas savo žvejybos įrankiams iš vandens ištraukti:
i)
iki nurodytos žvejybos veiklos nutraukimo dienos ir valandos ir
ii)
kuo skubiau po to, kai buvo gautas 4 dalyje nurodytas pranešimas.
6. Jeigu laivas iš rajono, kuriame uždrausta žvejybos veikla, neišplaukia, kai tik visi žvejybos įrankiai ištraukiami iš vandens, vėliavos valstybė narė arba laivas apie tai praneša AJGIAK sekretoriatui ir Komisijai.
X SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BENDRIJOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS ŽPAO RAJONE
1 SKIRSNIS
laivų leidimai
55 straipsnis
Laivų leidimai
1. Valstybės narės iki 2009 m. birželio 1 d. pateikia Komisijai, jei įmanoma, elektroniniu būdu savo laivų, kuriems leidžiama vykdyti veiklą ŽPAO konvencijos rajone išduodant žvejybos veiklos leidimą, sąrašą.
2. Į 1 dalyje nurodytą sąrašą įtrauktų laivų savininkai yra Bendrijos piliečiai arba juridiniai asmenys.
3. Žvejybos laivams gali būti leidžiama vykdyti veiklą ŽPAO konvencijos rajone tik tuo atveju, jei jie gali įvykdyti tiems laivams pagal ŽPAO konvenciją ir jos išsaugojimo ir valdymo priemones nustatytus reikalavimus ir pareigas.
4. Žvejybos veiklos leidimas vykdyti žvejybos veiklą neišduodamas laivams, anksčiau vykdžiusiems NNN žvejybos veiklą, išskyrus tuos atvejus, kai nauji laivų savininkai pateikė pakankamų įrodymų, rodančių, kad buvę savininkai ir operatoriai nebeturi jokių su tais laivais susijusių teisinių ar finansinių interesų arba teisių ir nebegali tų laivų kontroliuoti, arba, atsižvelgus į visus susijusius faktus, kad tie laivai nevykdo NNN žvejybos ir nėra su ja susiję.
5. 1 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:
a)
laivo pavadinimas, registracijos numeris, ankstesni pavadinimai (jei jie žinomi) ir registracijos uostas;
b)
ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jeigu yra);
c)
tarptautinis radijo šaukinys (jeigu yra);
d)
savininko arba savininkų vardas (-ai), pavardė (-ės) (pavadinimas (-ai)) ir adresas (-ai);
e)
laivo tipas;
f)
ilgis;
g)
operatoriaus (valdytojo) (arba operatorių (valdytojų)) (jei jų yra) vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas;
h)
registrinė laivo talpa ir
i)
pagrindinio variklio arba variklių galia.
6. Valstybės narės, sudariusios pirminį laivų, kuriems suteiktas leidimas, sąrašą, nedelsdamos Komisijai praneša apie visus jo papildymus, išbraukimus iš jo ir (arba) pakeitimus, kai padaromi tokie pakeitimai.
56 straipsnis
Leidimus turinčių laivų įpareigojimai
1. Laivai laikosi visų atitinkamų ŽPAO išsaugojimo ir valdymo priemonių.
2. Leidimus turinčiuose laivuose yra galiojantis laivo registracijos pažymėjimas ir galiojantis leidimas žvejoti ir (arba) perkrauti žuvis.
57 straipsnis
Leidimų neturintys laivai
1. Valstybės narės imasi priemonių uždrausti laivams, neįtrauktiems į ŽPAO leidimus turinčių laivų registrą, žvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis.
2. Valstybės narės praneša Komisijai apie visą faktinę informaciją, kuria remiantis galima pagrįstai įtarti, kad į ŽPAO leidimus turinčių laivų registrą neįtraukti laivai ŽPAO konvencijos rajone žvejoja ir (arba) perkrauna rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis.
3. Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad į ŽPAO leidimus turinčių laivų registrą įtrauktų laivų savininkai nedalyvautų žvejybos veikloje, kurią ŽPAO konvencijos rajone vykdo laivai, neįtraukti į leidimus turinčių laivų registrą, arba nebūtų su ja susiję.
2 SKIRSNIS
perkrovimas
58 straipsnis
Draudimas perkrauti žuvis jūroje
Kiekviena valstybė narė draudžia su jos vėliava plaukiojantiems laivams ŽPAO konvencijos rajone perkrauti jūroje rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis.
59 straipsnis
Perkrovimas uoste
1. Bendrijos laivai, ŽPAO konvencijos rajone žvejojantys rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis, gali jas perkrauti ŽPAO susitariančiosios šalies uoste, jei jie turi išankstinį susitariančiosios šalies, kurios uoste bus perkraunamos žuvys, leidimą. Bendrijos laivams leidžiama perkrauti žuvis tik tuo atveju, jei jie iš vėliavos valstybės narės ir uosto valstybės gavo tokį išankstinį leidimą perkrauti žuvis.
2. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad leidimą turintys jos žvejybos laivai gautų išankstinį leidimą perkrauti žuvis uoste. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad būtų perkrautas toks kiekvieno laivo sužvejotų žuvų kiekis, koks buvo praneštas, ir reikalauja pranešti apie perkrautą kiekį.
3. Bendrijos žvejybos laivo, kuris perkrauna į kitą laivą (toliau - laivas, į kurį perkraunama) bet kokį ŽPAO konvencijos rajone sužvejotų rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvų kiekį, kapitonas perkrovimo metu informuoja laivo, į kurį perkraunama, vėliavos valstybę apie atitinkamas rūšis ir žuvų kiekį, sužvejotų žuvų kiekio perkrovimo datą bei buvimo vietą ir pateikia savo vėliavos valstybei narei ŽPAO perkrovimo deklaraciją pagal XIV priedo I dalyje nustatytą formą.
4. Bendrijos žvejybos laivo kapitonas ne vėliau kaip prieš 24 valandas pateikia ŽPAO susitariančiajai šaliai, kurios uoste bus perkraunamos žuvys, tokią informaciją:
-
perkrauti žuvis turinčių žvejybos laivų pavadinimus,
-
laivų, į kuriuos perkraunama, pavadinimus,
-
perkrautinų žuvų svorį tonomis pagal rūšis,
-
perkrovimo dieną ir uostą.
5. Su Bendrijos vėliava plaukiojančio laivo, į kurį perkraunama, kapitonas ne vėliau kaip likus 24 valandoms iki perkrovimo pradžios ir jo pabaigoje, kai žuvys perkraunamos ŽPAO susitariančiosios šalies uoste, praneša uosto valstybės kompetentingoms institucijoms apie sužvejotų rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvų kiekį jo laive ir per 24 valandas šioms kompetentingoms institucijoms perduoda ŽPAO perkrovimo deklaraciją.
6. Bendrijos laivo, į kurį perkraunamos, kapitonas likus 48 valandoms iki žuvų iškrovimo pateikia uosto valstybės, kurioje iškraunamos žuvys, kompetentingoms institucijoms ŽPAO perkrovimo deklaraciją.
7. Kiekviena valstybė narė imasi atitinkamų priemonių, kad patikrintų gautos informacijos tikslumą, ir bendradarbiauja su vėliavos valstybe, siekdama užtikrinti, kad iškrautas kiekis atitiktų kiekvieno laivo sužvejotų žuvų kiekį, apie kurį pranešta.
8. Kiekviena valstybė, kurios laivams leidžiama ŽPAO konvencijos rajone žvejoti rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis, iki 2009 m. birželio 1 d. praneša Komisijai informaciją apie su jos vėliava plaukiojančių laivų perkrautą žuvų kiekį.
3 SKIRSNIS
pažeidžiamoms giluminėms buveinėms ir ekosistemoms valdyti skirtos išsaugojimo priemonės
60 straipsnis
Rajonai, kuriuose uždrausta žvejyba
Visa rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvų žvejyba Bendrijos laivais draudžiama toliau nurodytuose rajonuose:
a)
A1 pakvadratis
i)
Dampier povandeninis kalnas
10o00' pietų platumos, 02o00' vakarų ilgumos
10o00' pietų platumos, 00o00' rytų ilgumos
12o00' pietų platumos, 02o00' vakarų ilgumos
12o00' pietų platumos, 00o00' rytų ilgumos;
ii)
Malahit Guyot povandeninis kalnas
11o00' pietų platumos, 02o00' vakarų ilgumos
11o00' pietų platumos, 04o00' vakarų ilgumos
13o00' pietų platumos, 02o00' vakarų ilgumos
13o00' pietų platumos, 04o00' vakarų ilgumos;
b)
B1 pakvadratis
Molloy povandeninis kalnas
27o00' pietų platumos, 08o00' rytų ilgumos
27o00' pietų platumos, 10o00' rytų ilgumos
29o00' pietų platumos, 08o00' rytų ilgumos
29o00' pietų platumos, 10o00' rytų ilgumos;
c)
C kvadratas
i)
Schmidt-Ott ir Erica povandeniniai kalnai
37o00' pietų platumos, 13o00' rytų ilgumos
37o00' pietų platumos, 17o00' rytų ilgumos
40o00' pietų platumos, 13o00' rytų ilgumos
40o00' pietų platumos, 17o00' rytų ilgumos;
ii)
Africana povandeninis kalnas
37o00' pietų platumos, 28o00' rytų ilgumos
37o00' pietų platumos, 30o00' rytų ilgumos
38o00' pietų platumos, 28o00' rytų ilgumos
38o00' pietų platumos, 30o00' rytų ilgumos;
iii)
Panzarini povandeninis kalnas
39o00' pietų platumos, 11o00' rytų ilgumos
39o00' pietų platumos, 13o00' rytų ilgumos
41o00' pietų platumos, 11o00' rytų ilgumos
41o00' pietų platumos, 13o00' rytų ilgumos;
d)
C1 pakvadratis
i)
Vema povandeninis kalnas
31o00' pietų platumos, 08o00' rytų ilgumos
31o00' pietų platumos, 09o00' rytų ilgumos
32o00' pietų platumos, 08o00' rytų ilgumos
32o00' pietų platumos, 09o00' rytų ilgumos;
ii)
Wust povandeninis kalnas
33o00' pietų platumos, 06o00' rytų ilgumos
33o00' pietų platumos, 08o00' rytų ilgumos
34o00' pietų platumos, 06o00' rytų ilgumos
34o00' pietų platumos, 08o00' rytų ilgumos;
e)
D kvadratas
i)
Discovery, Junoy, Shannon povandeniniai kalnai
41o00' pietų platumos, 06o00' vakarų ilgumos
41o00' pietų platumos, 03o00' rytų ilgumos
44o00' pietų platumos, 06o00' vakarų ilgumos
44o00' pietų platumos, 03o00' rytų ilgumos;
ii)
Schwabenland ir Herdman povandeniniai kalnai
44o00' pietų platumos, 01o00' vakarų ilgumos
44o00' pietų platumos, 02o00' rytų ilgumos
47o00' pietų platumos, 01o00' vakarų ilgumos
47o00' pietų platumos, 02o00' rytų ilgumos.
61 straipsnis
Žvejybos atnaujinimas rajone, kuriame uždrausta žvejyba
1. 60 straipsnyje nurodytame uždarame žvejybos rajone žvejybą galima vėl pradėti tik tada, kai vėliavos valstybė rajone nustato ir žemėlapiuose pažymi pažeidžiamas jūrų ekosistemas, įskaitant povandeninius kalnus, hidrotermines versmes ir šaltųjų vandenų koralus, ir kai atlieka žvejybos atnaujinimo poveikio tokioms pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms vertinimą.
2. Pagal 1 dalį vykdomo nustatymo, žymėjimo žemėlapiuose ir poveikio vertinimo rezultatus vėliavos valstybė pateikia Komisijai, o Komisija juos pateikia metiniame ŽPAO Mokslo komiteto posėdyje.
3. Valstybės narės Komisijai gali teikti mokslinių tyrimų tikslais vykdomos žvejybos planus, kurių tikslas - įvertinti žvejybos poveikį žuvininkystės išteklių tvarumui ir pažeidžiamoms jūrų buveinėms.
4 SKIRSNIS
atsitiktinės jūrų paukščių priegaudos mažinimo priemonės
62 straipsnis
Informacija apie sąveiką su jūrų paukščiais
Valstybės narės renka ir iki 2009 m. birželio 1 d. pateikia Komisijai visą turimą informaciją apie sąveiką su jūrų paukščiais, įskaitant atsitiktinai sugautus jų žvejybos laivų, žvejojančių rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis.
63 straipsnis
Pavojaus mažinimo priemonės
1. Visi Bendrijos laivai, žvejojantys į pietus nuo 30 laipsnių pietų platumos lygiagretės, turi ir naudoja paukščių baidymo lynus (paukščių baidymo lyno stiebus):
a)
paukščių baidymo lyno stiebai atitinka sutartą paukščių baidymo lyno stiebų struktūrą ir naudojimo gaires, nustatytas XIV priedo II dalyje;
b)
paukščių baidymo lyno stiebai visuomet išdėstomi prieš nuleidžiant į vandenį ilgąsias ūdas į pietus nuo 30 laipsnių pietų platumos lygiagretės;
c)
jeigu praktiškai įmanoma, laivai skatinami naudoti antrą paukščių baidymo lyno stiebą ir paukščių baidymo lyną, kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs;
d)
visi laivai turi atsarginius paukščių baidymo lynus, paruoštus naudoti nedelsiant.
2. Ilgosios ūdos užmetamos tik naktį (t. y. tamsos valandomis tarp jūrinio saulėlydžio ir saulėtekio (47). Žvejojant ūdomis naktį naudojami tik saugai būtini laivo žibintai.
3. Draudžiama išmesti žuvų atliekas metant arba statant žvejybos įrankius. Vengiama išmesti žuvų atliekas ištraukiant žvejybos įrankį. Jei įmanoma, išmetama priešingoje laivo pusėje nei ta, kurioje ištraukiamas žvejybos įrankis. Tokiuose laivuose arba tokios žvejybos atveju, kai nereikalaujama žuvų atliekų laikyti laive, įgyvendinama sistema žuvų kabliukams ištraukti iš žuvų atliekų ir žuvų galvų prieš jas išmetant. Prieš metant tinklai išvalomi nuo visko, kas galėtų masinti jūrų paukščius.
4. Bendrijos laivai nustato įrankių metimo ir traukimo tvarką, kuria sutrumpinamas tinklo neįtemptomis akimis plūduriavimo paviršiuje laikas. Jei įmanoma, tinklo priežiūra turi būti atliekama tinklui nesant vandenyje.
5. Bendrijos laivai skatinami rasti tokius įrankių modelius, kuriuos naudojant būtų sumažinta galimybė paukščiams patekti į tą tinklo dalį, kurioje jie lengviausiai įsipainiotų. Tai gali reikšti tinklo pasunkinimą arba plūdrumo sumažinimą, kad jis greičiau nugrimztų, arba spalvoto kaspino ar kitų priemonių pritaisymą virš tam tikrų tinklo vietų, kuriose tinklinio audeklo akių dydžiai paukščiams kelia ypatingą pavojų.
6. ŽPAO konvencijos rajone neleidžiama žvejoti Bendrijos laivams, kurie sukonstruoti taip, kad juose nėra apdorojimo įrangos arba atitinkamos talpos žuvų atliekoms laive laikyti, arba galimybės išmesti žuvų atliekas priešingoje laivo pusėje nei ta, kurioje ištraukiamas žvejybos įrankis.
7. Dedamos visos pastangos siekiant užtikrinti, kad žvejybos operacijų metu pagauti gyvi jūrų paukščiai būtų paleidžiami gyvi ir, kai įmanoma, kabliukai būtų ištraukiami nesukeliant pavojaus tokio paukščio gyvybei.
5 SKIRSNIS
techninės priemonės
64 straipsnis
Gelminių ryklių apsaugos priemonės
Specializuotoji gelminių ryklių žvejyba ŽPAO konvencijos rajone draudžiama.
6 SKIRSNIS
kontrolė
65 straipsnis
Specialiosios nuostatos, taikomos patagoniniams nototeniniams dančiams (Dissostichus eleginoides)
1. Laivo, kuriam pagal 55 straipsnį leidžiama žvejoti patagoninius nototeninius dančius ŽPAO konvencijos rajone, kapitonas savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir ŽPAO sekretoriatui elektroninėmis priemonėmis siunčia sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodomas jo laivo sužvejotų patagoninių nototeninių dančių kiekis, taip pat ir tai, kad žuvų nesužvejota. Ši ataskaita siunčiama kas penkias žvejybos reiso dienas. Kiekviena valstybė narė nedelsdama persiunčia tą informaciją Komisijai.
2. Valstybės narės, turinčios laivų, kuriems leidžiama žvejoti patagoninius nototeninius dančius ŽPAO konvencijos rajone, ne vėliau kaip iki 2009 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai ir ŽPAO sekretoriatui išsamius duomenis apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas.
66 straipsnis
Specialiosios nuostatos, taikomos gelminiams krabams (Chaceon spp.)
1. Laivo, kuriam pagal 55 straipsnį leidžiama žvejoti gelminius krabus Chaceon spp. ŽPAO konvencijos rajone, kapitonas savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir ŽPAO sekretoriatui elektroninėmis priemonėmis siunčia sužvejotų gelminių krabų Chaceon spp. kiekio ataskaitą, kurioje nurodomas jo laivo sužvejotų gelminių krabų Chaceon spp. kiekis, taip pat ir tai, kad krabų nesužvejota. Ši ataskaita siunčiama kas penkias žvejybos reiso dienas. Kiekviena valstybė narė nedelsdama persiunčia tą informaciją Komisijai.
2. Valstybės narės, turinčios laivų, kuriems leidžiama žvejoti gelminius krabus Chaceon spp. ŽPAO konvencijos rajone, ne vėliau kaip iki 2009 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai ir ŽPAO sekretoriatui išsamius duomenis apie sužvejotų gelminių krabų Chaceon spp. kiekį ir žvejybos pastangas.
67 straipsnis
Specialiosios nuostatos, taikomos paprastiesiems beriksams (Beryx spp.)
1. Laivo, kuriam pagal 55 straipsnį leidžiama žvejoti paprastuosius beriksus ŽPAO konvencijos rajone, kapitonas savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir ŽPAO sekretoriatui elektroninėmis priemonėmis siunčia sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodomas jo laivo sužvejotų paprastųjų beriksų kiekis, taip pat ir tai, kad žuvų nesužvejota. Ši ataskaita siunčiama kas penkias žvejybos reiso dienas. Kiekviena valstybė narė nedelsdama persiunčia tą informaciją Komisijai.
2. Valstybės narės, turinčios laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius beriksus ŽPAO konvencijos rajone, ne vėliau kaip iki 2009 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai ir ŽPAO sekretoriatui išsamius duomenis apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas.
68 straipsnis
Specialiosios nuostatos, taikomos islandiniams pjūklapilviams beriksams (Hoplostethus atlanticus)
1. Laivo, kuriam pagal 55 straipsnį leidžiama žvejoti islandinius pjūklapilvius beriksus ŽPAO konvencijos rajone, kapitonas savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir ŽPAO sekretoriatui elektroninėmis priemonėmis siunčia sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodomas jo laivo sužvejotų islandinių pjūklapilvių beriksų kiekis, taip pat ir tai, kad žuvų nesužvejota. Ši ataskaita siunčiama kas penkias žvejybos reiso dienas. Kiekviena valstybė narė nedelsdama persiunčia tą informaciją Komisijai.
2. Valstybės narės, turinčios laivų, kuriems leidžiama žvejoti islandinius pjūklapilvius beriksus ŽPAO konvencijos rajone, ne vėliau kaip iki 2009 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai ir ŽPAO sekretoriatui išsamius duomenis apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas.
69 straipsnis
Pranešimas apie laivo judėjimą ir sužvejotų žuvų kiekį
1. Žvejybos laivai ir žvejybos mokslinių tyrimų laivai, kuriems leidžiama žvejoti ŽPAO konvencijos rajone ir kurie vykdo žvejybą, siunčia įplaukimo, sugautų žuvų kiekio ir išplaukimo ataskaitas vėliavos valstybės narės institucijoms, naudodamiesi LSS arba kitomis tinkamomis priemonėmis, ir, jei vėliavos valstybė narė to prašo, ŽPAO vykdomajam sekretoriui.
2. Įplaukimo ataskaita pateikiama ne anksčiau kaip prieš 12 valandų ir ne vėliau kaip prieš 6 valandas iki kiekvieno įplaukimo į ŽPAO konvencijos rajoną, ir joje nurodoma įplaukimo data, laikas, laivo geografinė padėtis ir laive laikomų žuvų kiekis pagal rūšis (MŽŪO 3 raidžių kodas) ir pagal gyvąjį svorį (kg).
3. Sužvejotų žuvų kiekio ataskaita pateikiama pagal rūšis (MŽŪO 3 raidžių kodas) ir pagal gyvąjį svorį (kg) kiekvieno kalendorinio mėnesio pabaigoje.
4. Išplaukimo ataskaita pateikiama ne anksčiau kaip prieš 12 valandų ir ne vėliau kaip prieš 6 valandas iki kiekvieno išplaukimo iš ŽPAO konvencijos rajono. Joje nurodoma išplaukimo data, laikas, laivo geografinė padėtis, žvejybos dienų skaičius ir ŽPAO konvencijos rajone sužvejotų žuvų kiekis pagal rūšis (MŽŪO 3 raidžių kodas) ir pagal gyvąjį svorį (kg) nuo žvejybos ŽPAO konvencijos rajone pradžios arba nuo paskutinės sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos.
70 straipsnis
Mokslinis stebėjimas ir išteklių įvertinimą pagrindžiančios informacijos rinkimas
1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visuose jos žvejybos laivuose, vykdančiuose veiklą ŽPAO konvencijos rajone ir žvejojančiuose rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis, būtų kvalifikuoti mokslininkai stebėtojai.
2. Kiekviena valstybė narė reikalauja pateikti stebėtojų surinktą informaciją apie kiekvieną su jos vėliava plaukiojantį laivą per 30 dienų nuo išplaukimo iš ŽPAO konvencijos rajono. Duomenys pateikiami ŽPAO Mokslo komiteto nurodyta forma. Valstybė narė kuo skubiau, atsižvelgdama į poreikį išlaikyti neapibendrintų duomenų konfidencialumą, pateikia informacijos kopiją Komisijai. Valstybė narė taip pat gali pateikti informacijos kopiją ŽPAO vykdomajam sekretoriui.
3. Paskirtieji stebėtojai kuo plačiau renka ir patikrina šiame straipsnyje nurodytą informaciją iki 2009 m. birželio 30 d.
71 straipsnis
Pastebėti konvencijos susitariančiomis šalimis nesančių šalių laivai
1. Su valstybės narės vėliava plaukiojantys žvejybos laivai praneša savo vėliavos valstybei narei informaciją apie visą galimą laivų, plaukiojančių su konvencijos susitariančiąja šalimi nesančios šalies vėliava, ŽPAO konvencijos rajone vykdomą žvejybos veiklą. Reikia nurodyti, inter alia, šią informaciją:
a)
laivo pavadinimą;
b)
laivo registracijos numerį;
c)
laivo vėliavos valstybę;
d)
visą kitą svarbią informaciją, susijusią su pastebėtu laivu.
2. Kiekviena valstybė narė kuo skubiau pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytą informaciją. Komisija persiunčia šią informaciją ŽPAO vykdomajam sekretoriui.
7 SKIRSNIS
pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsauga
72 straipsnis
Terminų naudojimas
Šiame skirsnyje naudojamos šios sąvokų apibrėžtys:
1)
„dugninės žvejybos veikla“ - žvejybos veikla, kurios metu tikėtina, kad žvejybos įrankis lies jūros dugną vykdant įprastas žvejybos operacijas;
2)
„egzistuojantys dugninės žvejybos rajonai“ - rajonai, kuriuose, kaip rodo laivų stebėjimo sistemos duomenys ir kiti turimi georeferenciniai duomenys, 1987-2007 m. referenciniu laikotarpiu buvo vykdoma dugninės žvejybos veikla;
3)
„nauji dugninės žvejybos rajonai“ - rajonai ŽPAO reguliuojamame rajone, išskyrus egzistuojančius dugninės žvejybos rajonus;
4)
„žvalgomoji žvejyba“ - žvejyba, vykdoma naujuose dugninės žvejybos rajonuose;
5)
„jūrų ekosistema“ - dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas, visuma;
6)
„pažeidžiama jūrų ekosistema“ - jūrų ekosistema, kurios integralumui (t. y. ekosistemos struktūrai ir funkcijai), kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, kyla didelio neigiamo poveikio pavojus, atsirandantis dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais įprastinių žvejybos operacijų metu; tokia ekosistema, inter alia, gali būti rifai, povandeniniai kalnai, hidroterminės versmės, šaltųjų vandenų koralai arba šaltųjų vandenų pinčių klodai. Pažeidžiamiausios ekosistemos yra tokios, kurias lengva sutrikdyti, ir kurios labai lėtai atsikuria arba nebeatsikuria visai;
7)
„didelis neigiamas poveikis“ - poveikis (įvertintas individualiai, kaip kombinacija ar kumuliatyviai), kuris tiek pakenkia ekosistemos integralumui, kad pažeidžiamas poveikį patyrusių populiacijų gebėjimas atsikurti ir ilgainiui mažėja natūralus buveinių produktyvumas, arba kuris sukelia nelaikiną žymų rūšies gausumo, buveinių ar bendrijų tipų praradimą;
8)
„dugniniai žvejybos įrankiai“ - įprastinių žvejybos operacijų metu naudojami įrankiai, turintys kontaktą su jūros dugnu, įskaitant dugninius tralus, dragas, dugninius žiauninius tinklaičius, dugnines ūdas ir gaudykles;
9)
„susidūrimas su pažeidžiama jūrų ekosistema“ - laivo susidūrimas su organizmais - pažeidžiamos jūrų ekosistemos rodikliais, kurių atsiranda daugiau nei didžiausias leidžiamas vienu statymo metu sugauti kiekis, kuris yra 100 kg gyvų koralų ir (arba) 1 000 kg gyvų pinčių;
10)
„organizmai - pažeidžiamos jūrų ekosistemos rodikliai“ - koralai ir pintys;
11)
„koralų rūšys - rodikliai“ - anthipataria, , jūros vėduoklės, ceriathidae, lophelia, cnidaria.
73 straipsnis
Egzistuojančių dugninės žvejybos rajonų nustatymas
Iki 2009 m. balandžio 1 d. valstybės narės, kurių laivai vykdė dugninės žvejybos veiklą ŽPAO konvencijos rajone 1987-2007 m., pateikia Komisijai išsamius egzistuojančių dugninės žvejybos rajonų žemėlapius. Komisija nedelsdama pateikia šiuos žemėlapius ŽPAO vykdomajam sekretoriui. Žemėlapiai turi būti sudaryti remiantis LLS duomenimis ir (arba) kitais turimais georeferenciniais duomenimis ir turėti tiksliausią erdvės ir laiko rezoliuciją.
74 straipsnis
Dugninės žvejybos veikla naujuose dugninės žvejybos rajonuose
1. Nuo 2009 m. lapkričio 1 d. visa žvalgomosios žvejybos veikla ar žvejybos veikla su dugniniais įrankiais, kurie anksčiau nebuvo naudojami atitinkamame egzistuojančiame dugninės žvejybos rajone, vykdoma pagal reikalavimus, nustatytus žvalgomosios dugninės žvejybos protokole.
2. Kiekviena valstybė narė turi parengti 1 dalyje nurodytą žvalgomosios dugninės žvejybos protokolą, į kurį būtų įtraukta:
a)
žvejybos planas nurodant tikslines rūšis, datas ir rajonus. Turi būti atsižvelgta į rajonų ir pastangų apribojimus, kad žvejyba būtų palaipsniui vykdoma ribojamame rajone;
b)
jeigu įmanoma, pradinis žinomo ir numatomo dugninės žvejybos veiklos poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms įvertinimas;
c)
poveikio sušvelninimo planas, įskaitant priemones, skirtas didesnio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, su kuriomis gali būti susidurta žvejojant, prevencijai;
d)
sugavimų stebėsenos planas, įtraukiant visų sugautų rūšių registravimą ir pranešimus apie jas. Sugavimų registravimas ir pranešimai apie juos turi būti pakankamai išsamūs, kad prireikus būtų galima atlikti veiklos įvertinimą;
e)
duomenų rinkimo planas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pažeidžiamai jūrų ekosistemai ir rūšims nustatyti rajone, kuriame žvejojama.
3. Dėl 1 dalyje nurodytos datos: žvalgomoji žvejyba ar žvejybos veikla su dugniniais įrankiais, kurie anksčiau nebuvo naudojami atitinkamame rajone, pradedama tik po to, kai valstybė narė visą 2 dalyje nurodytą informaciją per Komisiją pateikia ŽPAO vykdomajam sekretoriui.
4. Valstybės narės per Komisiją ŽPAO vykdomajam sekretoriui pateikia ataskaitas apie dugninės žvejybos veiklos rezultatus.
75 straipsnis
Dugninės žvejybos veiklos įvertinimas naujuose ir egzistuojančiuose rajonuose
1. Valstybės narės, kurių laivai vykdo ar rengiasi vykdyti dugninės žvejybos veiklą ŽPAO reguliuojamame rajone, atlieka žinomo ir numatomo tos veiklos poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms įvertinimą. Tokio įvertinimo tikslas - atsižvelgiant į anksčiau ŽPAO reguliuojamame rajone vykdytą dugninės žvejybos veiklą nustatyti, ar tokia veikla galėtų daryti didesnį neigiamą poveikį pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.
2. Siekdamos atlikti 1 dalyje nurodytą įvertinimą, valstybės narės remiasi kokybiškiausia turima moksline ir technine informacija, susijusia su pažeidžiamų jūrų ekosistemų nustatymu tuose rajonuose, kuriuose ketina žvejoti jų laivai. Tokia informacija turi apimti mokslinius duomenis, kurių pagrindu gali būti įvertinta tikimybė, kad su tokiomis sistemomis bus susidurta, jeigu tokių duomenų yra.
3. Valstybės narės pateikia 1 ir 2 dalyje nurodytus įvertinimus Komisijai ir ŽPAO sekretoriatui kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 2009 m. rugsėjo 1 d. Kartu jos pateikia poveikio sušvelninimo priemonių, skirtų didesnio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, prevencijai, aprašymą; įvertinimas atliekamas laikantis ŽPAO mokslinio komiteto parengtų nurodymų.
76 straipsnis
Moksliniai stebėtojai
1. Be 70 straipsnyje nustatytų reikalavimų, valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojančiuose laivuose, kurie vykdo žvalgomąją žvejybą pagal 74 straipsnį, būtų mokslinis stebėtojas. Mokslinis stebėtojas renka duomenis pagal pažeidžiamų jūrų ekosistemų duomenų rinkimo protokolą.
2. Mokslinis stebėtojas, kuris renka duomenis pagal pažeidžiamų jūrų ekosistemų duomenų rinkimo protokolą:
a)
stebi pažeidžiamų jūrų ekosistemų ir pažeidžiamų jūrų rūšių įrodymus;
b)
duomenų lapuose įregistruoja tokią informaciją, susijusią su pažeidžiamų jūrų ekosistemų nustatymu: laivo pavadinimas, įrankio tipas, data, padėtis (ilguma ir platuma), gylis, rūšies kodas, reiso numeris ir stebėtojo vardas bei pavardė;
c)
renka tipinius biologinius mėginius iš viso sugavimo. Biologiniai mėginiai renkami ir užšaldomi, kai to pareikalauja vėliavos valstybės narės mokslo institucija arba Komisija;
d)
pasibaigus žvejybos reisui, perduoda biologinius mėginius valstybės narės mokslo institucijai.
77 straipsnis
Susidūrimai su pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis
1. Laivai, plaukiojantys su Bendrijos vėliava, vykdydami dugninės žvejybos veiklą ŽPAO reguliuojamame rajone, turi laikytis šių reikalavimų:
a)
remiantis turima informacija įtarus, kad gali būti susidurta su pažeidžiama jūrų ekosistema, ypač jeigu sugavimuose aptinkama didesni organizmų - pažeidžiamos jūrų ekosistemos rodiklių kiekiai, laivai kiekybiškai nustato organizmų - pažeidžiamos jūrų ekosistemos rodiklių kiekį. Stebėtojai, dirbantys pagal 74 straipsnį, nustato koralus, pintis ir kitus pažeidžiamos jūrų ekosistemos organizmus iki žemiausio įmanomo taksonomijos lygio, taiko 74 straipsnio 2 dalyje minėtą žvalgomosios dugninės žvejybos protokolą ir naudoja ŽPAO formas, skirtas mėginių iš sugavimų ėmimui. Stebėtojai pateikia ŽPAO reisų ataskaitų santraukas vėliavos valstybėms narėms, o jos per Komisiją perduoda informaciją ŽPAO sekretoriatui;
b)
patvirtinus susidūrimą su pažeidžiama jūrų ekosistema, remdamasis priemonėmis, kurių imtasi pagal a punktą, laivo kapitonas:
i)
praneša apie susidūrimą vėliavos valstybei narei, kuri nedelsdama per Komisiją perduoda informaciją ŽPAO vykdomajam sekretoriui. Komisija nedelsdama pareikalauja, kad valstybės narės perspėtų visus Bendrijos laivus, kuriems leista veikti ŽPAO reguliuojamame rajone,
ii)
nutraukia žvejybą, ištraukia įrankius, patraukia laivą mažiausiai dvi jūrmyles nuo vilkimo/statymo galinio taško ta kryptimi, kuria pasitraukus yra mažiausia tolesnių susidūrimų tikimybė, sprendžiant iš informacijos iš visų turimų šaltinių. Bet kuris tolesnis vilkimas ar statymas turi būti lygiagretus vilkimui/statymui, kai įvyko susidūrimas.
2. Patvirtinus susidūrimą su pažeidžiama jūrų ekosistema naujuose žvejybos rajonuose, Komisija, gavusi ŽPAO vykdomojo sekretoriaus pranešimą, laikinai uždaro zoną dviejų mylių spinduliu nuo padėties, apie kurią pranešta pagal 1 dalies b punktą. Pranešta padėtis, apie kurią informuoja laivas, yra vilkimo/statymo galinis taškas arba kita padėtis, kuri sprendžiant iš įrodymų yra arčiausiai tikslios susidūrimo vietos. Laikinas zonos uždarymas taikomas iki tol, kol ŽPAO sekretoriatas rekomenduos šią zoną vėl atidaryti.
XI SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BENDRIJOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS IVTK RAJONE
78 straipsnis
Jūrų paukščių priegaudos mažinimas
1. Valstybės narės renka ir pateikia IVTK, kartu nusiųsdamos kopiją Komisijai, visą turimą informaciją apie sąveiką su jūrų paukščiais, įskaitant informaciją apie atsitiktinai jų žvejybos laivų sugautus jūrų paukščius.
2. Valstybės narės siekia sumažinti jūrų paukščių priegaudą visuose žvejybos rajonuose, visais sezonais ir žvejojant visais būdais, taikydamos veiksmingas pavojaus mažinimo priemones.
3. Bendrijos laivai, žvejojantys į pietus nuo 30o pietų platumos, turi ir naudoja paukščių baidymo lynus (paukščių baidymo lyno stiebus), laikydamiesi šių techninių nuostatų:
a)
paukščių baidymo lyno stiebai atitinka sutartą paukščių baidymo lyno stiebų struktūrą ir IVTK priimtas jų naudojimo gaires;
b)
paukščių baidymo lyno stiebai visuomet išdėstomi prieš nuleidžiant į vandenį ilgąsias ūdas į pietus nuo 30o pietų platumos;
c)
jeigu praktiškai įmanoma, laivai naudoja antrą paukščių baidymo lyno stiebą ir paukščių baidymo lyną, kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs;
d)
visi laivai turi atsarginius paukščių baidymo lynus, paruoštus naudoti nedelsiant.
4. Paviršinėmis ilgosiomis ūdomis durklažuves žvejojantiems Bendrijos laivams, kurie naudoja amerikietiškąją ilgųjų ūdų sistemą ir turi lynų metimo įrenginį, 3 dalies reikalavimai netaikomi.
79 straipsnis
Tropinius tunus žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas
1. Didžiausias IVTK rajone tropinius tunus žvejojančių Bendrijos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendruoju tonažu (GT):
Valstybė narė
Didžiausias laivų skaičius
Pajėgumai (GT)
Ispanija
22
61 400
Prancūzija
21
31 467
Italija
1
2 137
2. Nepaisydamos 1 dalies, valstybės narės gali keisti laivų skaičių pagal įrankių tipą, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad atlikus tokius pakeitimus nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.
3. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, perkeltini laivai būtų įregistruoti IVTK laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios regioninės žvejybos valdymo organizacijos NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą.
4. Bendrijos laivai, nurodyti 1 dalyje, taip pat turi turėti leidimą žvejoti durklažuves ir ilgapelekius tunus IVTK rajone.
5. Siekiant atsižvelgti į IVTK pateiktų vystymo planų įgyvendinimą, šiame straipsnyje nurodyti žvejybos pajėgumų apribojimai gali būti padidinti laikantis šiuose vystymo planuose nustatytų ribų.
80 straipsnis
Durklažuves ir ilgapelekius tunus žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas
1. Didžiausias IVTK rajone durklažuves ir ilgapelekius tunus žvejojančių Bendrijos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti GT:
Valstybė narė
Didžiausias laivų skaičius
Pajėgumai (GT)
Ispanija
27
11 600
Prancūzija
25
1 940
Portugalija
26
10 100
Jungtinė Karalystė
4
1 400
2. Nepaisydamos 1 dalies, valstybės narės gali keisti laivų skaičių pagal įrankių tipą, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad atlikus tokius pakeitimus nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.
3. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, perkeltini laivai būtų įregistruoti IVTK laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios regioninės žvejybos valdymo organizacijos NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą.
4. Bendrijos laivai, nurodyti 1 dalyje, taip pat turi turėti leidimą žvejoti tropinius tunus IVTK rajone.
5. Siekiant atsižvelgti į IVTK pateiktų vystymo planų įgyvendinimą, šiame straipsnyje nurodyti žvejybos pajėgumų apribojimai gali būti padidinti laikantis šiuose vystymo planuose nustatytų ribų.
XII SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BENDRIJOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS RŽPRVVO RAJONE
81 straipsnis
Pelaginių žuvų žvejyba, žvejybos pajėgumų apribojimas
1. 2008 m. aktyviai vykdžiusios žvejybos veiklą valstybės narės apriboja laivų, plaukiojančių su jų vėliava ir žvejojančių pelagines žuvis 2009 m., GT lygį taip, kad jis RŽPRVVO rajone neviršytų 63 000 GT ir taip būtų užtikrintas tvarus pelaginių žuvų išteklių naudojimas pietinėje Ramiojo vandenyno dalyje
2. Valstybės narės, kurios anksčiau yra vykdžiusios pelaginių žuvų žvejyba pietinėje Ramiojo vandenyno dalyje, tačiau 2008 m. žvejybos veiklos nevykdė, gali pradėti žvejybos veiklą RŽPRVVO rajone 2009 m., jeigu savanoriškai apribos savo žvejybos pastangas.
3. Valstybės narės kas mėnesį praneša Komisijai savo laivų, vykdančių žvejybą RŽPRVVO rajone, pavadinimus bei jų charakteristikas, įskaitant GT.
4. Valstybės narės 2009 m. kas mėnesį praneša Komisijai apie laivus, faktiškai esančius RŽPRVVO rajone. LLS įrašais, pranešimais apie sugavimus ir, jeigu turima, apie apsilankymus uostuose, naudojamasi kaip informavimo priemonėmis.
5. Valstybės narės RŽPRVVO laikinajai mokslinei darbo grupei teikia peržiūrėti RŽPRVVO rajono pelaginių žuvų išteklių vertinimus ir mokslinius tyrimus bei skatina savo mokslininkus ekspertus aktyviai dalyvauti RŽPRVVO pelaginėms rūšims skirtoje mokslinėje veikloje.
6. Kiek įmanoma, valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojančiuose žvejybos laivuose būtų pakankamai stebėtojų, kad būtų stebima pelaginių žuvų žvejyba pietų Ramiajame vandenyne ir renkama svarbi mokslinė informacija.
82 straipsnis
Dugninė žvejyba
1. Valstybės narės riboja dugninės žvejybos pastangas arba leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį RŽPRVVO rajone, kad jis neviršytų 2002 m. sausio 1 d. - 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpio vidutinio metinio kiekio, kuris išreiškiamas žvejybos laivų skaičiumi ir kitais sužvejotų žuvų kiekį, žvejybos pastangas ir žvejybos pajėgumus apibūdinančiais parametrais.
2. Valstybės narės neišplečia dugninės žvejybos veiklos į naujas RŽPRVVO rajono dalis, kuriose šiuo metu tokia žvejyba nevyksta.
3. Bendrijos laivai nutraukia dugninę žvejybą RŽPRVVO rajone arčiau nei penkios jūrmylės iki RŽPRVVO rajono vietos, kurioje žvejybos operacijų metu pastebėta pažeidžiamų jūrų ekosistemų buvimo įrodymų. Bendrijos laivai praneša savo vėliavos valstybės institucijoms, Komisijai ir RŽPRVVO laikinajam sekretoriatui apie pastebėjimą, nurodydami tos ekosistemos vietą ir rūšį, kad atitinkamos vietos atžvilgiu būtų galima priimti reikiamas priemones.
4. Valstybės narės skiria stebėtojus kiekvienam su jų vėliava plaukiojančiam laivui, kuris vykdo ar ketina vykdyti žvejybos dugniniais tralais veiklą RŽPRVVO rajone, ir užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojančiuose laivuose, vykdančiuose kitą dugninės žvejybos veiklą RŽPRVVO rajone, būtų pakankamai stebėtojų.
83 straipsnis
Duomenų rinkimas ir keitimasis jais
Valstybės narės renka, tikrina ir teikia duomenis laikydamosi RŽPRVVO duomenų rinkimo, teikimo, tikrinimo ir keitimosi jais standartuose nustatytos tvarkos.
XIII SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BENDRIJOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS ŽVVRVK RAJONE
84 straipsnis
Žvejybos pastangų apribojimai
Valstybės narės užtikrina, kad bendros didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno paprastųjų tunų išteklių žvejybos pastangos ŽVVRVK rajone neviršytų Bendrijos ir šio regiono pakrančių valstybių žvejybos partnerystės susitarimuose numatytų žvejybos pastangų.
85 straipsnis
Zona, kurioje draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones
1. ŽVVRVK rajono dalyje, esančioje tarp 20o šiaurės platumos ir 20o pietų ilgumos nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. 24:00 val. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val. laivams, naudojantiems plūdriąsias priemones, draudžiama žvejyba gaubiamaisiais tinklais. Šiuo laikotarpiu gaubiamuosius tinklus naudojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas šioje ŽVVRVK rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra sumontuotas įrenginys, sudarantis sąlygas stebėti, kad šis laivas jokiu metu:
-
neišskleidžia ir nenaudoja plūdriųjų priemonių ar susijusių elektroninių priemonių,
-
nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones.
2. Visuose 1 dalies pirmame sakinyje nurodytoje ŽVVRVK rajono dalyje žvejojančiuose gaubiamuosius tinklus naudojančiuose laivuose laikomi, iškraunami ar perkraunami didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.
3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:
-
laivo reiso pabaigoje, jei laivas neturi pakankamai vietos visoms šių žuvų rūšims laikyti,
-
kai žuvis netinka žmonėms vartoti dėl kitų su žuvies dydžiu nesusijusių priežasčių arba
-
įvyksta rimtas šaldymo įrangos gedimas.
86 straipsnis
Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti naudojimo valdymo planai
1. Valstybės narės, kurių laivams leidžiama žvejoti ŽVVRVK rajone, parengia inkarinių arba dreifuojančiųjų plūdriųjų priemonių naudojimo valdymo planus. Į tuos valdymo planus įtraukiamos sąveikos su didžiaakių tunų ir gelsvauodegių tunų jaunikliais mažinimo strategijos.
2. 1 dalyje nurodyti valdymo planai pateikiami Komisijai ne vėliau kaip 2009 m. spalio 15 d. Komisija, remdamasi šiais valdymo planais, parengia Bendrijos valdymo planą ir ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d. jį pateikia ŽVVRVK sekretoriatui.
87 straipsnis
Didžiausias durklažuves žvejojančių laivų skaičius
1. Bendrijos laivų, žvejojančių durklažuves ŽVVRVK rajono dalyse į pietus nuo 20o pietų platumos, skaičius neviršija 14. Iš Bendrijos laivų čia žvejoti durklažuves gali tik su Ispanijos vėliava plaukiojantys laivai.
2. 1 dalyje nurodytame regione nustatomas 3 107 tonų bendras leidžiamo sužvejoti durklažuvių kiekio apribojimas.
XIV SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BENDRIJOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS TATAK RAJONE
88 straipsnis
Jūrų paukščių priegaudos mažinimas
1. Valstybės narės renka ir TATAK sekretoriatui bei Komisijai perduoda visą turimą informaciją apie sąveiką su jūrų paukščiais, įskaitant informaciją apie atsitiktinai jų žvejybos laivų sugautus jūrų paukščius.
2. Valstybės narės siekia sumažinti jūrų paukščių priegaudą visuose žvejybos rajonuose, visais sezonais ir žvejojant visais būdais, taikydamos veiksmingas pavojaus mažinimo priemones.
3. Bendrijos laivai, žvejojantys į pietus nuo 20o pietų platumos, turi ir naudoja paukščių baidymo lynus (paukščių baidymo lyno stiebus), laikydamiesi šių techninių nuostatų:
a)
paukščių baidymo lyno stiebai atitinka paukščių baidymo lyno stiebų struktūros reikalavimus ir TATAK priimtas naudojimo gaires;
b)
paukščių baidymo lyno stiebai visuomet išdėstomi prieš nuleidžiant į vandenį ilgąsias ūdas į pietus nuo 20o pietų platumos;
c)
jeigu praktiškai įmanoma, laivai naudoja antrą paukščių baidymo lyno stiebą ir paukščių baidymo lyną, kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs;
d)
visi laivai turi atsarginius paukščių baidymo lynus, paruoštus naudoti nedelsiant.
4. Nukrypdami nuo 3 dalies, ilgosiomis ūdomis durklažuves žvejojantys Bendrijos laivai gali naudoti viengijus ilgųjų ūdų įrankius, jeigu šie laivai:
a)
užmeta ilgąsias ūdas laikotarpiu tarp jūrinio saulėlydžio ir saulėtekio, kaip nustatyta jūrinio saulėlydžių ir saulėtekių astronominio metraščio lentelėje, skirtoje geografinei žvejybos vietai;
b)
ant paukščių baidymo lyno pritaiso ne lengvesnę kaip 60 g šarnyrinę jungtį ne toliau kaip 3 m nuo kabliuko, kad būtų pasiektas optimalus nugrimzdimo lygis.
89 straipsnis
Viduržemio jūros rajono, kuriame draudžiama žvejoti durklažuves, ir draudimo laikotarpio nustatymas
Siekiant apsaugoti durklažuves, visų pirma neužaugusias žuvis, durklažuvių žvejyba Viduržemio jūroje draudžiama nuo 2009 m. spalio 1 d. iki lapkričio 30 d.
90 straipsnis
Mažiausias Viduržemio jūros durklažuvių dydis
Nedraudžiama atsitiktinai sugauti Viduržemio jūros durklažuvių, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 520/2007 8 straipsnio 1 dalį laikomos per mažomis, jei šis atsitiktinai sugautas kiekis, išreikštas žuvų skaičiumi iškraunamame kiekyje, neviršija 15 %, skaičiuojant nuo bendro atitinkamo laivo iškrautų durklažuvių skaičiaus.
91 straipsnis
Rykliai
1. Valstybės narės imasi tinkamų priemonių šiaurės Atlante išžvejojamų atlantinių pilkšvųjų ryklių populiacijos daliai sumažinti.
2. Žvejojantys Bendrijos laivai turi nedelsdami paleisti gyvas ir nesužalotas didžiaakes jūrų lapes (Alopias superciliosus), sugautas vykdant TATAK reguliuojamą žvejybą ir ištrauktas į laivo denį.
Atsitiktiniai sugavimai ir gyvų žuvų paleidimai registruojami laivo žurnale.
92 straipsnis
Paprastųjų tunų žvejybos draudimo laikotarpis
1. Laikotarpiu nuo birželio 1 d. iki gruodžio 31 d. Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje draudžiama paprastųjų melsvųjų tunų žvejyba pelaginėmis ūdomis žvejojantiems dideliems laivams, ilgesniems nei 24 m.
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, rajone, kuris apibrėžiamas į vakarus nuo 10o vakarų ilgumos ir į šiaurę nuo 42o šiaurės platumos, tokia žvejyba tokiems laivams draudžiama nuo vasario 1 d. iki liepos 31 d.
2. Paprastųjų tunų žvejyba gaubiamaisiais tinklais Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje draudžiama nuo birželio 15 d. iki balandžio 15 d.
3. Paprastųjų tunų žvejyba kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis Rytų Atlante draudžiama nuo spalio 15 d. iki birželio 15 d.
4. Paprastųjų tunų žvejyba pelaginiais tralais Rytų Atlante draudžiama nuo spalio 15 d. iki birželio 15 d.
5. Paprastųjų tunų poilsinė ir sportinė žvejyba Rytų Atlante draudžiama nuo spalio 15 d. iki birželio 15 d.
93 straipsnis
Paprastųjų tunų poilsinė ir sportinė žvejyba
Valstybės narės iš savo paskirtų kvotų, nurodytų ID priede, paskiria konkrečią paprastųjų tunų poilsinės ir sportinės žvejybos kvotą.
XV SKYRIUS
NETEISĖTA, NEDEKLARUOJAMA IR NEREGLAMENTUOJAMA ŽVEJYBA
94 straipsnis
Šiaurės Atlantas
Laivams, vykdantiems neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą šiaurės Atlante, taikomos XV priede nustatytos priemonės.
XVI SKYRIUS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BENDRIJOS LAIVAMS, ŽVEJOJANTIEMS BERINGO JŪROS ATVIROS JŪROS RAJONE
95 straipsnis
Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone
Draudžiama Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti sidabrinius polakus (Theragra chalcogramma).
XVII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
96 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 15 straipsnio 1 dalį ir 18 straipsnio 1 dalį Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.
97 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.
Jeigu AJGIAK rajone BLSK nustatomi laikotarpiams, prasidedantiems prieš 2009 m. sausio 1 d., 40 straipsnis taikomas nuo atitinkamų BLSK taikymo laikotarpių pradžios.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2009 m. sausio 16 d.