KOMISIJOS SPRENDIMAS
2004 m. kovo 16 d.
dėl Portugalijos Respublikos teikiamos valstybės pagalbos „Infineon Technologies, Portugal, SA“
(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 326)
(tik tekstas portugalų kalba yra autentiškas)
(Tekstas svarbus EEE)
(2005/373/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietus suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal nurodytas nuostatas (1),
kadangi:
I. PROCESAS
(1)
2002 m. gruodžio 23 d. raštu, registruotu 2003 m. sausio 3 d., Portugalija pranešė apie ketinimą suteikti įmonei „Infineon Technologies - Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA“ (toliau - „Infineon Portugal“) finansinę pagalbą investicijoms, remdamasi Tarpsektorine regionine pagalbos dideliems investiciniams projektams programa (2) (toliau - Tarpsektorinė programa). Planuojama finansinė pagalba buvo užregistruota Nr. 1/03.
(2)
2003 m. sausio 15 d. raštu Komisija patvirtino, kad minėtą raštą gavo. 2003 m. sausio 17 d. raštu Komisija informavo Portugaliją, kad pranešimas laikomas neišsamiu, ir pateikė daugybę klausimų. Po raštiško Komisijos paraginimo Portugalija pateikė papildomą informaciją 2003 m. gegužės 6 d. raštu, registruotu kitą dieną. 2003 m. liepos 9 d. raštu (C(2003) 2004 galutinis) Komisija informavo Portugaliją, kad nuspręsta inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos. Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiame leidinyje (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pagalbos priemonių.
(3)
2003 m. rugpjūčio 6 d. raštu Nr. 2531 (registruotu 2003 m. rugpjūčio 13 d.) ir 2003 m. rugpjūčio 7 d. raštu Nr. 2540 (registruotu 2003 m. rugpjūčio 19 d.) Portugalija pateikė savo atsakymą dėl procedūros iniciavimo.
(4)
Komisija gavo keturių suinteresuotųjų šalių pastabas. Jos buvo perduotos Portugalijai, ir ši galėjo pareikšti savo nuomonę dėl pastabų. 2003 m. gruodžio 15 d. raštu Nr. 825 (registruotu 2003 m. gruodžio 23 d.) buvo gauti jos komentarai.
II. APRAŠAS
1. Pagalbos gavėjas
(5)
„Infineon Portugal“ yra filialas, 100 % priklausantis „Infineon Technologies, NV“, kuri savo ruožtu yra valdoma „Infineon Technologies AG“ (toliau - „Infineon“). „Infineon“ yra didelės tarptautinės grupės pirminė įmonė, turinti keturis pagrindinius padalinius: laidinių komunikacijų, saugos sprendimų mobiliajai telefonijai, atmintinių bei automobilių ir pramoninį padalinį. 2000 m. kovo mėn. įmonės kapitalas buvo pateiktas viešam akcijų pasirašymui. Įmonė yra „Siemens AG“ atskirtoji dalis (spin-off), kuri specializuojasi puslaidininkių srityje.
(6)
„Infineon Portugal“ specializuojasi atmintinių produktų srityje, t. y. projektuoja, kuria, gamina ir parduoda puslaidininkinius, skirtus atmintinėms. „Infineon Portugal“ yra galutinės gamybos (back-end) padalinys, atsakingas už 64 Mb, 128 Mb ir 256 Mb DRAM (Dynamic Random Access Memory) atmintinių montavimą, galutinį testavimą ir pakavimą. Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, Portugalijoje įsikūrusi „Infineon“ gamykla yra vienintelis Europoje DRAM atmintinių gamybos sektoriaus galutinės gamybos (back-end) padalinys.
(7)
Portugalija pateikė tokius duomenis pagal apyvartą ir darbo vietas, tenkančias „Infineon“, išskirdama pasaulinę, Portugalijos ir EEE rinkas.
1 lentelė
Prekybos apimtys
(milijonais eurų)
Pasaulinė rinka
EEE rinka
Portugalijos rinka
Apyvarta
Darbo vietos
Apyvarta
Darbo vietos
Apyvarta
Darbo vietos
1998 m.
3 178
21 861
1 861
14 401
[…] (4)
1999 m.
4 237
24 541
2 444
15 695
2000 m.
7 283
29 166
3 259
17 656
2001 m.
5 671
33 813
3 005
21 821
2002 m.
5 207
30 423
2 395
20 306
2. Projektas
(8)
Investicinis projektas įgyvendinamas Vila do Conde (Grande Porto) regione, remiamame pagal EB steigimo sutarties 87 straipsnio 3 dalies punktą a. Šiuo punktu nustatomas maksimalus naujoms investicijoms teiktinos finansinės pagalbos, skiriamos didelėms įmonėms, intensyvumas yra 32 % neto.
(9)
Projektas pradėtas įgyvendinti 2000 m. birželio mėn. ir baigtas - 2003 m. rugsėjo mėn. Investicijos tikslas buvo padidinti įmonės konkurencingumą, persiorientuojant nuo 16 ir 64 Mb į 256 ir 512 Mb DRAM atmintinių gamybą. Be to, įmonė įdiegė board on chip (plokštė luste) technologiją - naują atmintinių lustų integravimo formą, kuri padidino galutinio produkto vertę. „Infineon Portugal“ įdiegė į gamybą naują produktą - mažesnių matmenų atmintinių tipą Chip Sized Package.
(10)
Iki šio investicinio projekto „Infineon Portugal“ pagamindavo apie 2 milijonus lustų per savaitę. O įgyvendinus šį projektą gamybos apimtys padidėjo iki 5 milijonų lustų per savaitę. Taigi gamybos apimtys padidėjo 150 %.
(11)
Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, „Infineon“ priklauso 3,5 % puslaidininkių rinkos ir 12,8 % DRAM rinkos (pagal 2002 m. duomenis).
(12)
Tinkamos finansuoti investicinės išlaidos siekė 141 036 103 eurus (pagal 2000 m. duomenis). Projekto išlaidos pateikiamos lentelėje.
2 lentelė
(eurais)
Bendros išlaidos
Tinkamos finansuoti išlaidos
2000 m.
2001 m.
2002 m.
2000 m.
2001 m.
2002 m.
[…] (5)
IŠ VISO
141 472 781
141 036 103
(13)
Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, įgyvendinus šį projektą regione buvo sukurtos 252 tiesioginės ir 30 netiesioginių darbo vietų. Be to, Portugalijos nuomone, taip buvo išsaugotos 596 darbo vietos, t. y. visos iki tol buvusios įmonės „Infineon Portugal“ darbo vietos.
3. Pagalbos priemonės
(14)
Pagal Portugalijos valdžios institucijų pateiktą informaciją, pagalbos gavėjas 1999 m. balandžio mėn. pateikė prašymą dėl valstybės pagalbos. Ši pagalba - tai paskola, teikiama pagal Nr. 667/99 (6) sistemą, ir mokesčių paskata, teikiama pagal Nr. 97/99 (7) sistemą.
(15)
Bendra neprocentinės paskolos suma - 56 414 441 euras. 2005 m. 42 310 831 euro suma taps negrąžintina subsidija. Likusi paskolos dalis, t. y. 14 103 610 euras, bus grąžinama aštuoniomis lygiomis dalimis kas pusę metų (2005-2008 m.). Portugalijos valdžios institucijos patvirtino šią paskolą 2001 m. lapkričio 21 d.; iki šios datos nebuvo atlikta jokių išmokėjimų.
(16)
Be to, „Infineon Portugal“ bus suteikta mokesčių paskata - daugiausiai 20 450 235 eurai. Ši paskata reiškia tai, jog „Infineon Portugal“ bus atleista nuo juridinių asmenų pajamų mokesčio, tenkančio iš minėtos investicijos gaunamam pelnui. Numatoma, kad „Infineon“ naudos mokesčių paskatą pagal šį kalendorinį grafiką: 795 000 eurų - 2004 m., 1 327 000 eurų - 2005 m., 15 331 235 eurai - 2006 m., 1 462 000 eurų - 2007 m. ir 1 535 000 eurų - 2008 m. Portugalijos valdžios institucijos pabrėžė, kad bendra minėtos mokesčių paskatos suma jokiu būdu nebus viršyta. Jos patvirtino šias mokesčių paskatas 2000 m. birželio 12 d.
(17)
Lentelėje apibendrinamas aprašytų pagalbos priemonių intensyvumas.
3 lentelė
(eurais)
Paskata
Nominali paskata
BSE paskata
GSE paskata
Grąžintina paskola
14 103 610 (8)
5 074 471
3 673 917
Negrąžintina subsidija
42 310 831
32 068 350
23 217 486
Mokesčių paskata
20 450 235
14 612 896
14 612 896
IŠ VISO
76 864 676
51 755 717
41 504 299
(18)
Pagalbos priemonėms GSE ir BSE apskaičiuoti buvo panaudoti tokie duomenys:
a)
Diskontavimo norma, kuria remiantis finansinės pagalbos suma buvo diskontuota investicijos įgyvendinimo pradžioje (2000 m. birželio mėn.), taip pat naudota apskaičiuoti santaupas, susidariusias dėl grąžintinos paskolos palūkanų mokėjimo, pakyla iki 5,70 %, ir tai atitinka 2000 m. Portugalijoje taikytą normą.
b)
Pagalbos priemonių bendrosios subsidijos ekvivalentas (BSE) buvo apskaičiuotas, nominaliai diskontuojant finansinių srautų pagalbos 2000 m. birželio mėn. sumas.
c)
Atsižvelgiant į Portugalijos valdžios institucijų prašymą, pagalbos priemonių grynosios subsidijos ekvivalentas (GSE) buvo apskaičiuotas, remiantis perskaičiavimo norma, numatyta regioniniame valstybės pagalbos žemėlapyje Portugalijai (GSE = BSE × (1-27,6 %)).
Taigi grynasis pagalbos intensyvumas (suteikiama suma, išreikšta GSE, padalyta iš bendrų tinkamų finansuoti išlaidų) pakyla iki 29,4 % (41 504 299/141 036 103 eurai).
4. Formalios tyrimo procedūros iniciavimo pagrindimas
(19)
2003 m. liepos 9 d. Komisija informavo Portugaliją, kad nusprendė inicijuoti formalią tyrimo procedūrą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje dėl numatomos valstybės pagalbos. Komisija išreiškė savo abejones dėl:
a)
įmonės tinkamumo gauti regioninę pagalbą, ir ypač dėl „Infineon Portugal“ finansinio pajėgumo;
b)
to, ar prieš vykdant projektą Portugalijos valdžios institucijoms buvo pateikta finansinės pagalbos gavėjo paraiška ir ar valstybės pagalbos lėšos jau išmokėtos;
c)
Portugalijos pateiktų GSE ir pagalbos intensyvumo skaičiavimų;
d)
įvairių faktorių, ypač dėl konkurencijos koeficiento (T) ir kapitalo/darbo koeficiento (I), mažinančių maksimalų teiktinos pagalbos intensyvumą, taikymo, kuris turi būti patvirtintas remiantis Tarpsektorine programa. Atkreiptinas dėmesys, kad Komisija nedisponavo patikima informacija, leidžiančia tiksliai nustatyti rinkos savybes, todėl negalėjo atmesti galimybės, kad atitinkamas sektorius patiria absoliutų arba santykinį nuosmukį. Komisija suabejojo faktu, kad visos Portugalijos gamyklos darbo vietos po investicinio projekto buvo išsaugotos.
III. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTOS PASTABOS
(20)
Komisija gavo pastabas iš keturių suinteresuotųjų šalių: tyrimų instituto, tiriančio galutinės gamybos (back-end) plėtrą, Portugalijos - Vokietijos prekybos rūmų, Portugalijos naujųjų technologijų plėtros instituto ir advokatų biuro, atstovaujančio vienam iš „Infineon“ konkurentų. Šios pastabos buvo perduotos Portugalijai 2003 m. lapkričio 10 d. raštu, o Portugalijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas 2003 m. gruodžio 15 d. raštu.
(21)
Trys suinteresuotosios šalys pritarė tam, kad būtų teikiama finansinė pagalba. Jos pabrėžė, kaip svarbu, kad DRAM atmintinių galutinė gamyba (back-end) ir toliau būtų vykdoma Europoje, ypač sektoriuose, toliau naudojančiuos DRAM savo produktuose. Jos taip pat pabrėžė naudą Portugalijos ekonomikai, kurios augimą lemia didelę pridėtinę vertę sukuriančios pramonės šakos, ir užsiminė apie vaisingą „Infineon Portugal“ ir Portugalijos universitetų, aktyviai atliekančių mokslinius tyrimus, bendradarbiavimą. Jų nuomone, svarbu, kad ES remtų tokio tipo investicijas, pritraukiančias labai novatoriškų MVĮ dėmesį, taip užkirsdama kelią šioms įmonėms perkelti savo veiklą į Azijos šalis, kuriose vykdomos svarbios valstybės pagalbos programos.
(22)
Advokatų biuras, atstovaujantis vienam iš „Infineon“ konkurentų, pasisakė prieš pagalbos teikimą. Jis tai argumentavo tuo, kad „Infineon“ grupė susiduria su sunkumais ir nėra tinkama gauti regioninę pagalbą. Taip pat, kad DRAM rinkoje egzistuoja struktūrinių pajėgumų perteklius, tad jei Komisija sutiktų skirti finansinę pagalbą, ši privalėtų būti žymiai sumažinta, siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo. Galiausiai buvo argumentuota tuo, kad Komisijai nusprendus sumažinti planuojamos finansinės pagalbos dydį Portugalija turėtų pristatyti naują pranešimą, kadangi būtų praėję 10 mėn. nuo pagalbos priemonių paskelbimo, ir būtų pasikeitusios rinkos sąlygos.
IV. PORTUGALIJOS PASTABOS
(23)
Savo pastabose dėl formalios tyrimo procedūros inicijavimo Portugalija pateikė dokumentus, patvirtinančius, kad paraiška gauti valstybės pagalbą buvo pateikta prieš pradedant vykdyti projektą (1999 m. balandžio mėn. pagalbos gavėjo Portugalijos vyriausybei išsiųstą raštą, kuriame buvo prašoma finansinės valstybės pagalbos investicijai). Taip pat buvo pateikti duomenys, aiškiai rodantys, kad valstybės pagalba dar nebuvo išmokėta (valstybinių auditorių ataskaita apie „Infineon Portugal“ sąskaitas, Portugalijos investicijų agentūros pareiškimas ir Finansų ministerijos pareiškimas).
(24)
Portugalijos valdžios institucijos taip pat pateikė 1998-2002 m laikotarpio „Infineon Portugal“ balansus ir pelno bei nuostolių ataskaitas.
(25)
Portugalija pateikė pakoreguotus duomenis apie bendras investicijos išlaidas ir tinkamas finansuoti išlaidas. Išryškėjo tam tikrų nereikšmingų nesutapimų kai kuriose grafose ir tarpinėse sumose, lyginant su ankstesniais duomenimis, tačiau bendros sumos liko nepakitusios. Portugalija taip pat pareiškė, kad visos numatytos investicijų apimtys yra tiksliai išreikštos 2000 m. vertėmis, kurioms, skaičiuojant GSE ir pagalbos priemonių intensyvumą, diskontavimas neprivalo būti taikomas dar kartą.
(26)
Atsižvelgdama į Komisijos suformuluotą prašymą, Portugalija pateikė detalius pagalbos priemonių GSE ir atitinkamo intensyvumo skaičiavimus. Šiuose skaičiavimuose nurodomas grynosios finansinės pagalbos intensyvumas sudaro 29,4 %.
(27)
Atsižvelgdama į Komisijos paprašytus ir konkurencijos koeficientui apskaičiuoti reikalingus rinkos duomenimis, Portugalija pareiškė nuomonę, kad į naudotiną kriterijų vietoje vartojimo rodiklio privalo įeiti (pagal Tarpsektorinės programos 3.3 punktą) vidutinis pajėgumų panaudojimo koeficientas. Tuo remdamosi, Portugalijos valdžios institucijos pateikė duomenis, kurie parodė, kad 1998-2002 m. nebuvo jokio struktūrinio pajėgumų pertekliaus mikrolustų rinkoje.
(28)
Portugalija tvirtino, kad tuo atveju, jei Komisija nutartų remtis vartojimo duomenimis, teisingas rodiklis atitiktų vartojimo apimtis, išreikštas bitais, o ne sandorių vertę. Ji pabrėžė, kad Komisija jau naudojo šį indikatorių, priimdama ankstesnius sprendimus pagal Tarpsektorinę programą. Portugalija taip pat primygtinai reikalavo, kad Komisija įvertintų subsidijų, suteiktų Korėjos DRAM gamintojui „Hynix“, sukeltus rinkos trikdžius. Pati Komisija pripažino, kad šios subsidijos sukėlė dramatišką DRAM atmintinių kainų kritimą Europos bendrijoje 1998-2001 m., todėl korėjietiškoms DRAM buvo įvesti 34,8 % išlyginamieji mokesčiai. Dėl šių priežasčių Portugalija mano, kad verte išreikštas rinkos raidos vertinimas tiksliai neatspindi bendro rinkos vaizdo.
(29)
Portugalijos valdžios institucijos taip pat pristatė informaciją apie „Infineon“ užimamos rinkos dalį DRAM sektoriuje: 12,8 % 2002 m. ir 17,1 % 2003 m. Jos priėjo prie išvados, kad „Infineon“ rinkos dalis po investicijų įgyvendinimo neviršijo 40 %.
(30)
Komisijos prašyme Portugalijai, kuriame prašoma pagrįsti, kaip investicija padėjo išsaugoti darbo vietų skaičių, buvo tvirtinama, kad įvertinant ankstesnes gamybos apimtis ir produktų tipą Portugalijos gamykla be investicijos nebūtų sugebėjusi išsaugoti savo konkurencingumo, dėl to jos pasitraukimas iš rinkos būtų buvęs neišvengiamas (buvo pateikta preliminari gamyklos uždarymo išlaidų sąmata). Be to, dėl investicijos 150 % išaugusios bendros gamybos apimtys pareikalavo didelių esamų darbuotojų apmokymų - prisitaikymo prie naujų gamybos procesų. Taip pat buvo tvirtinama, kad galutinės gamybos (back-end) padaliniai dėl sumažėjusių transporto išlaidų ir dėl suintensyvėjusio šios rūšies veiklos perkėlimo į užsienį (outsourcing) tikrai nesunkiai yra perkeliami. Buvo pateiktas pavyzdys apie vieną DRAM sektoriaus ūkio subjektą, kuris sustabdė savo veiklą Portugalijoje, kadangi įmonės investicijos buvo nepakankamos užtikrini ilgalaikį konkurencingumą.
(31)
Portugalijos valdžios institucijos priėjo prie išvados, kad Komisija privalo atsižvelgti į tai, jog buvo išsaugotos 596 darbo vietos, t. y. visos įmonėje iki investicijos buvusios darbo vietos. Taip pat, kad investicija padėjo sukurti 252 naujas darbo vietas gamybos sektoriuje. Bendras 848 darbo vietų skaičius atitinka naują santykinę 166 316 eurų dydžio investiciją kiekvienai darbo vietai, atitinkančią kapitalo/darbo koeficientą, lygų 1.
V. VERTINIMAS
A. Valstybės pagalba, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 dalimi
(32)
EB steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatoma, kad išskyrus tuos atvejus, kai nustatyta kitaip, pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir kai palaikydama tam tikrus ūkio subjektus arba tam tikrų prekių gamybą iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti.
(33)
Valstybės teikiama finansinė pagalba, t. y. 56 414 441 euro paskola ir 20 450 235 eurų mokesčių paskata, buvo Portugalijos paskelbtos kaip pagalbos priemonės. Šios priemonės skiriamos iš valstybės išteklių ir suteikia finansinę pagalbą įmonei, kuri kitu atveju būtų turėjusi pati visiškai apmokėti investicijos išlaidas. Šio specifinio sektoriaus konkurencija ir prekyba lemia tai, kad finansinė pagalba, suteikianti įmonei pranašumą prieš konkurentus, gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad minėtos pagalbos priemonės turėtų būti laikomos valstybės pagalba, teikiama remiantis nurodytu straipsniu.
B. Įmonės tinkamumas gauti finansinę pagalbą
(34)
Iš Portugalijos pateiktų duomenų matyti, kad 1998 m. „Infineon Portugal“ patyrė 1,4 milijono eurų nuostolį, 1999 m. gavo 21,2 milijono eurų dydžio pelną, 2000 m. - 27,3 milijono eurų dydžio pelną. O 2001 ir 2002 m. pelnas mažėjo ir sudarė atitinkamai 4,4 milijono eurų ir 15,7 milijono eurų. Šie duomenys aiškiai parodo, kad „Infineon Portugal“, nepaisant pelno sumažėjimo paskutiniais metais, investicijos įgyvendinimo laikotarpiu finansinių sunkumų neturėjo.
(35)
Kaip buvo minėta, „Infineon Portugal“ priklauso stambesnei grupei, t. y. „Infineon“ grupei. 2000 m., kai buvo pradėta įgyvendinti investicija, ši grupė užregistravo 1 126 milijonų eurų pelną, jos aktyvų suma išaugo iki 8 853 milijonų eurų. 2000 m. pabaigoje jos nuosavas kapitalas sudarė 5 806 milijonus eurų. 2001 m., 2002 m. ir 2003 m. grupė užregistravo atitinkamai 591, 1 021 ir 435 milijonų eurų nuostolius. 2001 m., 2002 m. ir 2003 m. pabaigoje jos nuosavas kapitalas sudarė atitinkamai 6 900 milijonų eurų, 6 158 milijonų eurų ir 5 666 milijonų eurų. 2000 m. „Infineon“ kasos likutis buvo 875 milijonai eurų, 2001 m. jis sumažėjo iki 568 milijonų eurų, o 2002 m. - iki 177 milijonų eurų. 2003 m. ši suma išaugo iki 328 milijonų eurų. Pastarųjų dviejų ketvirčių metu, t. y. nuo 2003 m. birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d. ir nuo 2003 m. spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. įmonė gavo atitinkamai 49 milijonų eurų ir 34 milijonų eurų pelną.
(36)
Iš šių duomenų matyti, kad tuo metu, kai buvo įgyvendinama investicija, „Infineon“ buvo pelninga įmonė, turinti tvirtą finansinę padėtį ir adekvatų nuosavą kapitalą. 2001 m. ir 2002 m. įmonė užregistravo nuostolius, tačiau išsaugojo adekvatų nuosavo kapitalo lygį. 2003 m. pirmame ketvirtyje „Infineon“ užregistravo nuostolį, tačiau kitą ketvirtį vėl dirbo pelningai.
(37)
Remdamasi finansiniais duomenimis, Komisija mano, kad siūloma pagalba nėra gelbėjamoji ar įmonės, turinčios sunkumų, finansinė restruktūrizavimo pagalba - šitaip įmonė buvo vertinama teikiant regioninę pagalbą investicijai.
C. Pareiga pranešti
(38)
141,5 milijono eurų dydžio projekto išlaidos viršija 50 milijonų eurų ribą, nustatytą Tarpsektorinės programos 2.1 punkto i papunktyje. Sukauptas finansinės pagalbos intensyvumas sudaro 29,4 % tinkamų finansuoti investicijos išlaidų, ir tai 50 % viršija teiktinos regioninės pagalbos 32 % ribą. Be to, finansinė pagalba vienai sukurtai arba išsaugotai darbo vietai sudaro daugiau nei 40 000. Taigi šiam projektui taikytinas Tarpsektorinės programos 2 punkte numatytas reikalavimas dėl pareigos pranešti.
(39)
Kalbant apie procesinius aspektus, 2000 m. birželio mėn. Portugalija patvirtino mokesčių paskatas „Infineon Portugal“, o 2001 m. lapkričio mėn. patvirtino paskolą. Tačiau Portugalijos valdžios institucijos pateikė dokumentus, patvirtinančius faktą, kad paskola ir mokesčių paskatos dar neišmokėtos. Taigi Komisija vertino šią pagalbą kaip paskelbtą.
(40)
Kalbant apie pagalbos paskatą, Portugalija pateikė 1999 m. balandžio 9 d.„Siemens“ išsiųstą paraišką Portugalijos valdžios institucijoms, kurioje buvo detaliai išdėstyta numatoma investicija ir prašoma finansinės pagalbos jai įgyvendinti. Šis raštas buvo išsiųstas ne „Infineon Portugal“, o „Siemens“ atstovų, kadangi tuo metu „Infineon“ atskirtoji dalis (spin-off) kitaip nei „Siemens“ Portugalijoje dar nevykdė jokios veiklos. Kadangi projekto darbai buvo pradėti vykdyti po finansinės pagalbos paraiškos pateikimo, Komisija mano, kad čia būta paskatos poveikio.
D. Produktas
(41)
Anot Portugalijos, investicija yra vykdoma DRAM atmintinių gamyboje. DRAM įeina į 32.10 EVRK klasę, į kurią taip pat įeina elektroninių lempų, vamzdžių ir kitų elektroninių komponentų gamyba. Šiuo atveju kalbama apie puslaidininkius, kurie išsaugo dvejetainius duomenis. Puslaidininkiai yra elektroninių komponentų dalis. DRAM priklauso labiausiai paplitusiam puslaidininkinių atmintinių tipui ir yra naudojamos visų pirma asmeniniuose kompiuteriuose ir palyginti pigiuose produktuose.
(42)
DRAM gali būti skirstomos pagal atmintinių talpą (t. y. duomenų kiekį, kuris gali būti saugomas lustuose). Ši talpa priklauso nuo lustų kartos. Produktas greitai technologiškai tobulėja - kas trejus ketverius metus rinkoje atsiranda nauja produkto karta. DRAM taip pat gali būti skirstomos pagal paskirtį (FPM-DRAM, EDO-DRAM, SDRAM arba RDRAM) arba pagal galutinio produkto, į kurį jos yra įmontuojamos, tipą.
(43)
Yra ir kitokių atmintinių lustų rūšių, tokių kaip SRAM, EPROM ir Flash atmintinės. Apskritai jos ir DRAM atlieka skirtingas funkcijas, ir negali būti vertinamos kaip vienas kitą galintys pakeisti produktai.
(44)
DRAM yra pagrindiniai produktai, kurių specifikacijos yra standartizuotos. Taigi ieškant šių produktų galima surasti tą patį DRAM tipą įvairių gamintojų produkcijoje visame pasaulyje. Naujos DRAM kartos konkuruoja su senesnėmis kartomis. Klientų prioritetai renkantis DRAM tipą priklauso nuo jų kainos ir efektyvumo santykio, taip pat nuo galutinio produkto DRAM atmintinių funkcijų.
(45)
Kalbant apie pasiūlą, DRAM atmintinių gamintojai gali pradėti gaminti skirtingos talpos DRAM atmintines, naudodami tą pačią gamybos įrangą, kadangi naudojamos panašios technologijos. Tačiau apskritai nėra lengva persiorientuoti iš vienos DRAM kartos gamybos į kitą, naudojant tą pačią gamybos įrangą.
(46)
Atsižvelgiant į pateiktus svarstymus, DRAM rinka yra laikoma svarbaus produkto rinka (9). Šiai rinkai nėra sukurtas išskirtinis, specifinis EVRK kodas.
(47)
Kalbant apie rinką, pastebima, kad DRAM yra parduodamos pasauliniu mastu, remiantis identiškomis klasifikacijomis ir pardavimo koncepcijomis. Transporto išlaidos yra mažos, ir įžengiant į rinką nesusiduriama su struktūrinėmis kliūtimis. Taigi privalu įvertinti, kad ši rinka yra pasaulinio masto.
E. Vertinimas pagal Tarpsektorinę programą
(48)
Visų pirma Komisija pastebi, kad pagalba atitinka gairių dėl nacionalinės regioninės pagalbos (10) 4.2 punktą, kadangi pagalbos gavėjo įnašas, skirtas investicijos finansavimui, viršija 25 %, neįskaitant jokios pagalbos.
(49)
Komisija, remdamasi Tarpsektorine programa, turi nustatyti maksimalų teiktinos pagalbos intensyvumą (maksimalią regioninės pagalbos ribą), kurį galima patvirtinti atitinkamam projektui ir kuris gali būti teikiamas remiamo regiono įmonei pagal patvirtintą ir paskelbimo metu galiojančią regioninės pagalbos sistemą.
(50)
Vila do Conde yra Grande Porto zonoje - regione, neturinčiame stiprios regioninės ekonominės struktūros, kurio maksimali finansinės pagalbos, skiriamos didelėms įmonėms, riba sudaro 32 % GSE (11).
(51)
Taigi Komisija, norėdama apskaičiuoti maksimalų projektui teiktiną 32 % vertės finansinės pagalbos intensyvumą, privalo įvertinti keletą koreguojančių faktorių, o būtent: konkurencijos koeficientą (T), kapitalo/darbo koeficientą (I) ir poveikio regionui koeficientą (M).
(52)
Komisija pastebi, kad projektas sukurs naujus europinės rinkos, kuriai priklauso ir DRAM rinka, pajėgumus.
(53)
Patvirtinant finansinę pagalbą įmonėms, vykdančioms veiklą sektoriuose, turinčiuose struktūrinių pajėgumų perviršį, ypač rizikuojama iškreipti konkurenciją. Bet koks pajėgumo augimas, kuris nebus atsvertas mažinant pajėgumą kitoje srityje, sukels struktūrinių pajėgumų perviršio problemą. Pagal Tarpsektorinės programos 7.7 punktą, galima konstatuoti struktūrinių pajėgumų perviršį, kai, remiantis penkerių pastarųjų metų vidurkiu, sektoriaus arba subsektoriaus pajėgumas išnaudojamas dviem procentais mažiau nei atitinkamame apdirbamajame pramonės sektoriuje. Laikoma, kad yra susidariusi sunki struktūrinių pajėgumų perviršio situacija, kai nuokrypa nuo apdirbamojo pramonės sektoriaus vidurkio yra daugiau nei penki procentai.
(54)
Pagal Tarpsektorinės programos 3.3 ir 3.4 punktus, esant pakankamai duomenų apie pajėgumo išnaudojimą, Komisija privalės nustatyti konkurencijos koeficientą, patvirtindama arba paneigdama sunkų struktūrinių pajėgumų perviršį atitinkamame sektoriuje arba subsektoriuje. (Sub)sektorius turi priklausyti žemesniam EVRK klasifikacijos segmentavimo lygmeniui.
(55)
EVRK klasė, atitinkanti DRAM gamybą, yra 32.10, į kur yra įtraukti visi elektroninių komponentų tipai. Įvertinant pajėgumą 32.10 EVRK klasės lygmenyje, DRAM rinkos situacija nėra tinkamai atspindima, kadangi DRAM sudaro tik mažą šios EVRK klasės dalį. Taigi Komisija mano, kad vertinant konkurencijos koeficientą pajėgumo nagrinėjimas nėra taikytinas.
(56)
Pagal Tarpsektorinės programos 3.4 punktą, nesant pakankamai duomenų apie pajėgumo išnaudojimą, Komisija atsižvelgs į tai, ar investicija nėra vykdoma nuosmukį patiriančioje rinkoje. Laikoma, kad rinkos nuosmukis patiriamas, kai vidutinis metinis vartojimo augimo tempas yra reikšmingai, t. y. daugiau nei 10 %, mažesnis už metinį atitinkamos EEE apdirbamosios pramonės augimo tempo vidurkį, išskyrus atvejį, kai produkto vartojimo santykinio augimo tempas ryškiai didėja. Laikoma, kad rinka patiria absoliutų nuosmukį, kai vidutinis metinis vartojimo augimo tempas per pastaruosius penkerius metus būna neigiamas.
(57)
Kaip jau buvo minėta, DRAM rinka yra laikoma svarbaus produkto rinka, kadangi galimybė DRAM pakeisti kitais lustais, naudojamais atmintinėms, yra labai ribota. DRAM yra prekiaujama pasauliniu mastu, todėl reikia pripažinti, kad atitinkama rinka yra pasaulinio masto.
(58)
Komisija primena, kad, anot Portugalijos, „Infineon“ užima 3,5 % puslaidininkių rinkos ir 12,8 % DRAM atmintinių rinkos (2002 m. duomenys). Remdamasi 2003 m. duomenimis, Portugalija įvertino „Infineon“ užimamą 17,1 %. Taigi šiuo atveju pagalbos gavėjo užimama DRAM atmintinių pasaulinės rinkos dalis taip pat ir po investicijos įgyvendinimo, neviršija 40 %.
(59)
Kaip reikalaujama Tarpsektorinėje programoje, Portugalija pateikė pastarųjų penkerių metų duomenis apie DRAM vartojimo augimo tempą. Portugalija sutinka atsižvelgti į Komisijos sprendime C86/2001 - Vokietija, „Infineon Technologies“ SC 300 GmbH & Co. KG panaudotus 1995-2000 laikotarpio duomenis. Tačiau, kai atsiras nauji 2001-2002 m. duomenys, turės būti remiamasi šiais.
(60)
Portugalija pabrėžė, kad, analizuodama vartojimo raidą, Komisija turėtų įvertinti ne šešerių, o penkerių metų laikotarpį, t. y. nuo 1998 m. iki 2002 m. Tarpsektorinėje programoje nurodoma naudoti paskutinių penkerių metų vidutinį metinį augimo tempą. Todėl Komisijoje yra nusistovėjusi tvarka analizuoti šešerių metų vartojimo duomenis ir skaičiuoti penkis augimo tempus (12). Komisija mano, kad pagal Tarpsektorinės programos 3.3 punktą svarstomu atveju yra naudotinas 1997-2002 m. laikotarpis.
(61)
Svarbūs DRAM atmintinių vartojimą 1997-2002 m. laikotarpiu apibūdinantys duomenys pateikiami lentelėje (13).
4 lentelė
(milijonais eurų)
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Metinis vidutinis augimas
17 594
12 514
19 431
31 285
12 453
16 179
- 1,66 %
(62)
Iš šių duomenų matyti, kad 1997-2002 m. laikotarpiu vidutinis vartojimo augimo tempas DRAM rinkoje buvo - 1,66 %. Metinis vidutinis DRAM atmintinių vartojimo augimo tempas ankstesniu laikotarpiu, t. y. nuo 1996 iki 2001 m., taip pat buvo neigiamas (- 9,13 %). Tačiau jei būtų buvęs vertinamas 1998-2002 m. laikotarpis (pagal Portugalijos valdžios institucijų prašymą), šie svarbūs augimo duomenys būtų buvę teigiami (6,63 %).
(63)
DRAM rinka yra labai cikliška, jai būdingi stiprūs švytavimai. Pastebimi ryškūs vidutinio metinio vartojimo augimo tempo skirtumai vertinamu laikotarpiu. Šie svyravimai didžiąja dalimi vyksta dėl ypač nepastovių kainų. Šio nepastovumo priežastis yra palyginti aukšti neatlyginami kaštai ir maži ribiniai kaštai DRAM gamybos kaštai. Taigi kainos gali skirtis labai stipriai, kadangi DRAM atmintinių gamyba gali būti rentabili, jeigu būtų užtikrinamas ribinių kaštų padengimas. Šiuo būdu vartojimo raidos analizė, vertinant tik sandorių vertę, neleidžia adekvačiai įvertinti DRAM rinkos.
(64)
Komisija taip pat pripažįsta, kad šiuo specifiniu atveju informacija apie vartojimą, išreikštą sandorių verte, neleidžia susidaryti išsamaus, visapusiškai rinkos situaciją atspindinčio vaizdo. Kaip buvo pabrėžta Portugalijos valdžios institucijų, vartojimo sandorių vertės buvo stipriai paveiktos trikdžio, sukelto rinkoje pasirodžius Korėjos gamintojo „Hynix“ subsidijuotoms importo prekėms. Tyrime, po kurio Korėjos gamintojo „Hynix“ DRAM atmintinėms buvo įvestas išlyginamasis mokestis, tarp kita ko buvo nustatyta, kad šis subsidijuojamas importavimas sukėlė dramatišką DRAM kainų kritimą Europos Sąjungoje 1998-2001 m. ir ypač 2001 m., kai „Hynix“ produktų importo kainos sumažėjo 76 % (14). Kadangi buvo prieita prie išvados, kad subsidijuotas importas iš esmės kenkė Europos Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į „Hynix“ gautų subsidijų dydį, „Hynix“ gaminamų DRAM importui buvo įvestas 34,8 % išlyginamasis mokestis.
(65)
Vidutinių DRAM pardavimo kainų raida pasaulinėje rinkoje per tam tikrą laikotarpį yra pateikiama lentelėje (15).
5 lentelė
(JAV doleriais)
1997 m.
1998 m.
1999 m.
2000 m.
2001 m.
2002 m.
6,08
4,19
6,37
7,85
2,75
3,65
Augimas
- 31,1 %
52,1 %
23,3 %
- 65,0 %
32,5 %
Iš šių duomenų aiškiai matyti, kad 2001 m. DRAM kainos pasaulinėje rinkoje sumažėjo 65 % ir tik iš dalies pakilo 2002 m. Atsižvelgdama į šiuos faktus, Komisija mano, kad 2001 m. ir kiek mažiau 2002 m. vartojimo sandorių vertės buvo neigiamai paveiktos nepaprastai žemų kainų, kurios krito dėl subsidijuojamų „Hynix“ pardavimų.
(66)
Dėl išvardytų priežasčių Komisija ištyrė kitą jos dispozicijoje esančią informaciją, kad atliktų patikimesnę ir išsamesnę rinkos analizę. Pasaulinės DRAM rinkos plėtra taip pat gali būti vertinama atsižvelgiant į apimtis. Du svarbesni ir paprastai naudojami apimties matai, yra tiekimo vienetai ir Megabaitai. DRAM pasaulinės rinkos plėtra atitinkamu laikotarpiu, išreikšta šiais vienetais, yra pateikta tolesnėse lentelėse (15).
6 lentelė
Tiekimo vienetai
(vertės pateiktos milijonais vienetų)
1997 m.
1998 m.
1999 m.
2000 m.
2001 m.
2002 m.
Vidutinis metinis augimas
3 236
3 668
3 636
4 020
4 227
4 247
5,59 %
7 lentelė
Megabaitai
(vertės pateiktos milijonais megabaitų)
1997 m.
1998 m.
1999 m.
2000 m.
2001 m.
2002 m.
Vidutinis metinis augimas
5 289
10 814
19 367
31 919
52 583
73 277
69,17 %
Iš pateiktų duomenų matyti, kad tam tikru laikotarpiu DRAM rinkos apimtys intensyviai augo. Būtina pabrėžti, kad rinkos augimo tempas nuo 2000 m. iki 2001 m. (5,1 % skaičiuojant vienetais ir 64,7 % skaičiuojant Megabaitais) yra lyginamas su vidutiniu metiniu viso laikotarpio augimo tempu. Šis faktas duoda pagrindą teigti, kad 2001 m. konstatuota ypač maža vartojimo sandorių vertė yra iš esmės paaiškinama ypatingu kainų kritimu tais metais. Kaip jau buvo Komisijos ir Tarybos pripažinta dviejuose minėtuose reglamentuose (žr. 11 išnašą), šis kainos kritimas atsirado dėl importo, subsidijuoto iš Korėjos biudžeto.
(67)
Kartu analizuojant tris minėtus indikatorius (sandorių vertę, vertę, skaičiuojamą vienetais, ir vertę, skaičiuojamą Megabaitais), matyti, kad per atitinkamą laikotarpį DRAM rinka nenutrūkstamai augo, išskyrus 2001 m., kai rinka buvo paveikta išskirtinio trikdžio, sukėlusio ypač didelį kainų kritimą.
(68)
Komisija taip pat ieškojo informacijos apie DRAM rinkos perspektyvas. Pagal naujausias „World Semiconductor Trade Statistics“ prognozes (žr. toliau pateikiamą lentelę), vidutinis metinis pasaulinės puslaidininkių rinkos augimo tempas 2003-2005 m. laikotarpiu sudarys 15,4 %. Atmintinių segmento perspektyvos (įskaitant SRAM, DRAM ir pastovias atmintines) yra taip pat palankios. Planuojama, kad 2003-2005 m. laikotarpiu vidutinis metinis pasaulinės atmintinių rinkos augimo tempas sieks 21,6 %.
8 lentelė
(milijonais JAV dolerių)
2003 m.
2004 m.
2005 m.
Puslaidininkiai
160 711
191 861
216 051
Augimas %
14,2 %
19,4 %
12,6 %
Atmintinės
31 712
40 912
48 522
Augimas %
17,3 %
29,0 %
18,6 %
(69)
Kitas nepriklausomas šaltinis („Gartner Dataquest“) taip pat tvirtina, kad DRAM rinkos perspektyvos yra ypač palankios.
9 lentelė
(vertės pateiktos atitinkamai milijonais JAV dolerių, milijonais vienetų ir milijonais megabaitų)
2003
2004
2005
Sandorių vertė
18 095
26 647
36 000
Augimas %
16,9 %
47,3 %
35,1 %
Tiekimo vienetai
4 810
5 584
5 855
Augimas %
13,3 %
16,1 %
4,9 %
Megabaitai
112 426
170 036
262 690
Augimas %
53,4 %
51,2 %
54,5 %
(70)
Pateikti sandorių verte išreikštų duomenų analizės rezultatai reiškia, kad DRAM rinka tam tikru laikotarpiu patyrė absoliutų nuosmukį. Tačiau rinkos, apibūdinamos sandorių apimtimi (tiekimo vienetais ir megabaitais), analizė leidžia padaryti išvadą, kad rinka augo didesniu greičiu nei atitinkama EEE apdirbamoji pramonė. Yra akivaizdu, kad 2001 m. ir kiek mažiau 2002 m. Korėjos subsidijuotas DRAM importas turėjo neigiamą įtaką pasaulinėms kainoms ir rinkos vertei. Atsižvelgdama į šią išskirtinę rinkos situaciją, Komisija mano, kad šiuo specifiniu atveju statistiniai duomenys, išreikšti apimtimis, galbūt tiksliau atskleidžia rinkos plėtrą atitinkamu laikotarpiu. Tačiau duomenys, išreikšti megabaitais, gali būti stipriai veikiami pramoninių technologijų progreso (DRAM vertės augimas, išreikštas bitais). Dėl tos priežasties Komisija mano, kad nagrinėjamu atveju rinkos plėtra yra geriau įvertinama, remiantis duomenimis, išreikštais tiekimo vienetais, ir nusprendė, kad 5,59 % yra apgalvotas ir priimtinas vidutinis DRAM rinkos augimo tempo per atitinkamą laikotarpį įvertinimas.
(71)
Kaip buvo minėta, remiantis Tarpsektorine programa, laikoma, kad rinka patiria nuosmukį, kai per tam tikrą laikotarpį vidutinis metinis produkto vartojimo augimo tempas būna žymiai, t. y. daugiau nei 10 %, mažesnis už metinį atitinkamos EEE apdirbamosios pramonės augimo tempo vidurkį. 1997-2002 m. laikotarpiu EEE apdirbamosios pramonės augimo tempas siekė vidutiniškai 4,84 %. Kadangi vidutinis metinis DRAM rinkos augimo tempas atitinkamu laikotarpiu viršija šį lygmenį, Komisija laiko, kad DRAM rinka nepatyrė nuosmukio, ir konkurencijos veiksnys yra lygus 1.
(72)
Pagaliau Komisija pastebi, kad šiuo metu vykdomas tyrimas dėl įmonės „Infineon“ tariamo dalyvavimo DRAM sektoriaus kartelyje (…). Komisija taip pat turi informacijos, kad „Infineon“ bylinėjasi dėl tariamo patentinių teisių Jungtinėse Amerikos Valstijose pažeidimo. Ypač pirmas faktas gali daryti poveikį pateiktai rinkos analizei. Tačiau apie nė vieną iš šių procedūrų dar nebuvo pateikta galutinių išvadų, ir šioje stadijoje yra neįmanoma įvertinti galimo poveikio rinkai. Komisija primena Portugalijos valdžios institucijoms, kad tuo atveju, jei informacija, pagal kurią buvo padarytos išvados, remiantis procedūros Reglamento (16) 9 straipsniu, pasirodytų neteisinga arba jei dėl minėtų procedūrų vėliau būtų padaryta išvada, kad tariamų įstatymų pažeidimų poveikis pagal konkurencijos įstatymą buvo nežymus, Komisija pasilieka sau visą teisę, remdamasi nauja analize, iš naujo įvertinti rinkos situaciją, ir, jeigu būtina, atšaukti šį sprendimą.
(73)
Padidinto kapitalo intensyvumo projektams Tarpsektorinėje programoje yra nustatytas kapitalo/ darbo koeficientas, naudojamas maksimaliam intensyvumui nustatyti, teikiant pirmenybę projektams, kurie, sukurdami didesnį skaičių naujų darbo vietų, efektyviai mažina bedarbystę. Šis kriterijus taip pat įvertina galimą iškreipiantį finansinės pagalbos poveikį galutinio produkto kainai.
(74)
Remiantis Portugalijos informacija, projekto metu buvo tiesiogiai sukurtos 264 darbo vietos. Jos suskirstytos ir pateikiamos lentelėje.
10 lentelė
Sfera
Tiesioginės darbo vietos
Montavimas
131
Testavimas
116
IT
11
Kokybės kontrolė
6
Iš viso
264
(75)
Tačiau Portugalija aiškina, kad tuo pat metu buvo panaikinta 12 darbo vietų. Vadinasi, Portugalijos nuomone, efektyvus betarpiškai projekto sukurtų darbo vietų skaičius yra 252.
(76)
Komisija teigia, jog šios 252 darbo vietos gali būti laikomos sukurtos tiesiogiai dėl investicijų, kadangi kalbama apie priimtinus duomenis, atitinkančius pajėgumo padidinimą 150 %.
(77)
Be to, Portugalija pareiškia, kad visos egzistuojančios „Infineon Portugal“ darbo vietos (596 darbo vietos) buvo išsaugotos tik dėl investicijos. Pasak Portugalijos, „Infineon“ grupė sutelkė savo galutinės gamybos (back-end) veiklą Portugalijoje ir Malaizijoje. Jeigu investicinis projektas nebūtų buvęs vykdomas Portugalijoje, „Infineon“ grupė būtų perkėlusi visą savo galutinės gamybos (back-end) veiklą į Malaiziją, ir dėl to būtų prarastos visos darbo vietos Portugalijoje. Tai įrodo šie dokumentai:
a)
Portugalija pateikė dokumentus, patvirtinančius, kad apskaičiuotos Portugalijoje esančių įrenginių perkėlimo į Malaiziją išlaidos, atsižvelgiant į įrangos transportavimo sąnaudas, darbuotojų darbo apmokėjimą, valstybės subsidijos grąžinimą ir kapitalo pelną, gautą iš žemės ir pastatų pardavimo, būtų ganėtinai mažos;
b)
gamybos kaštai Malaizijoje yra daug mažesni nei Portugalijoje. Dauguma galutinės gamybos (back-end) veiklos įmonių yra įsikūrusios Pietryčių Azijoje, kadangi šis regionas sudaro palankesnes investicijų sąlygas - mažesnį darbo užmokestį (jis sudaro apie 50 % Portugalijos darbo jėgos kaštų), lankstesnę darbo rinką, kvalifikuotų darbuotojų pasiūlą, mažesnes apmokymo išlaidas, mažesnes viešųjų paslaugų (elektros energijos, vandens, dujų) kainas, mažesnes žemės ir statybų kainas, patogią geografinę padėtį klientų atžvilgiu, tiekėjų gausą, lankstesnę subsidijų teikimo politiką, palankesnius mokesčius ir ne tokius griežtus aplinkosaugos reikalavimus;
c)
dRAM atmintinių gamintoja („TI/Samsung“), įdarbinusi 740 darbuotojų, nutraukė savo veiklą Portugalijoje anksčiau, nei „Infineon“ įkūrė padalinį šiame regione. „Infineon“ nedelsdama įdarbino 100 šių darbuotojų. Šiuo metu Portugalijoje nėra jokios kitos DRAM sektoriaus įmonės, galinčios įdarbinti „Infineon“ darbuotojus;
d)
prieš įgyvendinant investiciją, dauguma „Infineon“ darbuotojų tiesiogiai arba netiesiogiai dalyvavo gamybos procese (suskaičiuotos 489 darbo vietos, įskaitant gamybos linijas, tyrinėjimą, kokybės kontrolę, ir kt.). Į gamybą daugiausiai įdarbinti žemos kvalifikacijos darbuotojai, kai kurie iš jų yra senyvo amžiaus (ypač buvę „TI/Samsung“ darbuotojai), jiems reikalingas intensyvus specialusis apmokymas (didžiausias dėmesys skiriamas apmokymui dirbti su naudojama įranga). Todėl logiška manyti, kad jų galimybės įsidarbinti yra gana ribotos;
e)
investicijos įgyvendinimo metu planuojant gaminti didesnio atminties talpumo DRAM atmintines ir diegti naują produktą (board on chip) daugiausiai dėmesio reikėjo skirti mokymams;
f)
po investicijos ankstesnių produktų (16 Mb ir 64 Mb lustų) gamyba buvo nutraukta. Dabar yra gaminami tik nauji didesnio atminties talpumo lustai.
(78)
Komisija padarė išvadą, kad, ko gero, jei investicija nebūtų buvus įgyvendinta, veikla Portugalijoje būtų nutrūkusi.
(79)
Taigi Komisija mano, kad investicija išsaugo 596 esamas ir papildomai sukuria 252 darbo vietas, taip iš viso susidaro 848 darbo vietos. 141 036 103 eurų vertės tinkamos finansuoti investicijos, kuri sukurs ir išlaikys 848 darbo vietas, kapitalo / darbo koeficientas atitinka santykį, lygų 166 316 eurų vienai darbo vietai. Dėl tos priežasties koeficientas „I“, nustatantis maksimalų pagalbos intensyvumą, yra lygus 1.
(80)
Poveikio regionui koeficientas remiasi naujos subsidijuotos investicijos nauda remiamo regiono ekonomikai. Komisija laikosi nuomonės, kad užimtumo kūrimas gali būti laikomas projekto įnašo į regiono vystymąsi rodikliu. Intensyvi finansinė investicija gali netiesiogiai sukurti reikšmingą darbo vietų skaičių atitinkamame remiame regione ir remiamuose kaimyniniuose regionuose. Šiuo atveju užimtumo kūrimas yra susijęs su projekto tiesiogiai sukurtomis darbo vietomis, su tiekėjų ir tiesioginių klientų sukurtomis darbo vietomis, atsiradusiomis dėl subsidijuotos investicijos.
(81)
Pasak Portugalijos, projektas regione netiesiogiai sukūrė 30 darbo vietų. Šios netiesioginės darbo vietos buvo sukurtos vietinių įrangos tiekėjų ir paslaugų teikėjų. Kadangi kalbama apie nedidelį, lyginant su investicijos dydžiu, skaičių, Komisija mano, kad duomenys yra teisingi. Be to, netgi neatsižvelgiant į netiesiogiai sukurtas darbo vietas, tai neturėtų jokio poveikio regionui koeficientui. Todėl Komisija nustatė, kad poveikio regionui koeficientas („M“) yra lygus 1.
(82)
Atsižvelgiant į tai, kas buvo aptarta, maksimalus teiktinos pagalbos intensyvumas yra apskaičiuojamas tokiu būdu: 32 % × 1 × 1 × 1 = 32 % neto. Planuojama 41 504 299 eurų vertės finansinė pagalba, atitinkanti 29,4 % grynosios pagalbos intensyvumo, kurią Portugalija ketina suteikti „Infineon Portugal“ investicijai Vila do Conde, yra žemiau maksimalaus teiktinos pagalbos intensyvumo, apskaičiuoto remiantis Tarpsektorine programa.
(83)
Kaip ir kitų subsidijuojamų projektų, patvirtintų Tarpsektorinėje programoje, atveju Komisija reikalauja, kad į kiekvieną sutartį dėl atitinkamų valstybės narės valdžios institucijų finansinės pagalbos teikimo pagalbos gavėjui būtų įtraukta nuostata dėl šios finansinės pagalbos grąžinimo sutarties įsipareigojimų nevykdymo atveju, arba joje turi būti nurodyta, kad paskutinis žymus finansinės pagalbos dalies išmokėjimas (pvz. 25 %) bus vykdomas tik tuo atveju, jei pagalbos gavėjas įrodys valstybei narei, kad projekto vykdymas atitinka Komisijos sprendimą, ir jei pastaroji, remdamasi valstybių narių pateikta informacija apie projekto vykdymą, per 60 darbo dienų pareikš pritarimą arba nepareikš prieštaravimo dėl galutinio finansinės pagalbos išmokėjimo.
(84)
Komisija pastebi, kad investicija buvo užbaigta neseniai - dar neišmokėjus investicijai skirtos finansinės pagalbos ir laukiant jos sprendimo. Remiantis Portugalija, investicija buvo įvykdyta taip, kaip buvo numatyta. Sukurtų darbo vietų skaičius ir bendras investicijos dydis visiškai atitinka minėtus duomenis.
(85)
Todėl Komisija mano, kad Portugalija įvykdė savo įsipareigojimus pagal Tarpsektorinės programos 6 punktą.
VI. IŠVADA
(86)
Atsižvelgdama į pateiktus svarstymus, Komisija padarė išvadą, kad pasiūlytos finansinės pagalbos dydis tenkina būtinas sąlygas, kad būtų laikomas neprieštaraujantis bendrajai rinkai,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Tokio dydžio valstybės pagalba - grynoji subsidija, kurią Portugalija ketina suteikti „Infineon Technologies, Portugal, SA“, atitinka būtinas sąlygas, kad būtų laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai. 41 504 299 eurų dydžio valstybės pagalbos, atitinkančios grynąją subsidiją, įgyvendinimas, remiantis šiuo metu turimais faktais, yra patvirtinamas.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.
Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 16 d.