Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1576/89
1989 m. gegužės 29 d.
nustatantis bendrąsias spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo ir pateikimo taisykles
EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,
atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 ir 100a straipsnius,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],
bendradarbiaudama su Europos Parlamentu [2],
atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3],
kadangi šiuo metu nėra konkrečių Bendrijos nuostatų, reglamentuojančių spiritinius gėrimus, visų pirma tų produktų apibrėžimą ir reikalavimus dėl jų apibūdinimo bei pateikimo; kadangi šie produktai yra ekonomiškai svarbūs, būtina nustatyti bendrąsias nuostatas, siekiant palengvinti bendrosios rinkos veikimą;
kadangi spiritiniai gėrimai sudaro svarbią pardavimo rinką Bendrijos žemės ūkiui; kadangi ši pardavimo rinka susidarė daugiausia dėl šių produktų reputacijos visoje Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje; kadangi šią reputaciją galima paaiškinti tradicinių produktų kokybe; kadangi būtina išlaikyti minimų produktų tam tikrą kokybės standartą, siekiant išsaugoti šią pardavimo rinką; kadangi reikia imtis atitinkamų priemonių kokybės standartui išlaikyti, apibrėžiant šiuos produktus ir atsižvelgiant į tradicinius metodus, kuriais yra pagrįsta jų reputacija; kadangi tokiu būdu nustatytos sąlygos turi būti taikomos tik tos pačios kokybės produktams kaip ir tradiciniai produktai, siekiant išvengti jų nuvertinimo;
kadangi Bendrijos taisyklėse turi būti numatytos tam tikros teritorijos, kuriose išimties tvarka gali būti nurodytos kai kurios šalys, kai tose teritorijose leidžiama naudoti atitinkamas geografines nuorodas su sąlyga, kad gamybos etapai, kurių metu produktas įgyja savo charakteristikas ir galutines savybes, būtų vykdomi minimoje geografinėje vietovėje; kadangi tokiu būdu suteikiant minėtiems gamintojams išimtines teises, Bendrijos taisyklės užtikrintų, kad minėtos nuorodos toliau nurodys provenenciją ir neleis joms tapti viešąja nuosavybe ir bendriniais terminais; kadangi minėtų nuorodų funkcija yra taip pat informuoti vartotoją apie gaminių provenenciją, kurią apibūdina naudojamos žaliavos arba specialūs jų gamyboje taikomi procesai;
kadangi paprasčiausias ir įprastas būdas informuoti vartotoją yra pateikti tam tikrą informaciją etiketėje; kadangi spiritinių gėrimų ženklinimą reglamentuoja bendrosios taisyklės, išdėstytos 1978 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvoje 79/112/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su galutiniam vartotojui skirtų maisto produktų ženklinimu etiketėmis, pateikimu bei reklamavimu, derinimo [4], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 86/197/EEB [5]; kadangi, atsižvelgiant į minimų produktų pobūdį ir siekiant pateikti vartotojui išsamesnę informaciją, be bendrųjų taisyklių turėtų būti priimtos ir konkrečios nuostatos ir kadangi produktų, skirtų žmonėms vartoti, apibrėžime būtinai reikia įtraukti sąvokas dėl brandinimo ir minimalios alkoholio koncentracijos;
kadangi remiantis Direktyva 79/112/EEB reikalaujama etiketėje išspausdinti tam tikrą informaciją, tačiau joje trūksta aiškumo dėl pagaminimo vietos; kadangi ši sąvoka yra ypač svarbi gėrimų sektoriuje, nes vartotojas dažnai sieja minimus gėrimus su jų pagaminimo vieta; kadangi, jei šis rodiklis nenurodytas, vartotojui gali susidaryti įspūdis, kad kilmė nurodyta klaidingai; kadangi šio pavojaus galima išvengti, nustatant, kad kai kuriais atvejais yra privaloma nurodyti pagaminimo vietą etiketėse;
kadangi kai kuriais atvejais būtina išdėstyti papildomus reikalavimus; kadangi, visų pirma jei naudojamas etilo alkoholis, turi būti reikalaujama, kad jis būtų pagamintas iš žemės ūkio produktų, kaip įprasta Bendrijoje, siekiant ir toliau užtikrinti svarbią pardavimo rinką pagrindiniams žemės ūkio produktams;
kadangi 1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 80/778/EEB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės [6] ir 1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 80/777/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su natūralaus mineralinio vandens naudojimu ir prekyba, suderinimo [7], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Ispanijos ir Portugalijos stojimo aktu, pateikia vandens, kuris gali būti naudojamas maisto produktuose, charakteristikas; kadangi į tai turėtų būti pateikta nuoroda;
kadangi 1988 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis, suderinimo [8], pateikia įvairių terminų, susijusių su aromatinimu, apibrėžimus; kadangi ta pati terminija turi būti vartojama šiame reglamente;
kadangi turėtų būti priimtos konkrečios nuostatos dėl importuotų spiritinių gėrimų apibūdinimo ir pateikimo, atsižvelgiant į Bendrijos įsipareigojimus trečiųjų šalių atžvilgiu;
kadangi, siekiant apginti Bendrijos produktų reputaciją pasaulinėje rinkoje, tos pačios taisyklės turėtų būti taikomos ir eksportuojamiems produktams, išskyrus tuos atvejus, kai yra priešingų nuostatų, atsižvelgiant į tradicinius būdus ir metodus;
kadangi rekomenduojama veikti pagal reglamentą, kad minimos priemonės būtų įgyvendintos vienodai ir vienu metu;
kadangi siekiant supaprastinti ir pagreitinti procedūrą, Komisijai turėtų būti patikėta patvirtinti techninio pobūdžio įgyvendinimo priemones; kadangi tam būtina numatyti glaudaus valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo vykdomajame komitete tvarka;
kadangi pereinamojo laikotarpio priemonės yra būtinos, kad būtų lengviau įgyvendinti sistemos pertvarkymus, kuriuos įveda šis reglamentas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Šis reglamentas nustato bendrąsias spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo ir pateikimo taisykles.
2. Šiame reglamente spiritiniai gėrimai - tai alkoholiniai skysčiai, kurie:
- skirti žmonėms vartoti,
- pasižymi tam tikromis juslinėmis savybėmis ir kurių alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 15 tūrio proc., išskyrus produktus, išvardytus III priedo 1 punkte, ir
- gaminami
- tiesiogiai distiliuojant natūralius fermentuotus produktus, kurie gali būti su kvapiosiomis medžiagomis arba be jų, ir (arba) maceruojant augalinės kilmės medžiagas ir (arba) pridedant kvapiųjų medžiagų, cukraus ar kitokių saldinimo medžiagų, išvardytų 3 dalies a punkte, ir (arba) kitokių žemės ūkio produktų į žemės ūkio kilmės etilo alkoholį ir (arba) žemės ūkio kilmės distiliatą, ir (arba) spiritą, apibrėžtą šiame reglamente,
- arba sumaišant spiritinį gėrimą su:
- vienu ar keliais kitais spiritiniais gėrimais,
- žemės ūkio kilmės etilo alkoholiu, žemės ūkio kilmės distiliatu arba spiritu,
- vienu ar keliais alkoholiniais gėrimais,
- vienu ar keliais gėrimais.
Tačiau gėrimai, priskiriami KN kodams 220300, 2204, 2205, 220600 ir 2207, nėra spiritiniai gėrimai.
3. Preliminarūs apibrėžimai
Šiame reglamente toliau išvardyti terminai reiškia:
a) saldinimas:
vieno ar kelių išvardytų produktų panaudojimas ruošiant spiritinius gėrimus:
pusiau baltas cukrus, baltas cukrus, rafinuotas baltas cukrus, dekstrozė, fruktozė, gliukozės sirupas, skystas cukrus, invertuotas skystas cukrus, invertuoto cukraus sirupas, rektifikuota koncentruota vynuogių misa, koncentruota vynuogių misa, šviežia vynuogių misa, degintas cukrus, medus, saldžiavaisio pupmedžio sirupas arba kitos natūralios angliavandenių medžiagos, turinčios panašų poveikį kaip ir minėtieji produktai.
"Degintas cukrus" - tai produktas, gautas reguliuojamu būdu kaitinant vien tik sacharozę, be šarmų, mineralinių rūgščių ar kitokių cheminių priedų;
b) sumaišymas:
dviejų ar daugiau skirtingų gėrimų sumaišymas, siekiant gauti naują gėrimą;
c) alkoholio įpylimas:
žemės ūkio kilmės etilo alkoholio įpylimas į spiritinį gėrimą;
d) derinimas:
dviejų ar daugiau gėrimų, kurie priklauso tai pačiai kategorijai ir skiriasi vienas nuo kito tiktai nereikšmingais sudėties ypatumais, kuriuos nulemia vienas ar daugiau toliau išvardytų veiksnių, sumaišymas:
- gėrimo paruošimo būdai,
- naudoti distiliatoriai,
- brandinimo ar išlaikymo laikotarpis,
- geografinė gamybos vietovė.
Taip pagamintas spiritinis gėrimas priklauso tai pačiai kategorijai, kaip jam pagaminti panaudoti pirminiai spiritiniai gėrimai prieš derinimą;
e) brandinimas arba išlaikymas:
procesas, kurio metu leidžiama vykti natūralioms tam tikroms reakcijoms, laikant spiritinį gėrimą atitinkamose talpyklose ir tokiu būdu siekiant suteikti jam naujų juslinių savybių;
f) aromatinimas:
vienos ar kelių kvapiųjų medžiagų, apibrėžtų Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies a punkte, naudojimas gaminant spiritinius gėrimus;
g) dažymas:
vieno ar kelių dažiklių panaudojimas gaminant spiritinius gėrimus;
h) žemės ūkio kilmės etilo alkoholis:
etilo alkoholis, atitinkantis šio reglamento I priede nurodytus rodiklius ir gautas distiliavimo būdu iš alkoholinio rauginimo būdu fermentuotų žemės ūkio produktų, išvardytų Sutarties II priede, išskyrus spiritinius gėrimus, apibrėžtus 2 dalyje. Jei daroma nuoroda į panaudotą žaliavą, etilo alkoholis turi būti pagamintas vien tik iš tos žaliavos;
i) žemės ūkio kilmės distiliatas:
alkoholinis skystis, gautas distiliavimo būdu iš alkoholinio rauginimo būdu fermentuotų žemės ūkio produktų, išvardytų Sutarties II priede, tačiau neturintis etilo alkoholio savybių, kurios yra nurodytos h punkte, arba spiritinio gėrimo savybių, bet išlaikęs naudotų žaliavų aromatą ir skonį. Jei daroma nuoroda į panaudotą žaliavą, distiliatas turi būti pagamintas vien tik iš tos žaliavos;
j) alkoholio koncentracija tūrio proc.:
gryno alkoholio, esančio tame produkte esant 20 °C, tūrio santykis su visu to gaminio tūriu, esant tai pačiai temperatūrai;
k) lakiųjų medžiagų kiekis:
lakiųjų medžiagų koncentracija spiritiniame gėrime, pagamintame vien tik distiliavimo būdu. Lakiosioms medžiagoms priskiriamos tik iš panaudotų žaliavų distiliavimo arba perdistiliavimo metu į produktą patenkančios medžiagos, išskyrus etilo ir metilo alkoholį;
l) pagaminimo vieta:
vieta arba regionas, kuriame įvyko gatavo produkto gamybos proceso etapas, suteikiantis spiritiniam gėrimui jo pobūdį ir pagrindines galutines savybes;
m) spiritinių gėrimų kategorija: visi spiritiniai gėrimai, turintys tą patį apibrėžimą.
4. Įvairių spiritinių gėrimų kategorijų apibrėžimai
Šiame reglamente toliau išvardyti terminai reiškia:
a) romas:
1) spiritinis gėrimas, pagamintas išimtinai alkoholinio rauginimo ir distiliavimo būdu iš melasos ar sirupo, gauto cukranendrių cukraus gamybos metu, arba iš pačių cukranendrių syvų ir distiliuotas iki alkoholio koncentracijos, ne didesnės kaip 96 tūrio proc., kad distiliatas turėtų išskirtines romui būdingas juslines savybes;
2) spiritas, pagamintas išimtinai alkoholinio rauginimo ir distiliavimo iš cukranendrių syvų ir pasižymintis romui būdingomis aromato savybėmis, kuriame lakiųjų medžiagų kiekis yra ne mažesnis kaip 2,25 g/dm3 absoliutaus alkoholio. Šis spiritas gali būti parduodamas pažymėtas žodžiu "žemės ūkio", apibūdinančiu nuorodą "romas", taip pat įrašant Prancūzijos užsienio departamentų geografines nuorodas, išvardytas II priede;
b) whisky arba whiskey:
spiritinis gėrimas, kuris gaunamas distiliuojant grūdų mentalą:
- apcukrintą salykle esančia amilaze ir kitais natūraliais fermentais arba be jų,
- suraugintą mielėmis,
- distiliuotą iki ne didesnės kaip 94,8 tūrio proc. alkoholio koncentracijos, kad distiliatas išlaikytų naudotų žaliavų aromatą ir skonį,
ir brandinamas ne mažiau kaip trejus metus medinėse statinėse, kurių talpa neviršija 700 litrų;
c) grūdų spiritas:
1) spiritinis gėrimas, pagamintas distiliuojant suraugintą grūdų mentalą ir kuriam yra būdingos naudotų žaliavų suteiktos juslinės savybės;
"Grūdų spiritas" gali būti pakeistas žodžiais Korn arba Kornbrand, jei jis yra pagamintas Vokietijoje arba tuose Bendrijos regionuose, kuriuose vokiečių kalba yra viena iš oficialių kalbų, su sąlyga, kad gėrimas tradiciškai gaminamas šiuose regionuose ir grūdų spiritas gaunamas nenaudojant jokių priedų:
- arba vien tiktai distiliuojant raugintą neskaldytų kviečių, miežių, avižų, rugių ar grikių grūdų mentalą su visomis grūdų sudedamosiomis dalimis,
- arba perdistiliuojant distiliatą, gautą pagal pirmą pastraipą;
2) grūdų spiritas, kuris vadinamas terminu "grūdų brandy", turi būti pagamintas distiliuojant raugintą grūdų mentalą iki ne didesnės kaip 95 tūrio proc. alkoholio koncentracijos ir pasižymėti panaudotų žaliavų suteiktomis juslinėmis savybėmis;
d) vyno spiritas:
spiritinis gėrimas
- gaminamas distiliuojant vyną arba vyną, spirituotą distiliavimui, iki ne didesnė kaip 86 tūrio proc. alkoholio koncentracijos, arba perdistiliuojant vyno distiliatą iki ne didesnės kaip 86 tūrio proc. alkoholio koncentracijos,
- lakiųjų medžiagų kiekis turi būti ne mažesnis kaip 1,25 g/dm3 absoliutaus alkoholio,
- metilo alkoholio kiekis ne didesnis kaip 2,00 g/dm3 absoliutaus alkoholio.
Jei šis gėrimas buvo brandintas, jis ir toliau gali būti parduodamas kaip "vyno spiritas", jei brandinimo laikotarpis buvo ne trumpesnis, kaip nustatyta e punkte minimam produktui;
e) Brandy arba Weinbrand:
spiritinis gėrimas
- pagamintas iš vyno spirito, derinto arba ne su distiliuotu iki ne didesnės kaip 94,8 tūrio proc. alkoholio koncentracijos vyno distiliatu, su sąlyga, kad distiliato kiekis gatavame produkte neviršija 50 tūrio proc.,
- brandintas ne mažiau kaip vienerius metus ąžuolinėse talpyklose arba ne mažiau kaip šešis mėnesius ąžuolinėse statinėse, kurių talpa mažesnė kaip 1000 litrų,
- lakiųjų medžiagų, gautų vien tiktai distiliuojant ar perdistiliuojant naudotas žaliavas, kiekis turi būti ne mažesnis kaip 1,25 g/dm3 absoliutaus alkoholio,
- metilo alkoholio kiekis neturi viršyti 2 g/dm3 absoliutaus alkoholio;
f) vynuogių išspaudų spiritas arba vynuogių išspaudos:
1) a) Spiritinis gėrimas
- pagamintas rauginant ir distiliuojant vynuogių išspaudas vandens garais tiesiogiai arba prieš tai įpylus vandens; leidžiama įdėti nuosėdų, kurių kiekis turi būti nustatomas laikantis 15 straipsnyje numatytos tvarkos, ir distiliuoti kartu su išspaudomis iki ne didesnės kaip 86 tūrio proc. alkoholio koncentracijos. Produktą leidžiama perdistiliuoti iki to paties alkoholio kiekio,
- lakiųjų medžiagų kiekis turi būti ne mažesnis kaip 1,40 g/dm3 absoliutaus alkoholio, o metilo alkoholio kiekis ne didesnis kaip 10 g/dm3 absoliutaus alkoholio.
b) Tačiau pereinamuoju laikotarpiu, kuris 1985 m. Stojimo aktu numatytas Portugalijai, a punkto reikalavimai neturi kliudyti Portugalijoje pardavinėti spiritą iš vynuogių išspaudų, kuris yra pagamintas Portugalijoje ir kuriame metilo alkoholio kiekis yra ne didesnis kaip 15 g/dm3 absoliutaus alkoholio.
2) Pavadinimas "vynuogių išspaudos" arba "vynuogių išspaudų spiritas" gali būti pakeistas pavadinimu grappa tik spiritiniam gėrimui, kuris yra pagamintas Italijoje;
g) vaisių išspaudų spiritas:
spiritinis gėrimas, pagamintas rauginant ir distiliuojant vaisių išspaudas. Distiliavimo sąlygos, gaminio charakteristikos ir kitos nuostatos turi būti nustatytos 15 straipsnyje numatyta tvarka;
h) razinų spiritas arba raisin brandy:
spiritinis gėrimas, gautas distiliuojant alkoholinio rauginimo būdu fermentuotą "Korinto juodųjų" arba "Malagos muskatinių" veislių džiovintų vynuogių ekstraktą iki ne didesnės kaip 94,5 tūrio proc. alkoholio koncentracijos, kad distiliatas turėtų naudotos žaliavos aromatą ir skonį;
i) vaisių spiritai:
1) a) Spiritiniai gėrimai
- pagaminti rauginant ir distiliuojant fermentuotą sultingų vaisių masę arba jų misą, su kauliukais arba be kauliukų,
- distiliuoti iki ne didesnės kaip 86 tūrio proc. alkoholio koncentracijos, kad distiliatas turėtų distiliuojamų vaisių aromatą ir skonį,
- lakiųjų medžiagų kiekis turi būti ne mažesnis kaip 2 g/dm3 absoliutaus alkoholio,
- metilo alkoholio kiekis ne didesnis kaip 10 g/dm3 absoliutaus alkoholio,
- vandenilio cianido kiekis ne didesnis kaip 0,10 g/dm3 absoliutaus alkoholio, jeigu spiritai pagaminti iš kaulavaisių.
b) Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo a punkto trečios, ketvirtos ir penktos įtraukų, gali būti priimtos 15 straipsnyje nustatyta tvarka, ypač jei kai kurių Bendrijos vaisių augintojų tradicinių gaminių gamyba ir pardavimas sudaro didžiąją pajamų dalį.
c) Taip apibrėžiami gėrimai turi būti vadinami "spiritu", prieš šį žodį nurodant vaisių pavadinimą, pavyzdžiui: vyšnių spiritas arba kirsch, slyvų spiritas arba slivovitz, sirijietiškų slyvų, persikų, obuolių, kriaušių, abrikosų, figų, citrusinių vaisių, vynuogių spiritas arba kitokių vaisių spiritai. Jie taip pat gali būti vadinami wasser kartu su vaisiaus pavadinimu.
Pavadinimas Williams gali būti naudojamas kriaušių spiritui apibūdinti, jei jo gamybai yra naudojamos tik "Williams" veislės kriaušės.
Jei kartu distiliuojami dviejų ar daugiau rūšių vaisiai, gaminys turi būti vadinamas vaisių spiritu. Papildomai prie pavadinimo gali būti nurodyti vaisiai, surašyti pagal jų sunaudotą kiekį mažėjančia tvarka.
d) Atvejai, kai vaisiaus pavadinimas gali pakeisti žodį "spiritas" nurodant vaisiaus pavadinimą, nustatomi 15 straipsnyje išdėstyta tvarka.
2) Pavadinimą "spiritas", prieš kurį yra nurodytas vaisiaus pavadinimas, galima taikyti spiritiniams gėrimams, gaminamiems maceruojant iš dalies fermentuotas ar nefermentuotas tam tikras uogas ar kitus vaisius, pavyzdžiui, avietes, gervuoges, mėlynes ir kitus, žemės ūkio kilmės etilo alkoholyje ar distiliuotame etilo alkoholyje arba kitos rūšies spirite, apibrėžtame šiame reglamente, ir po to distiliuojant; maceravimui turi būti sunaudojama ne mažiau kaip 100 kg vaisių 20 dm3 absoliutaus alkoholio.
Sąlygos, kuriomis galima naudoti pavadinimą "spiritas" su prieš jį nurodytu vaisiaus pavadinimu, nustatomos 15 straipsnyje numatyta tvarka, siekiant nesupainioti su vaisių spiritais, nurodytais 1 punkte, ir minimais vaisiais.
3) Spiritiniai gėrimai, gaunami maceruojant neraugintus sveikus vaisius, nurodytus 2 papunktyje, žemės ūkio kilmės etilo alkoholyje ir po to distiliuojant, gali būti vadinami "geist", nurodant vaisiaus pavadinimą;
j) obuolių sidro spiritas, obuolių sidro brandy arba kriaušių sidro spiritas:
spiritiniai gėrimai
- gaminami vien tiktai distiliuojant obuolių ar kriaušių sidrą ir
- atitinka i punkto 1 papunkčio a dalies antroje, trečioje ir ketvirtoje įtraukose vaisių spiritams nustatytus reikalavimus;
k) gencijonų spiritas:
spiritinis gėrimas, gaunamas iš gencijonų distiliato, pagaminto iš raugintų gencijonų šaknų, įpylus arba neįpylus žemės ūkio kilmės etilo alkoholio;
l) vaisių spirito gėrimai:
1) Spiritiniai gėrimai, gaunami maceruojant vaisius žemės ūkio kilmės etilo alkoholyje ir (arba) žemės ūkio kilmės distiliate ir (arba) spirite, apibrėžtuose šiame reglamente, išlaikant minimalią proporciją, nustatytą 15 straipsnyje išdėstyta tvarka.
Šie spiritiniai gėrimai gali būti aromatinami kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) kitokiais kvapiųjų medžiagų preparatais, išskyrus esančius naudojamuose vaisiuose. Šie kvapiųjų medžiagų pagrindai ir kvapiųjų medžiagų preparatai yra atitinkamai apibrėžti Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i ir c papunkčiuose. Tačiau gėrimas turi būti naudojamiems vaisiams būdingo skonio ir spalvos.
2) Taip apibrėžti gėrimai vadinami "spirito gėrimais" arba "spiritais", prieš jį nurodant vaisiaus pavadinimą. Tie atvejai ir sąlygos, kai vaisių pavadinimas gali pakeisti tuos pavadinimus, turi būti nustatyti 15 straipsnyje numatyta tvarka.
Pavadinimas Pacharan gali būti vartojamas tik vaisių spirito gėrimui, kuris yra pagamintas Ispanijoje ir gaunamas maceruojant dygiąsias slyvas (prunus espinosa) santykiu mažiausiai 250 g vaisių 1 dm3 absoliutaus alkoholio;
m) kadagiais aromatinti spiritiniai gėrimai:
1) a) Spiritiniai gėrimai, gaminami aromatinant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį ir (arba) grūdų spiritą ir (arba) grūdų distiliatą kadagio (juniperus communis) uogomis.
Kitos natūralios ar natūralioms tapačios kvapiosios medžiagos, apibrėžtos Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose, arba kvapiųjų medžiagų preparatai, apibrėžti minėtos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies c punkte, ir (arba) aromatiniai augalai arba jų dalys taip pat gali būti naudojami, tačiau turi jaustis kadagio juslinės savybės, net jei jos kartais yra silpnos.
b) Gėrimai gali būti vadinami Wacholder, ginebra arba genebra. Tokių terminų vartojimas turi būti nustatytas 15 straipsnyje išdėstyta tvarka.
c) Etilo alkoholio rūšių, naudojamų spiritiniams gėrimams, vadinamiems genièvre, jenever, genever ir peket, juslinės savybės turi būti tinkamos tų produktų gamybai, metilo alkoholio kiekis neturi viršyti 0,05 g/dm3 absoliutaus alkoholio, aldehidų kiekis, išreikštas acetaldehidu, neturi viršyti 0,002 g/dm3 absoliutaus alkoholio. Šie produktai nebūtinai turi būti kadagio uogų skonio.
2) a) Gėrimas gali būti vadinamas "gin", jei jis gaminamas aromatinant tinkamų juslinių savybių žemės ūkio kilmės etilo alkoholį natūraliomis medžiagomis ar natūralioms medžiagoms tapačiais kvapiųjų medžiagų pagrindais, apibrėžtais Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais minėtos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies c punkte, kad kadagio skonis būtų vyraujantis.
b) Gėrimas gali būti vadinamas "distiliuotu gin" jei jis yra pagamintas vien tik perdistiliuojant tinkamų juslinių savybių atitinkamos kokybės žemės ūkio kilmės etilo alkoholį, kurio etilo alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc., tradiciškai naudojamuose džino gamybai distiliatoriuose, įdėjus kadagio uogų ir kitokių natūralių augalų, tačiau turi vyrauti kadagių skonis. Terminas "distiliuotas gin" gali būti taikomas ir čia aprašytam distiliavimo produkto mišiniui su tokios pat sudėties, grynumo ir etilo alkoholio koncentracijos žemės ūkio kilmės etilo alkoholiu. Natūralūs bei natūralioms medžiagomis tapatūs kvapiųjų medžiagų pagrindai arba kvapiųjų medžiagų preparatai, nurodyti a punkte, taip pat gali būti naudojami distiliuotam gin aromatinti. London gin yra distiliuoto gin rūšis.
Gin, kuris yra gaunamas į žemės ūkio kilmės etilo alkoholį paprasčiausiai įpylus esencijų ar įdėjus kvapiųjų medžiagų, negali būti laikomas "distiliuotu gin";
n) kmynais aromatinti spiritiniai gėrimai:
1) Spiritiniai gėrimai, gaminami aromatinant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį kmynais (Carum carvi L.).
Gali būti naudojamos ir kitos natūralios medžiagos ar natūralioms medžiagoms tapatūs kvapiųjų medžiagų pagrindai, apibrėžti Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, apibrėžti minėtos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies c punkte, tačiau kmynų skonis turi vyrauti.
2) a) Spiritiniai gėrimai, apibrėžti 1 dalyje, taip pat gali būti vadinami akvavit arba aquavit, jei jie yra aromatinti augalų ar prieskonių distiliatais.
Gali būti naudojami ir kiti 1 papunkčio antroje pastraipoje nurodyti kvapiųjų medžiagų pagrindai, tačiau šiems gėrimams skonį ir kvapą suteikia kmynų arba krapų (Anethum graveolens L.) sėklų distiliatai; naudoti eterinius aliejus yra draudžiama.
b) Karčiosios medžiagos neturi labai nustelbti skonio; sausojo ekstrakto kiekis neturi viršyti 1,5 g/100 cm3;
o) anyžiais aromatinti spiritiniai gėrimai:
1) Spiritiniai gėrimai, gaminami aromatinant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį natūraliais tikrųjų anyžių (illicium verum), paprastųjų anyžių (pimpinella anisum), paprastųjų pankolių (foeniculum vulgare) ar kitokių augalų, kurių sudėtyje yra ta pati pagrindinė aromatinė medžiaga, ekstraktais, naudojant vieną iš šių procesų:
- maceravimą ir (arba) distiliavimą,
- alkoholio perdistiliavimą su sėklomis ir kitomis anksčiau nurodytų augalų dalimis,
- įdedant anyžių sėklų skonį turinčių augalų natūralių distiliuotų ekstraktų,
- naudojant visų trijų būdų derinį.
Gali būti naudojami ir kitų natūralių augalų ekstraktai ir kvapniosios sėklos, tačiau anyžių sėklų skonis ir kvapas turi vyrauti.
2) Kad anyžių sėklomis aromatintas spiritinis gėrimas būtų vadinamas "pastis", jame turi būti natūralių paprastųjų saldymedžių šaknų (glycyrrhiza glabra) ekstraktų, su kuriais į gėrimą patenka chalkonais vadinamų dažiklių ir glicirizo rūgšties, kurių mažiausias ir didžiausias kiekis turi būti atitinkamai 0,05 ir 0,5 g/dm3.
Spiritiniame gėrime pastis cukraus yra mažiau kaip 100 g/dm3, o anetolio 1,52,0 g/dm3.
3) Kad anyžiais aromatintas spiritinis gėrimas būtų vadinamas "ouzo", jis turi būti:
- pagamintas tik Graikijoje,
- pagamintas derinant distiliavimo ar maceravimo būdu aromatintus alkoholius, naudojant anyžių sėklas, leidžiama naudoti ir pankolio sėklas, dervą iš mastikinės pistacijos, augančios Chijo saloje (pistacia lentiscus Chia ar latifolia) ir kitas kvapniąsias sėklas, augalus ir vaisius; distiliavimo būdu aromatinto alkoholio tūrio proc. turi sudaryti ne mažiau kaip 20 % ouzo alkoholio koncentracijos.
Šis distiliatas:
- turi būti pagamintas distiliuojant tradiciniuose nenuolatinio veikimo variniuose distiliatoriuose, kurių talpa yra ne didesnė kaip 1000 litrų,
- jo etilo alkoholio koncentracija turi sudaryti ne mažiau kaip 55 % ir ne daugiau kaip 80 % tūrio.
Ouzo turi būti bespalvis skystis, o cukraus kiekis turi būti ne didesnis kaip 50 g/dm3.
4) Kad anyžiais aromatintas spiritinis gėrimas būtų vadinamas anis, jis turi būti vien tiktai paprastiesiems anyžiams (pimpinella vulgare) ir (arba) tikriesiems anyžiams (illicium verum) ir (arba) pankoliams (foeniculum vulgare) būdingo kvapo ir skonio. Galima vartoti pavadinimą "distiliuotas anis", jei gėrime yra su tokiomis sėklomis distiliuoto alkoholio, bet tik tuo atveju, jei tokio alkoholio kiekis sudaro ne mažiau kaip 20 % gėrimo alkoholio koncentracijos;
p) kartaus skonio spiritiniai gėrimai arba bitter:
Spiritiniai gėrimai, kuriuose vyrauja kartus skonis, susidarantis aromatinant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį natūraliomis medžiagomis ir (arba) natūralioms medžiagoms tapačiais kvapiųjų medžiagų pagrindais, apibrėžtais Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais minėtos direktyvos 1 straipsnio 2 dalies c punkte.
Tokie gėrimai taip pat gali būti parduodami pavadinimu "amer" arba bitter, pateikiant arba nepateikiant ir kitą terminą.
Ši nuostata neturi įtakos galimam termino "amer" vartojimui vietoj termino bitter produktams, kuriems netaikomas šis straipsnis;
q) vodka:
Spiritinis gėrimas, gaminamas rektifikuojant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį arba filtruojant jį per aktyvintas medžio anglis; po to toks gėrimas gali dar būti tiesiogiai distiliuojamas ar apdorojamas panašiu būdu, siekiant pasirinktinai susilpninti naudotų žaliavų juslines savybes. Produktui gali būti suteiktos ypatingos juslinės savybės, pvz., švelnesnis skonis, jį papildomai aromatinant;
r) likeris:
1) Spiritinis gėrimas:
- kuriame invertuotu cukrumi išreikštas cukraus kiekis yra ne mažesnis kaip 100 g/dm3, nepažeidžiant kitokio sprendimo, priimto 15 straipsnyje išdėstyta tvarka,
- kuris yra pagamintas aromatinant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį arba žemės ūkio kilmės distiliatą, arba vieną ar kelis spiritinius gėrimus, apibrėžtus šiame reglamente, arba išvardytų produktų mišinį, pasaldintą ir įdedant žemės ūkio produktų, pavyzdžiui, grietinėlės, pieno ar kitų pieno produktų, vaisių, vyno ar aromatinto vyno.
2) Pavadinimas "créme de", po kurio rašomas naudotų vaisių ar žaliavų pavadinimas, išskyrus pieno produktus, taikomas likeriams, kuriuose minimalus cukraus kiekis, išreikštas invertuotu cukrumi, yra ne mažesnis kaip 250 g/dm3.
Tačiau pavadinimas "créme de cassis" taikomas juodųjų serbentų likeriams, kuriuose yra ne mažiau kaip 400 g/dm3 cukraus, išreikšto invertuotu cukrumi;
s) kiaušinių likeris (advocaat/avocat/Advokat):
Aromatintas arba nearomatintas spiritinis gėrimas, gaunamas iš žemės ūkio kilmės etilo alkoholio, kurio sudėtyje yra geros kokybės kiaušinių trynių, kiaušinių baltymų ir cukrus arba medaus. Cukraus arba medaus kiekis turi būti ne mažesnis kaip 150 g/dm3. Kiaušinių trynių kiekis turi būti ne mažesnis kaip 140 g/dm3 galutinio produkto;
t) likeris su kiaušiniais:
Aromatintas arba nearomatintas spiritinis gėrimas, gaunamas iš žemės ūkio kilmės etilo alkoholio, kurio sudėtyje yra geros kokybės kiaušinių trynių, kiaušinių baltymų ir cukraus arba medaus. Cukraus arba medaus kiekis turi būti ne mažesnis kaip 150 g/dm3. Kiaušinių trynių kiekis turi būti ne mažesnis kaip 70 g/dm3 gatavo produkto.
2 straipsnis
Pagal 3, 4 ir 12 straipsnius spiritinis gėrimas, parduodamas žmonėms vartoti ir pavadintas vienu iš pavadinimų, išvardytų 1 straipsnio 4 dalyje, turi atitikti apibrėžimą ir reikalavimus, taikomus tai kategorijai, kuriai jis priklauso.
3 straipsnis
1. Išskyrus kadagiais aromatintus spiritinius gėrimus, apibūdintus 1 straipsnio 4 dalies m punkto 1 papunktyje, toliau išvardytuose spiritiniuose gėrimuose, skirtuose žmonėms vartoti Bendrijoje ir pavadintuose vienu iš pavadinimų, nurodytų 1 straipsnio 4 dalyje, išskyrus kai kuriuos konkrečius produktus, kurių alkoholio koncentracija yra nurodytas III priede, alkoholio koncentracija tūrio procentais yra ne mažesnė kaip:
-40% | whisky/whiskey, pastis, |
-37,5% | romas Rum-Verschnitt vyno spiritas vynuogių išspaudų spiritas vaisių išspaudų spiritas, razinų spiritas vaisių spiritas obuolių sidro spiritas obuolių sidro brandy ir kriaušių sidro spiritas gencijonų spiritas gin/distiliuotas gin akvavit/aquavit vodka grappa ouzo Kornbrand |
-36% | Brandy/Weinbrand |
-35% | grūdų spiritas/grūdų brendis, anis |
-32% | Korn |
-30% | kmynais aromatinti spiritiniai gėrimai (išskyrus akvavit/aquavit) |
-25% | vaisių spirito gėrimai |
-15% | anyžiais aromatinti spiritiniai gėrimai (išskyrus ouzo, pastis, anis) kiti produktai, minimi 1 straipsnio 4 dalyje straipsnyje ir pirmiau neišvardyti. |
2. Spiritiniams gėrimams, išvardytiems II priede, nacionalinėse nuostatose gali būti nustatyta didesnė minimali alkoholio koncentracija nei 1 dalyje nurodyta koncentracija. Valstybės narės praneša Komisijai apie tokią gėrimų alkoholio koncentraciją per tris mėnesius nuo:
- šio reglamento įsigaliojimo dienos, jei tokių nuostatų esama,
- arba tokių nuostatų priėmimo dienos, jei jos bus priimamos jau įsigaliojus šiam reglamentui.
Komisija garantuoja, kad šios nuostatos bus išspausdintos Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C serijoje.
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali nustatyti minimalią alkoholio koncentraciją tūrio procentais 1 dalyje neminimoms gėrimų kategorijoms.
4. Iki 1992 m. gruodžio 31 d. Taryba, remdamasi Komisijos atliktais rinkos tyrimais, persvarsto minimalią whisky/whiskey alkoholio koncentraciją.
4 straipsnis
1. Nepažeidžiant nuostatų, priimtų pagal 2-5 dalis, jei į gėrimą yra dedama medžiagų, kurių dėti neleidžia Bendrijos teisės aktai arba, jei tokių nėra, nacionalinės nuostatos, toks spiritinis gėrimas praranda teisę į jam skirtą pavadinimą.
2. Leidžiamų maisto priedų sąrašas, nurodymai dėl jų naudojimo ir su jais susiję spiritiniai gėrimai yra nustatomi laikantis tvarkos, numatytos 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvoje 89/107/EEB dėl valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo [9].
3. Leidžiamų pagalbinių perdirbimo priemonių sąrašas, nurodymai dėl jų naudojimo ir su jomis susiję spiritiniai gėrimai gali būti nustatomi 15 straipsnyje išdėstyta tvarka.
4. Nepažeidžiant griežtesnių 1 straipsnio 4 dalies nuostatų, dažyti spiritinius gėrimus leidžiama laikantis nacionalinių taisyklių, sudarytų įgyvendinant 1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą dėl valstybių narių taisyklių dėl dažiklių, leistinų naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo [10] su paskutiniais pakeitimais padarytais Ispanijos ir Portugalijos stojimo aktu.
5. Tik natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai ir preparatai, apibrėžti Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje ir 1 straipsnio 2 dalies c punkte, gali būti naudojami gaminant spiritinius gėrimus, apibrėžtus 1 straipsnio 4 dalyje, išskyrus tuos gėrimus, kurie apibrėžti 1 straipsnio 4 dalies m, n ir p punktuose.
Natūralioms medžiagoms tapačių kvapiųjų medžiagų pagrindų ir preparatų, apibrėžtų Direktyvos 88/388/EEB 1 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje, naudojimas likeriuose yra leidžiamas, išskyrus toliau išvardytus likerius:
a) vaisių likeriai (arba crèmes):
- ananasų,
- juodųjų serbentų,
- vyšnių,
- aviečių,
- šilkmedžio uogų,
- mėlynių,
- citrusinių vaisių;
b) augalų likeriai:
- mėtų,
- gencijonų,
- anyžių,
- génépi,
- gydomųjų augalų.
6. Gaminant spiritinius gėrimus leidžiama įpilti vandens, distiliuoto ar demineralizuoto, bet tik tuo atveju, jei vandens kokybė atitinka nacionalines nuostatas, priimtas įgyvendinant Direktyvas 80/777/EEB ir 80/778/EEB, ir dėl įpilto vandens nepasikeičia produkto pobūdis.
7. a) Etilo alkoholis, naudojamas spiritinių gėrimų gamybai, gali būti tik žemės ūkio kilmės.
b) Etilo alkoholis, naudojamas skiesti ar tirpinti dažiklius, kvapiąsias medžiagas ar kitus spiritinių gėrimų gamyboje leistinus priedus, turi būti žemės ūkio kilmės etilo alkoholis.
c) Nepažeidžiant griežtesnių nuostatų, nustatytų 1 straipsnio 4 dalies m punkto 1 papunktyje, žemės ūkio kilmės etilo alkoholio kokybė turi I priede pateiktas specifikacijas.
8. Išsamios taisyklės, tarp jų ir spiritinių gėrimų analizės metodai, priimamos 14 straipsnyje numatyta tvarka.
Likerių sąrašus, pateiktus 5 dalies antroje pastraipoje, Taryba balsų dauguma gali papildyti, remdamasi Komisijos pasiūlymu.
5 straipsnis
1. Nepažeidžiant priemonių, priimtų pagal 6 straipsnį, ir atsižvelgiant į 2, 3, 4 ir 12 straipsniuose išdėstytus reikalavimus, 1 straipsnio 4 dalyje minimi pavadinimai naudojami tame pačiame straipsnyje apibrėžtiems spiritiniams gėrimams. Tie pavadinimai turi būti naudojami minėtų gėrimų apibūdinimui.
Spiritiniai gėrimai, neatitinkantys specifikacijų, nustatytų 1 straipsnio 4 dalyje apibrėžtiems produktams, negali būti vadinami tokiems produktams nustatytais pavadinimais. Jie turi būti apibūdinami kaip "spiritiniai gėrimai" arba "spiritai".
2. Pavadinimai, nurodyti 1 dalyje, gali būti papildyti ir kitomis 3 dalyje nepaminėtomis geografinėmis nuorodomis, bet tik tuo atveju, jei jos neklaidina vartotojų.
3. a) Geografinės nuorodos, išvardytos II priede, gali pakeisti 1 dalyje minimas nuorodas arba jas papildyti, tokiu būdu sudarant sudėtines nuorodas. Prireikus, tokiose sudėtinėse ar paprastose nuorodose gali būti pateikta papildomos informacijos, bet tik tuo tokiu atveju, jei pastarąją reglamentuoja produktą gaminanti valstybė narė.
Nukrypstant nuo ankstesnės pastraipos, žodžiai marque nationale luxembourgeoise pakeičia geografinę nuorodą ir gali papildyti spiritinių gėrimų, pagamintų Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje, pavadinimus, išvardytus II priede.
b) Šios geografinės nuorodos yra skirtos spiritiniams gėrimams, jei jų gamybos etapas, kurio metu gėrimai įgyja būdingų ypatybių ir galutinius kokybės rodiklius, vyko nurodytame geografinėje vietovėje.
c) Valstybės narės gali taikyti konkrečias nacionalines taisykles produktų, gaminamų jų teritorijoje, gamybai, judėjimui tos valstybės narės ribose, apibūdinimui ir pateikimui, jei jos atitinka Bendrijos teisę. Jei jos yra taikomos vykdant kokybės politiką, tokios taisyklės gali apriboti gamybą tam tikrame geografinėje vietovėje, leidžiant gaminti tik kokybiškus produktus, atitinkančius tam tikras konkrečias taisykles.
6 straipsnis
1. Specialios nuostatos gali reglamentuoti nuorodas, naudojamas papildant prekinius apibūdinimus, t. y.:
- terminų, akronimų ar ženklų naudojimą,
- sudurtinių terminų, į kuriuos įeina ir bendriniai terminai, apibrėžti 1 straipsnio 2 ir 4 dalyse, naudojimą.
2. Specialios nuostatos gali reglamentuoti spiritinių gėrimų mišinių bei gėrimų ir spiritinių gėrimų mišinių pavadinimus.
3. 1 ir 2 dalyse minimos nuostatos priimamos 15 straipsnyje numatyta tvarka. Šios nuostatos visų pirma skirtos išvengti painiavos tarp tose dalyse minimų pavadinimų, ypač produktų, kurie jau yra įsigaliojant šiam reglamentui.
7 straipsnis
1. Spiritinių gėrimų, apibrėžtų 1 straipsnio 4 dalyje ir skirtų galutiniam vartotojui, ženklinimas, pateikimas ir reklamavimas, be nacionalinių teisės aktų, priimtų pagal Direktyvą 79/112/EEB, atitinka 2 ir 3 dalių nuostatas.
2. a) Pavadinimas, kuriuo parduodami 1 straipsnio 2 ir 4 dalyse minim produktai, yra vienas iš pavadinimų, kuris pagal 5 straipsnį ir 6 straipsnio 2 dalį turi būti išimtinai naudojamas tokiems produktams.
b) Jei ženklinant nurodoma žaliava, iš kurios gaminamas žemės ūkio kilmės etilo alkoholis, visos panaudotos žemės ūkio kilmės alkoholio rūšys turi būti išvardytos pagal jų sunaudotą kiekį mažėjančia tvarka.
c) Pavadinimas, kuriuo parduodami 1 dalyje minimi spiritiniai gėrimai, gali būti papildytas terminu "derinys", jei produktui buvo taikomas derinimas.
d) Išskyrus išimtis, brandinimo laikotarpis gali būti nurodomas tik trumpiausiai brandintam alkoholio komponentui ir jeigu toks produktas buvo brandinamas prižiūrint mokesčių priežiūros institucijoms arba prižiūrint kitoms institucijoms, suteikiančioms lygiavertes garantijas.
3. 14 straipsnyje išdėstyta tvarka, 1 straipsnio 4 dalyje minimiems produktams gali būti nustatytos:
a) sąlygos, kurioms esant, ženklinant gali būti nurodomas brandinimo laikotarpis, ir reikalavimai naudojamoms žaliavoms;
b) reikalavimai, reglamentuojantys prekinių apibūdinimų vartojimą, kai minima, kad produktas buvo brandintas, kartu su išimtimis ir lygiavertės kontrolės sąlygomis;
c) specialios nuostatos, reglamentuojančios terminų, nurodančių tam tikrą produkto savybę, pavyzdžiui, jo istorija ar gaminimo metodai, panaudojimą;
d) taisyklės, reglamentuojančios produktų, esančių talpykloje, kuri nėra skirta galutiniam vartotojui, ženklinimą, įskaitant bet kurias nukrypti nuo ženklinimo taisyklių leidžiančias nuostatas, visų pirma atsižvelgiant į sandėliavimą ir vežimą.
4. Informacija, numatyta šiame reglamente, pateikiama viena ar keliomis oficialiomis Bendrijos kalbomis, kad galutinis vartotojas galėtų lengvai suprasti kiekvieną įrašą, išskyrus atvejus, jei informacija vartotojui yra pateikiama kitokiais būdais.
5. Geografinės nuorodos, išvardytos II priede, 1 straipsnio 4 dalyje kursyvu parašyti terminai ir nuoroda Rum-Verschnitt neverčiami.
Tačiau produktą vartojančios valstybės narės pageidavimu, laikantis 14 straipsnyje numatytos tvarkos gali būti nutarta minėtus kursyvu parašytus terminus ir ypač terminą raisin brandy papildyti lygiaverčiais terminais, kad minėtos valstybės narės vartotojai nebūtų suklaidinti.
6. Jei produktai yra kilę iš trečiųjų šalių, tai trečiosios šalies, kurioje buvo pagamintas produktas, oficialios kalbos vartojimas leidžiamas, jei informacija, numatyta šiame reglamente, yra taip pat pateikta Bendrijų oficialia kalba tokiu būdu, kad galutinis vartotojas galėtų lengvai suprasti kiekvieną įrašą.
7. Nepažeidžiant 12 straipsnio, jei produktai yra kilę Bendrijoje ir yra skirti eksportuoti, tai šiame reglamente numatytos nuorodos gali būti pakartotos kita kalba; tačiau tai netaikoma nuorodoms, nurodytoms 5 dalyje.
8. Pagal 15 straipsnyje nustatytą tvarką, Komisija gali įvardinti, kokiais atvejais ir (arba) kokiems spiritiniams gėrimams yra privaloma informacija apie gamybos vietą ir (arba)r kilmę, ir (arba) šaltinį, bei taip pat su tuo susijusias taisykles.
8 straipsnis
Spiritiniai gėrimai, pagaminti Bendrijoje ir pateikiami į rinką žmonėms vartoti, neturi būti apibrėžiami jungiamaisiais žodžiais ar frazėmis tokiomis kaip "panašus į", "rūšies", "tipo", "pagamintas", "aromatas", ar kitomis panašiomis nuorodomis su bet kuriuo prekiniu apibūdinimu, minimu šiame reglamente.
9 straipsnis
1. Toliau išvardyti spiritiniai gėrimai:
- romas,
- whisky/whiskey,
- grūdų spiritas/grūdų brendy,
- vyno spiritas ir brendy,
- vynuogių išspaudų spiritas,
- razinų spiritas,
- vaisių spiritas, išskyrus produktus, apibrėžtus 1 straipsnio 4 dalies i punkto 2 papunktyje,
- obuolių sidro spiritas, obuolių sidro brendy ir kriaušių sidro spiritas
pateikimo metu neturi turėti jokia forma išreikšto bendrinio pavadinimo, jei į juos yra įpilta žemės ūkio kilmės etilo alkoholio.
2. Tačiau 1 dalis nedraudžia pardavinėti žmonėms vartoti Bendrijoje produktą, pagamintą Vokietijoje maišant romą su alkoholiu. Mažiausiai 5 % alkoholio, esančio galutiniame produkte, vadinamame Rum-Verschnitt, turi būti iš romo. Jei šis produktas yra parduodamas už Vokietijos rinkos ribų, etiketėje turi būti nurodyta gėrimui pagaminti panaudotų alkoholio rūšių sudėtis pagal jų kilmę.
Ženklinant ir pateikiant produktą Rum-Verschnitt, žodis Verschnitt turi būti užrašytas ir ant įpakavimo (butelio ar įvyniojimo) to paties šrifto, dydžio ir spalvos raidėmis bei toje pačioje eilutėje kaip ir žodis Rum; o jei tai yra butelis - pagrindinėje etiketėje.
10 straipsnis
1. Valstybės narės imasi priemonių, reikalingų užtikrinti, kad būtų laikomasi spiritiniams gėrimams taikomų Bendrijos nuostatų. Jos skiria vieną ar kelias agentūras, kurios kontroliuotų šių nuostatų vykdymą.
II priede išvardytų produktų atveju, 14 straipsnyje išdėstyta tvarka gali būti nuspręsta, kad judėjimo Bendrijos ribose tikslais tokia priežiūra ir apsauga turi būti vykdoma tikrinant prekybos dokumentus, kuriuos tvirtina administracija, ir sudarant atitinkamus registrus.
2. II priede išvardytiems ir eksportuojamiems spiritiniams gėrimams Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota dauguma nustatyti autentiškumą įrodančių dokumentų sistemą, siekiant eliminuoti apgavystes ir klastotes. Tokia sistema skirta pakeisti esamą nacionalinę sistemą. Ji turi garantuoti tokio pat laipsnio patikimumą, kaip ir nacionalinės sistemos, kuris numatytas Bendrijos taisyklėse, visų pirma susijusioms su konkurencija.
Iki tol, kol bus įvesta ankstesnėje pastraipoje minėta sistema, valstybės narės gali laikytis savo autentiškumo patvirtinimo sistemų, bet tik tuo atveju, jei jos atitinka Bendrijos taisykles.
3. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota dauguma patvirtina būtinas priemones dėl vienodo Bendrijos nuostatų taikymo spiritinių gėrimų sektoriuje, visų pirma atsižvelgdama į kontrolę ir santykius tarp valstybių narių kompetentingų institucijų.
4. Valstybės narės ir Komisija perduoda viena kitai informaciją, reikalingą šio reglamento įgyvendinimui. Išsamios tokios informacijos perdavimo ir platinimo taisyklės priimamos 14 straipsnyje numatyta tvarka.
11 straipsnis
1. Pagal 2 dalį importuojami spiritiniai gėrimai, parduodami žmonėms vartoti Bendrijoje ir turintys geografinę nuorodą ar pavadinimą, kuris nėra minimas 1 straipsnio 4 dalyje, įgyja teisę pagal abipusius susitarimus į priežiūrą ir apsaugą, minimą 10 straipsnyje.
Pirmoji pastraipa įgyvendinama susitarimais, kurie pasiekiami derybų metu ir sudaromi su trečiosiomis suinteresuotomis šalimis Sutarties 113 straipsnyje nustatyta tvarka.
Išsamios taisyklės ir pirmoje pastraipoje minimų produktų sąrašas tvirtinami 15 straipsnyje išdėstyta tvarka.
2. Šis reglamentas netrukdo, nurodant jų kilmės pavadinimus, importuoti ir pardavinėti žmonėms vartoti Bendrijoje tam tikrų spiritinių gėrimų, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis ir kuriems Bendrija suteikė tarifines nuolaidas pagal GATT ar pagal dvišalius susitarimus bei jų įvežimo sąlygas, nustatytas Bendrijos reglamentuose.
12 straipsnis
1. Eksportui skirti spiritiniai gėrimai turi atitikti šio reglamento nuostatas.
2. Tačiau valstybės narės gali nuspręsti dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 4 straipsnio 2, 3, 4 ir 6 dalių, bet tai nesusiję su spiritiniais gėrimais, išvardytais II ir III prieduose, bei spiritiniais gėrimais, turinčiais apibūdinimus.
3. Sprendimas dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 3 straipsnio nuostatų, susijusių su alkoholio koncentracija žmonėms vartoti skirtuose gėrimuose:
- spiritiniams gėrimams, išvardytiems 1 straipsnio 2 ir 4 dalyse,
- spiritiniams gėrimams, išvardytiems II priede, ypač jei tai numatyta importuojančios trečiosios šalies teisėje,
gaminančiosios valstybės narės prašymu gali būti priimtas 14 straipsnyje numatyta tvarka.
4. Valstybės narės gali leisti nukrypti nuo ženklinimo ir pateikimo taisyklių, reglamentuojančių pavadinimus, kurie nėra numatyti 1 straipsnio 2 ir 4 dalyse ir II bei III prieduose, nepažeidžiant 8 ir 9 straipsnių:
- jei tai būtina pagal importuojančios trečiosios šalies galiojančius teisės aktus,
- tais atvejais, kuriems pirma įtrauka netaikoma, išskyrus kai kuriuos požymius, kurie turi būti nustatomi pagal 14 straipsnyje išdėstytą tvarką.
5. Valstybės narės patvirtintos nukrypti leidžiančios nuostatos pranešamos Komisijai ir valstybėms narėms.
13 straipsnis
1. Spiritinių gėrimų vykdomasis komitetas, toliau - Komitetas, sudaromas iš valstybių narių atstovų, jam pirmininkauja Komisijos atstovas.
2. Komitete valstybių narių balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.
14 straipsnis
1. Tais atvejais, kai turi būti laikomasi šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu nedelsdamas klausimą perduoda Komitetui.
2. Komisijos atstovas pateikia priemonių, kurios turi būti patvirtintos, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl priemonių pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama 54 balsų dauguma.
3. Komisija patvirtina numatytas priemones ir nedelsdama jas įgyvendina. Kai numatytos priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Tokiu atveju Komisija priemonių taikymą gali atidėti vienam mėnesiui.
Taryba kvalifikuota balsų dauguma per vieną mėnesį gali priimti kitokį sprendimą.
15 straipsnis
1. Tais atvejais, kai turi būti laikomasi šiame straipsnyje nustatytos tvarkos, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu nedelsdamas klausimą perduoda Komitetui.
2. Komisijos atstovas pateikia Komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos pasiūlymu. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja.
3. a) Komisija patvirtina numatytas priemones, jeigu jos atitinka Komiteto nuomonę.
b) Kai numatytos priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma.
Jeigu Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.
16 straipsnis
Komitetas gali svarstyti visus kitus klausimus, kuriuos jam pateikia pirmininkas savo iniciatyva arba kurios nors valstybės narės atstovo prašymu.
17 straipsnis
1. Siekiant palengvinti perėjimą nuo esamos tvarkos prie tos, kuri įvedama šiuo reglamentu, 13 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtinamos pereinamojo laikotarpio priemonės.
2. Tokios pereinamojo laikotarpio priemonės taikomos ne ilgiau kaip dvejus metus po šio reglamento įgyvendinimo dienos.
18 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 1989 m. gruodžio 15 d., išskyrus 13-16 straipsnius, kurie bus taikomi nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 1989 m. gegužės 29 d.