Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1453/2001
2001 m. birželio 28 d.
įvedantis specialiąsias priemones tam tikriems Azorų salų ir Madeiros žemės ūkio produktams ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 1600/92 (Poseima)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36, 37 straipsnius ir 299 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1],
kadangi
(1) Sprendimu 91/315/EEB [2] Taryba priėmė pasirinkimų programą būdingą nutolusioms ir salose esančioms Madeirai ir Azorams (Poseima) pagal Bendrijos paramos atokiausiems regionams politiką. Šios programos paskirtis - palengvinti šių regionų ekonominę ir socialinę plėtrą ir sudaryti jiems galimybes pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamais privalumais, kurios dalis jie yra nepriklausomai nuo juos izoliuojančių objektyvių geografinių ir ekonominių faktorių. Programa skatina taikyti šiuose regionuose bendrąją žemės ūkio politiką ir numato specialiąsias priemones, kurias reikia priimti, visų pirma priemones, skirtas ten pagerinti žemės ūkio produktų gamybos ir prekybos sąlygas bei sušvelninti jų išskirtinės geografinės situacijos ir suvaržymų, pripažintų Sutarties 299 straipsnio 2 dalyje, poveikį.
(2) Madeiros ir Azorų salų išskirtinė geografinė situacija sukelia papildomas transportavimo išlaidas, susijusias su žmonėms vartoti, perdirbti ir žemės ūkyje panaudojamų būtinų produktų tiekimu. Be to, su salomis susiję objektyvūs faktoriai dar labiau suvaržo ekonominės veiklos vykdytojus ir gamintojus šiose salose ir labai pažeidžia jų veiklą. Šios kliūtys gali būti sušvelnintos sumažinant šių būtiniausių produktų kainą. Todėl reikia nustatyti specifinį tiekimo režimą, kuris užtikrintų tiekimą į šias salas ir kompensuotų papildomas išlaidas, atsirandančias dėl to, kad šie regionai yra nutolę, salose ir atokiausioje vietovėje.
(3) Todėl, nepaisant Sutarties 23 straipsnio, susijusių produktų importui iš trečiųjų šalių turėtų būti netaikomi importo muitai. Siekiant atsižvelgti į jų kilmę ir pagal Bendrijos nuostatas jiems taikomus muitinės formalumus, produktai, įvežti į Bendrijos muitų teritoriją pagal įvežimo perdirbti arba muitinės sandėliavimo procedūras, turėtų būti laikomi tiesiogiai importuotomis prekėmis, kad joms galėtų būti taikomas specifinis tiekimo režimas.
(4) Tam, kad būtų galima pasiekti tikslą sumažinti kainas šiuose regionuose ir sumažinti papildomas išlaidas, susijusias su tuo, kad regionai yra nutolę, salose ir atokiausioje vietovėje, tačiau išsaugant Bendrijos produktų konkurencingumą, pagalba turėtų būti suteikiama už Bendrijos kilmės produktų tiekimą į salas. Suteikiant tokią pagalbą turėtų būti atsižvelgiama į transportavimo į Madeiros ir Azorų salas papildomas išlaidas ir eksportui į trečiąsias šalis taikomas kainas ir, jei tai yra žemės ūkyje naudojami ir perdirbimui skirti produktai, į papildomas išlaidas, susijusias su izoliuotumu ir atokiausia vietove.
(5) Kadangi kiekiai, kuriems taikomas specifinis tiekimo režimas, priklauso nuo šių regionų tiekimo poreikių, ši sistema netrukdo vidaus rinkai tinkamai funkcionuoti. Be to, specifinio tiekimo režimo ekonominė nauda neturėtų sukelti susijusių produktų prekybos iškraipymų. Todėl turėtų būti uždrausta vėl išsiųsti arba reeksportuoti šiuos produktus iš Azorų ir Madeiros salų. Tačiau šis draudimas netaikomas prekybos srautams tarp Madeiros ir Azorų salų regionų. Draudimas taip pat netaikomas su tam tikromis sąlygomis perdirbtų produktų eksportui į trečiąsias šalis, skirtam skatinti regioninę prekybą, arba tradicinėms siuntoms į kitas Bendrijos dalis.
(6) Specifinio tiekimo režimo ekonominiai privalumai turėtų būti išnaudojami gamybos sąnaudoms sumažinti ir kainoms galutiniam vartotojui sumažinti per gamybos ir paskirstymo grandinę, galiausiai pasiekiant mažesnių vartojimo kainų. Todėl šie privalumai turėtų būti teikiami tik su sąlyga, kad jais bus faktiškai pasinaudota, ir tam tikslui turi būti vykdomas monitoringas.
(7) Šio regiono pagalbos schema vaisiams ir valgomosioms daržovėms, šakniavaisiams ir gumbavaisiams, gėlėms ir gyviems augalams nepasiteisino, ypač dėl gamintojų lėtumo ir sudėtingumo ir dėl siūlomos pagalbos struktūros. Turėtų būti pasimokyta iš Poseidomo reformos šiame sektoriuje skatinančių rezultatų, ir prekybos ir perdirbimo pagalba turėtų būti numatyta siekiant tiekti į Madeiros ir Azorų salų rinką. Tokia pagalba turėtų padėti vietos gaminiams konkuruoti sparčiai augančiose rinkose su produktais iš kitur, geriau patenkinti vartotojų ir naujų paskirstymo tinklų reikalavimus, padidinti ūkių produktyvumą ir pagerinti produktų kokybę. Turėtų būti tęsiama ir šviežių, ir perdirbtų tokių produktų prekyba ir jie turėtų būti skatinami Bendrijos rinkoje. Kiekvieno regiono ekonominė studija leis patobulinti minėto sektoriaus šiuose dviejuose regionuose struktūrą.
(8) Tiek dėl ekonominių, tiek ir dėl aplinkos priežasčių Madeiroje būtina auginti vynmedžius, labiausiai paplitusią kultūrą. Siekiant padėti paremti vidaus gamybą, vienodo dydžio pagalba už plotą suteikiama už vynmedžių, skirtų gaminti rūšinį vyną konkrečiuose regionuose, auginimui. Pagalba taip pat taikoma Azorų saloms.
(9) Panašiai, šiuose dviejuose regionuose netaikomi rinkos reguliavimo mechanizmai ir išmokos už gamybos atsisakymą.
(10) Žemės ūkio gamintojai Azorų ir Madeiros salose turėtų būti skatinami tiekti kokybiškus produktus ir turėtų būti padedama jais prekiauti. Šio tikslo pasiekti gali padėti Bendrijos grafininio simbolio naudojimas.
(11) Siekiant padėti patenkinti vietos vartojimo poreikius turėtų būti remiama tradicinė gyvulininkystė. Todėl reikia taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas kai kurioms rinkos bendrųjų organizavimų nuostatoms, ribojančioms gamybą, kad būtų galima atsižvelgti į vietos gamybos konkrečias sąlygas ir plėtrą, kurios pakankamai skiriasi nuo sąlygų likusiose Bendrijos dalyse. Šio tikslo taip pat gali būti siekiama netiesiogiai, finansuojant genetinio tobulinimo programas, kurias sudaro grynaveislių veislinių gyvulių pirkimas, ar įsigyjant vietos sąlygoms labiau tinkančias komercines veisles ir papildant išmoką už karvę žindenę bei gyvulių skerdimo išmoką, ir, kol vystoma vietinė gyvulininkystė, turėtų būti priimta laikina nuostata dėl penėjimui skirtų bulių tiekimo, kiekvienais metais tiekiamų tokių gyvulių skaičių ribojant taip, kad nebūtų pakenkta prieš tai minėtam tikslui. Vietos vartojimo poreikių įvertinimas nurodomas periodinėje balanso ataskaitoje. Siekiant užtikrinti, kad Bendrijos parama būtų panaudojama veiksmingai, išsami programa, skirta remti veiklas gyvulininkystės ir pieno produktų sektoriuose, turėtų sudaryti sąlygas susijusiems sektoriams nustatyti ir įgyvendinti vietos situacijai pritaikytas ekonominės plėtros, erdvinio gamybos organizavimo ir gamintojų profesionalumo didinimo strategijas.
(12) Madeiroje pieninėms mokama pagalba už žmonėms vartoti skirtus šviežio karvės pieno produktus. Šia pagalba nepavyko išlaikyti vidaus tiekimo ir išorės tiekimo pusiausvyros, daugiausia dėl sektoriui įtaką darančių didelių struktūrinių sunkumų ir menkų šio sektoriaus galimybių prisitaikyti prie naujų ekonomikos situacijų. Todėl, norint pasiekti tiekimo pusiausvyros, planuojama nukreipti šią pagalbą į vietinės produkcijos surinkimą, siejamą su leidimu gaminti iš Bendrijos kilmės pieno miltelių atkuriamą, ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną, kad būtų galima daugiau patenkinti vietos vartojimo poreikius.
(13) Būtinybė išlaikyti gamybą salose teikiant paskatas pateisina Reglamento (EEB) Nr. 3950/92 [3] netaikymą. Ši išimtis turėtų būti nustatyta daugiausia 4000 tonų, atitinkančioms dabartinį 2000 tonų gamybos lygį ir šiuo metu planuojamą pagrįstą galimybę padidinti gamybą daugiausia iki 2000 tonų.
(14) Bulvių gamyba yra esminė Madeiroje, ir dėl ekonominių, ir dėl socialinių ir aplinkos priežasčių. Dėl mažų ūkių ir išlaidų sąnaudoms susidaro didelės gamybos išlaidos. Konkreti pagalba teikiama už valgomųjų bulvių auginimą, siekiant paremti gamybą salose, kad būtų galima patenkinti salos vartojimo poreikius.
(15) Pagalba cukranendrių cukraus romo sektoriui Madeiroje teikiama siekiant paremti cukranendrių, kurių reikia iš jų perdirbamiems produktams gaminti, gamybą salose laikantis tradiciškai regione naudojamų metodų reikalavimų.
(16) Likerio vynai ir toliau turėtų būti ruošiami naudojant tradicinius metodus salose, palengvinant koncentruotos vynuogių misos ir likusioje Bendrijos dalyje pagaminto vyno alkoholio pirkimą ir suteikiant pagalbą už tokių vynų brandinimą. Norint padėti išlaikyti šių produktų kokybę ir autentiškumą, turėtų būti teikiama pagalba jų prekybai.
(17) Madeiroje pagalba turėtų būti teikiama už karklo vytelių gamybą, kuri yra svarbi kaip papildoma veikla prie ūkininkavimo ir pagyvina šeimos amatų verslą nepalankiausiose salų vietovėse.
(18) Techniniai ir socialiniai bei ekonominiai sunkumai sutrukdė laiku visiškai pakeisti plotus, apsodintus hibridinėmis vynmedžių veislėmis, kurias draudžia vyno rinkos bendras organizavimas. Tokiuose vynuogynuose pagamintas vynas skiriamas tik tradiciniam vartojimui salose; papildomas laikas leis tokius vynuogynus pakeisti, kartu išsaugant didelę regiono ekonomikos struktūros priklausomybę nuo vynininkystės. Kiekvienais metais Portugalija turėtų pranešti Komisijai apie pažangą, pasiektą keičiant susijusius plotus.
(19) Pieno gamyba ir gyvulininkystė yra Azorų žemės ūkio ekonomikos pagrindas, ir teikiant paramą šiam sektoriui turėtų būti atsižvelgiama į esminę šių veiklų ir socialinę, ir ekonominę svarbą, ypač smulkiems ūkininkams. Siekiant užtikrinti tradicinės veiklos išlikimą šiame sektoriuje, turimos vietinės kvotos ribose ir toliau turėtų būti papildoma priemoka prie išmokos už karvę žindenę ir pagalbos už melžiamas karves. Turėtų būti įvestas gyvulių skerdimo išmokos priedas ir turėtų būti teikiama pagalba už perteklinių bulių, kurių įprastos realizavimo rinkos salose nėra ir kurie turi būti siunčiami į likusią Bendrijos dalį didelėmis papildomomis sąnaudomis, pardavimą, atsižvelgiant į konkrečią regiono geografinę situaciją. Siekiant užtikrinti, kad Bendrijos parama būtų panaudojama veiksmingai, išsami programa, skirta remti veiklas gyvulininkystės ir pieno produktų sektoriuose, turėtų sudaryti sąlygas susijusiems sektoriams nustatyti ir įgyvendinti salų situacijai pritaikytas ekonominės plėtros, gamybos organizavimo vietos ir gamintojų profesionalumo didinimo strategijas.
(20) Žemės ūkio veikla Azorų salose labai priklauso nuo pieno gamybos. Ši priklausomybė kartu su kitais trūkumais, susijusiais su atokiausia vietove ir gyvybingos alternatyvios gamybos nebuvimu, daro žalą salų ekonomikos plėtrai. Turėtų būti atsižvelgta į vietos vartojimo poreikius salose, kuriuos patenkina gamyba salose, ir ketveriems prekybos metams nuo 1999-2000 m. turėtų būti nukrypstama nuo pieno ir pieno produktų bendros rinkos organizavimo kai kurių produkciją ribojančių nuostatų, kad būtų galima atsižvelgti į plėtros lygį ir gamybos salose sąlygas. Nors ši priemonė nukrypsta nuo Sutarties 34 straipsnio 2 dalies antro papunkčio, ji taikoma tik pieno gamintojams Azorų salose ir palyginti su visa kvota Portugalijai, jos poveikis ekonomikai yra nežymus. Ji turėtų sudaryti sąlygas ir toliau restruktūrizuoti šį sektorių Azoruose šios priemonės taikymo laikotarpiu nesudarant kliūčių pieno rinkai ir nedarant didelės įtakos rinkliavos sistemos funkcionavimui Portugalijos arba Bendrijos lygiu.
(21) Pasėlių auginimo Azorų salose atveju, dėl mažo dirbamo ploto, mažų ūkių ir jų susiskaldymo bei dėl ekstensyvaus pobūdžio gamybos susidaro didelės gamybos sąnaudos. Svarbu, kad šie pasėliai (burokai, cikorijos, bulvės, tabakas, ananasai, vynas, arbata ir kiti) ir toliau būtų auginami kaip alternatyva atsverti gyvulininkystės ūkių dominavimą, ir kad tai užtikrinti, pagalba salų perdirbimo pramonei turėtų būti tęsiama.
(22) Be to, turėtų būti tęsiamas likerio vynų darymas tradiciniais metodais Azorų salose suteikiant pagalbą "verdelho" vyno brandinimui.
(23) Žemės ūkio pasėlių Madeiros saloje augalų sveikata priklauso nuo konkrečių problemų, susijusių su klimatu ir taikomų augalų sveikatos kontrolės priemonių nepakankamumu. Turėtų būti įgyvendinamos kovos su žalingais organizmais, įskaitant ir organinių metodų panaudojimą, programos. Turėtų būti nurodytas Bendrijos finansinis indėlis į šias programas.
(24) Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 [4] nustato kaimo plėtros priemones, kurioms gali būti teikiama Bendrijos parama, ir nustato tokios paramos gavimo sąlygas.
(25) Šiuo reglamentu siekiama panaikinti kliūtis, susidarančias dėl šių regionų atokumo ir buvimo salose.
(26) Šiuose regionuose esančių tam tikros žemės ūkio įmonės arba perdirbimo ir prekybos įmonių struktūros turi didelių trūkumų ir susiduria su konkrečiais sunkumais. Atitinkamai turėtų būti priimta nuostata, leidžianti tam tikroms investicijų rūšims netaikyti nuostatų ribojančių arba neleidžiančių teikti tam tikros Reglamente (EB) Nr. 1257/1999 nustatytos struktūrinės pagalbos.
(27) Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 29 straipsnio 3 dalis riboja miškininkystės paramos teikimą miškams ir miškingiems plotams, priklausantiems privatiems savininkams ir savivaldybėms bei jų asociacijoms. Dalis šiuose regionuose esančių miškų ir miškingų plotų priklauso valdžios institucijoms, išskyrus savivaldybes. Tokiomis aplinkybėmis, minėtame straipsnyje nustatytos sąlygos turėtų būti padarytos lankstesnės.
(28) Bendrijos finansinis indėlis Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 35 straipsnio 1 dalyje nurodytoms trims papildančiosioms priemonėms atokiausiuose regionuose gali sudaryti iki 85 % visų leistinų išlaidų. Kita vertus, pagal Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 47 straipsnio 2 dalies antro papunkčio trečią įtrauką Bendrijos finansinis indėlis į agrarinės aplinkosaugos priemones, kurios yra ketvirtoji papildančioji priemonė, neturėtų būti didesnis kaip 75 % visiems 1 Tikslo rajonams. Atsižvelgiant į kaimo plėtros srityje agrarinei aplinkosaugai teikiamą svarbą, Bendrijos finansinio indėlio dydis visoms papildančiosioms priemonėms atokiausiuose regionuose turėtų būti suderintas.
(29) Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 24 straipsnio 2 dalis ir jo priedas nustato didžiausius metinius dydžius, kuriems gali būti taikoma Bendrijos agrarinės aplinkosaugos pagalba. Siekiant atsižvelgti į tam tikrų labai pažeidžiamų ganyklos plotų Azorų salose konkrečią aplinkos situaciją ir gamtovaizdžio bei žemės ūkio žemės, ypač terasų, skirtų auginimui Madeiroje, tradicinių bruožų išsaugojimą, turėtų būti priimta nuostata dėl galimybės tam tikroms konkrečioms priemonėms padidinti šiuos dydžius iki dviejų kartų.
(30) Pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 [5] 14 straipsnį kiekvienas planas, Bendrijos parama, veiklos programa ir suvestinis programavimo dokumentas turėtų apimti septynerių metų laikotarpį, o programavimo laikotarpio pradžia turėtų būti 2000 m. sausio 1 d. Siekiant nuoseklumo ir norint išvengti tos pačios programos naudos gavėjų diskriminacijos, šio reglamento leidžiančios nukrypti nuostatos išimties tvarka turėtų būti taikomos visam programavimo laikotarpiui.
(31) Gali būti taikoma leidžianti nukrypti nuostata nuo Komisijos nuoseklios politikos netvirtinti valstybės einamosios pagalbos Sutarties I priede nurodytų žemės ūkio produktų gamybai, perdirbimui ir prekybai, kad būtų galima sušvelninti konkrečias kliūtis ūkininkavimui Azorų ir Madeiros salose, kylančias dėl salų nutolimo, izoliuotumo ir atokiausios vietovės, mažumo, kalnuotumo, klimato ir jų ekonominės priklausomybės nuo nedaugelio produktų.
(32) Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų vykdymo tvarką [6],
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šis reglamentas nustato konkrečias priemones dėl tam tikrų žemės ūkio produktų, skirtas sumažinti sunkumus, kurie kyla dėl Azorų ir Madeiros salų nutolimo, izoliuotumo ir atokiausios vietovės.
I DALIS
SPECIFINIS TIEKIMO REŽIMAS
2 straipsnis
Nustatomi šio reglamento I ir II prieduose išvardytų žemės ūkio produktų, kurie yra būtini žmonių maistui, perdirbimui ir kaip žemės ūkio sąnaudos Azorų ir Madeiros salose, specifinis tiekimo režimas.
Sudaromas prognozuojamas tiekimo balansas, kuriame nurodomas I ir II prieduose išvardytų žemės ūkio produktų kiekis, kurio reikia tiekimo poreikiams patenkinti kasmet. Gali būti parengta atskira prognozė dėl pramonės, perdirbančios ir pakuojančios produktus vietos rinkai, eksportui pagal tam tikras sąlygas į trečiąsias šalis arba tradiciniam išsiuntimui į likusią Bendrijos dalį, poreikių.
3 straipsnis
1. Į Azorų ir Madeiros salas tiesiogiai importuojamų trečiųjų šalių kilmės produktų, kuriems taikomas specifinis tiekimo režimas, tiekimo balanse nustatytiems kiekiams netaikomi jokie muitai.
Produktai, įvežti į Bendrijos muitų teritoriją pagal įvežimo perdirbti arba muitinės sandėliavimo tvarką, šioje dalyje laikomi tiesioginiu importu.
2. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pagal 2 straipsnį nustatytų kiekybės, kainos ir kokybės reikalavimų, kartu rūpinantis, kad būtų išlaikyta Bendrijos tiekimo dalis, pagalba turėtų būti teikiama valstybės sandėliuose, taikant intervencines priemones, arba Bendrijos rinkoje esančių Bendrijos produktų tiekimui į Azorų ir Madeiros salas.
Tokia pagalba nustatoma atsižvelgiant į transportavimo į Azorų ir Madeiros salas papildomas išlaidas bei į eksportui į trečiąsias šalis taikomas kainas ir, jei tai yra žemės ūkio sąnaudos ir perdirbti skirti produktai, į papildomas izoliuotumo ir atokiausios vietovės išlaidas.
3. Įgyvendinant specifinį tiekimo režimą, visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į:
- Azorų ir Madeiros salų konkrečius poreikius ir, jei tai yra perdirbti skirti produktai ir žemės ūkio sąnaudos, į konkrečius kokybės reikalavimus,
- prekybos su likusiąja Bendrijos dalimi srautus,
- siūlomos pagalbos ekonominį aspektą.
4. Teisė naudotis specifiniu tiekimo režimu suteikiama su sąlyga, kad ekonominė nauda, gauta arba dėl importo muitų netaikymo, arba dėl pagalbos, jei tiekiama iš likusiosios Bendrijos dalies, būtų faktiškai perduota galutiniam vartotojui.
5. Produktai, kuriems taikomi specifinis tiekimo režimas, negali būti reeksportuojami į trečiąsias šalis arba iš naujo išsiųsti į likusiąją Bendrijos dalį. Šis draudimas netaikomas prekybos srautams tarp Azorų ir Madeiros salų.
Jei susiję produktai perdirbti Azorų arba Madeiros salose, anksčiau minėtas draudimas netaikomas perdirbtų produktų eksportui iš Azorų ir Madeiros salų į trečiąsias šalis, pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką Komisijos nustatytas sąlygas.
Jei susiję produktai perdirbti Azorų arba Madeiros salose, prieš tai minėtas draudimas netaikomas perdirbtų produktų tradiciniam siuntimui į likusiąją Bendrijos dalį.
Eksporto grąžinamoji išmoka nesuteikiama.
6. Šios dalies išsamios taikymo taisyklės priimamos laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. Taisykles sudaro:
- pagalbos už tiekimą iš likusios Bendrijos dalies nustatymas,
- nuostatos, skirtos užtikrinti, kad suteikta nauda būtų faktiškai perduota galutiniam vartotojui,
- jei reikia, importo arba pristatymo licenzijų sistemos nustatymas.
Komisija sudaro tiekimo balansus pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką. Pagal tą pačią tvarką ji gali pakeisti šiuos balansus ir I ir II prieduose nurodytų produktų sąrašą, atsižvelgdama į Azorų ir Madeiros salų poreikių pokyčius.
Nustatant Azorų žaliavinio cukraus poreikius, turėtų būti atsižvelgiama į cukrinių runkelių gamybos salose pokyčius. Kiekiai, kuriems taikomas tiekimo režimas, nustatomi taip, kad kiekvienais metais visas Azoruose rafinuoto cukraus kiekis nebūtų didesnis kaip 10000 tonų.
Reglamento (EB) Nr. 2038/1999 [7] 9 straipsnis Azorų saloms netaikomas.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
PRIEMONĖS, SKIRTOS PAREMTI SALŲ PRODUKTUS
I SKYRIUS
ABIEM REGIONAMS BENDROS PRIEMONĖS
1 SKIRSNIS
Gyvulininkystė
4 straipsnis
1. Gyvulininkystės sektoriuje pagalba teikiama už Bendrijos kilmės grynaveislių gyvulių, komercinių veislių gyvulių ir gyvulininkystės produktų tiekimą į Azorų ir Madeiros salas, išskyrus grynaveislių bulių tiekimą į Azorų salas.
2. Pagalbos teikimo sąlygos nustatomos atsižvelgiant visų pirma į Azorų ir Madeiros salų tiekimo poreikius gamybai pradėti ir gyvulių genetiniam tobulinimui, ir į salų sąlygoms geriausiai tinkančių veislių poreikį. Pagalba mokama už prekių, atitinkančių Bendrijos taisyklėse nurodytus reikalavimus, pristatymą.
3. Nustatant paramą atsižvelgiama į:
- tiekimo į Azorų ir Madeiros salas sąlygas ir ypač išlaidas, susidarančias dėl jų geografinės padėties,
- produktų kainą Bendrijos rinkoje ir pasaulio rinkoje,
- į tai, ar importui iš trečiųjų šalių taikomi muitai,
- siūlomos paramos ekonominį aspektą.
4. 3 straipsnio 4 ir 5 dalys taikomos prekėms, kurioms taikoma parama pagal šio straipsnio 1 dalį.
5. Įtrauktiems į sąrašą produktams, šio straipsnio 1 dalyje nurodytos paramos dydis ir išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.
2 SKIRSNIS
Vaisiai, daržovės, augalai ir gėlės
5 straipsnis
1. Parama teikiama už Kombinuotosios nomenklatūros 6, 7 ir 8 skirsniuose išvardytus vaisius, daržoves ir gyvus augalus, KN 0902 kodui priskiriamą arbatą, KN 040900 kodui priskiriamą medų ir KN 0904 kodui priskiriamus Capsicum genties ir Pimenta genties vaisius, nuimtus arba išaugintus salose ir skirtus tiekti į atitinkamų gamybos regionų rinkas. Ši pagalba neteikiama Madeiroje išaugintiems bananams.
Pagalba skiriama už produktus, kurie atitinka Bendrijos teisės aktuose nustatytus bendruosius standartus, arba, jei tokių standartų nėra, tiekimo sutartyse nurodytas sąlygas.
Pagalba suteikiama tik sudarius vienerių arba kelių metų tiekimo sutartis, kurias pasirašo individualūs gamintojai arba gamintojų grupės, arba Reglamento (EB) Nr. 2200/96 [8] 11, 13 ir 14 straipsniuose nurodytos gamintojų organizacijos ir maisto pramonės įmonės arba platintojai, restoranai ir kiti arba vietos valdžios institucijos.
Pagalba individualiems gamintojams, gamintojų grupėms arba gamintojų organizacijoms mokama laikantis kiekvienai produktų kategorijai nustatytų metinių kiekių limitų.
Kiekvienai nustatytinai produktų kategorijai nustatoma vienodo dydžio pagalba pagal vidutinę šių produktų vertę. Pagalbos dydis skiriasi priklausomai nuo to, ar naudos gavėjas yra viena iš Reglamento (EB) Nr. 2200/96 11, 13 ir 14 straipsniuose nurodytų gamintojų organizacijų.
2. Šis straipsnis netaikomas Azorų salose pagamintiems ananasams.
3. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką. Produktų kategorijos ir straipsnio 1 dalyje nurodyti pagalbos dydžiai nustatomi laikantis tos pačios tvarkos.
6 straipsnis
1. Pagalba teikiama už metinių sutarčių dėl šviežių ir perdirbtų produktų, įtrauktų į 5 straipsnio 1 dalyje nurodytus produktus, prekybos sudarymą. Jei tai yra augalai ir gėlės, norint gauti pagalbą, metinių sutarčių sudaryti nereikia.
Ši pagalba mokama už ne daugiau kaip 3000 tonų kiekvieno produkto kasmet kiekvienam iš šių dviejų regionų.
Sutartis sudaro salose įsisteigę individualūs gamintojai arba gamintojų grupės, arba Reglamento (EB) Nr. 2200/96 11, 13 arba 14 straipsniuose nurodytos gamintojų organizacijos su likusioje Bendrijos dalyje įsisteigusiais fiziniais arba juridiniais asmenimis.
2. Pagalba dydis sudaro 10 % parduodamos produkcijos vertės, į kurią įeina pristatymas iki paskirties vietos.
3. Pagalba suteikiama pardavėjams, sudariusiems straipsnio 1 dalyje nurodytą sutartį su likusioje Bendrijos dalyje įsisteigusiu operatoriumi.
4. Jei straipsnio 1 dalyje numatytas priemones vykdo gamintojų organizacijų arba asociacijų ir likusioje Bendrijos dalyje įsisteigusių fizinių arba juridinių asmenų įsteigtos bendros įmonės, kurių tikslas komercializuoti gamybą atitinkamame regione, ir jei partneriai įsipareigoja sutelkti žinias ir gamybos paslaptis, kurių reikia norint pasiekti bendros įmonės tikslą per mažiausiai trejų metų laikotarpį, straipsnio 2 dalyje nurodytos pagalbos dydis padidinamas iki 13 % nuo bendrai parduodamos metinės produkcijos vertės.
5. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.
7 straipsnis
1. Bendrija padengia daugiausia 100000 eurų, skirtų finansuoti šviežių ir apdorotų vaisių ir daržovių sektoriaus dvi ekonomines analizes ir perspektyvinius tyrimus kiekviename iš šių dviejų regionų, ypatingą dėmesį skirdama tropiniams produktams.
Tyrimas pateiks ekonominį ir techninį sektoriaus vertinimą kiekviename regione. Jame ypatingas dėmesys skiriamas tiekimo duomenims ir perdirbimo išlaidoms ir nagrinėjamos plėtros ir pardavimų sąlygos ir apimtys regioniniu ir tarptautiniu lygiu, atsižvelgiant į konkurenciją pasaulio rinkoje.
2. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.
3 SKIRSNIS
Vynas
8 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 [9] II dalies II skyrius ir III dalies I ir II skyriai bei Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 [10] III skyrius Azorų ir Madeiros saloms netaikomi.
9 straipsnis
1. Vienodo dydžio pagalba už hektarą suteikiama už tęstinį vynmedžių, skirtų rūšiniam vynui pkr gaminti, auginimą tradicinėse vyno gaminimo zonose.
Pagalba mokama už plotus:
a) apsodintus vynmedžių rūšimis, įtrauktomis į sąrašą rūšių, kurias valstybės narės laiko tinkamomis jų teritorijoje gaminti visus rūšinius vynus pkr, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 19 straipsnyje; ir
b) kuriuose derlius iš hektaro yra mažesnis už valstybės narės nustatytą aukščiausią limitą, išreikštą vynuogių, vynuogių misos arba vyno kiekiais, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 VI priedo I dalyje nustatytų sąlygų.
2. Pagalbos dydis yra 650 eurų už hektarą per metus. Pagalba mokama gamintojų grupėms arba jų asociacijoms. Tačiau pereinamojo laikotarpio metu pagalba taip pat teikiama individualiems gamintojams. Šiuo laikotarpiu visa pagalba mokama per Madeiros Vyno institutą ir Azorų salų Vyno auginimo komisiją pagal taisykles, nustatytas pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.
3. Prireikus, išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.
10 straipsnis
1. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 19 straipsnio 1 dalies, Azorų ir Madeiros salose išaugintos vynuogės iš draudžiamų tiesioginio gamintojo hibridinių vynmedžių veislių (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton ir Herbemont) gali būti naudojamos gaminti vyną, kuris turi būti paliekamas šiuose regionuose.
2. Iki 2006 m. gruodžio 31 d. Portugalija turi laipsniškai sunaikinti vynuogynus, apsodintus draudžiamomis tiesioginio gamintojo hibridinėmis vynmedžių veislėmis, naudodama, jei taikoma, Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 II dalies III skyriuje nustatytą pagalbą.
3. Kasmet Portugalija praneša Komisijai apie pažangą, pasiektą keičiant ir restruktūrizuojant plotus, apsodintus draudžiamomis tiesioginio gamintojo hibridinėmis vynmedžių veislėmis.
4 SKIRSNIS
Grafinis simbolis
11 straipsnis
1. Profesinės organizacijos pasiūlo sąlygas, pagal kurias naudojamas grafinis simbolis, įvestas siekiant užtikrinti Azorų ir Madeiros saloms, kaip atokiausiems regionams, būdingų aukštos kokybės natūralių arba perdirbtų žemės ūkio produktų geresnį pažinimą ir vartojimą. Tokius pasiūlymus ir savo nuomonę Portugalijos valdžios institucijos siunčia tvirtinti Komisijai.
Tokio simbolio naudojimą stebi kompetentingų Portugalijos valdžios institucijų patvirtinta oficiali institucija arba organas.
2. Prireikus, išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.
II SKYRIUS
PRIEMONĖS, SKIRTOS PADĖTI VIETOS GAMINTOJAMS MADEIROJE
1 SKIRSNIS
Gyvulininkystės ir pieno produktai
12 straipsnis
1. Iki tol, kol vietoje auginamų buliukų skaičius pasieks lygį, kurio pakaktų tradicinei jautienos gamybai išlaikyti, ir laikantis 12 straipsnyje nurodyto balanso:
a) Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 [11] 30 straipsnyje nurodyti muito mokesčiai netaikomi iš trečiųjų šalių importuojant galvijus, skirtus penėti vietoje ir vartoti salose;
b) pagalba teikiama už a punkte nurodytus Bendrijos kilmės gyvulius, ne daugiau kaip už 1000 galvijų. Prioritetas teikiamas gamintojams, laikantiems penėjimui skirtus gyvulius, bent 50 % kurių yra kilę iš salos.
3 straipsnio 4 ir 5 dalys taikomos prekėms, kurioms gali būti taikomos šio straipsnio pirmame papunktyje nurodytos priemonės.
2. Gyvulių, kuriems gali būti taikomos šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės, skaičiai nustatomi periodiniame prognozuojamo tiekimo balanse, atsižvelgiant į vietinės gamybos plėtrą. Šie skaičiai, šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos pagalbos dydis ir išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės, įskaitant visų pirma penėjimo laikotarpio minimalią trukmę, nustatomos laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos.
13 straipsnis
1. Šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyta pagalba suteikiama siekiant paremti tradicines veiklas, susijusias su jautienos ir veršienos gamyba, ir produkto kokybei pagerinti skirtas priemones, atsižvelgiant į Madeiros salos vartojimo poreikius, nustatytus pagal periodinį tiekimo balansą. Balanse taip pat atsižvelgiama į pagal 4 straipsnį pristatytus veislinius gyvulius ir į gyvulius, kuriems taikomas 12 straipsnyje nurodytas specifinis tiekimo režimas.
2. Priedas prie Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 11 straipsnyje nurodytos gyvulių skerdimo išmokos gamintojams mokamas už kiekvieną paskerstą saloje nupenėtą gyvulį. Išmokos priedas suteikiamas kasmet, ne daugiau kaip už 2500 paskerstų gyvulių.
3. Priedas prie Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 6 straipsnyje nurodytos išmokos už karvės žindenės laikymą mokamas jautienos ir veršienos gamintojams. Priedą sudaro 50 eurų už karvę žindenę, kurią gamintojas laiko paraiškos pateikimo dieną.
4. Nuostatos dėl:
a) Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 4 straipsnyje nustatytos specialiosios išmokos aukščiausios regiono ribos;
b) Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 6 straipsnyje nurodyto ūkyje laikomų gyvulių atskiro didžiausio skaičiaus, kuriam gali būti taikoma bazinė išmoka už karvę žindenę;
c) Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 11 straipsnyje nurodytos bazinės gyvulių skerdimo išmokos aukščiausios nacionalinės ribos
netaikomos Madeiros saloje specialiosios išmokos, išmokos už karvę žindenę, gyvulių skerdimo išmokos arba straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų papildomųjų išmokų atveju.
5. Bazinės išmokos ir straipsnio 3 dalyje nurodytos papildomosios išmokos suteikiamos kasmet už ne daugiau kaip 2000 bulių, 1000 karvių žindenių ir 6000 paskerstų gyvulių atitinkamai.
6. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos. Į jas įeina šio straipsnio 1 dalyje nurodytų balansų sudarymas ir bet kokie besikeičiančių poreikių peržiūrėjimai ir,
a) dėl specialiosios išmokos už bulius taisyklės nustato:
- gyvulių skaičiaus, už kuriuos specialioji išmoka buvo suteikta Madeiroje 2000 m., "įšaldymą" laikantis Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 4 straipsnyje nurodytos aukščiausios regiono ribos,
- išmokų suteikimą už ne daugiau kaip 90 kiekvienos amžiaus grupės gyvulių vienam ūkiui per kalendorinius metus;
b) dėl karvių žindenių išmokos šios išsamios taisyklės:
- apima nuostatas, užtikrinančias, kiek įmanoma, gamintojų, kuriems išmoka suteikta pagal Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 6 straipsnį, teises,
- gali nustatyti, kad gali būti sukuriamas konkretus rezervas Madeirai ir teisės paskirti arba perskirstyti lėšas specialios sąlygos, atsižvelgiant į gyvulininkystės sektoriuje siekiamus tikslus; rezervo dydis nustatomas pagal straipsnio 5 dalyje nustatytą aukščiausią ribą ir pagal 2000 m. suteiktų išmokų skaičių;
c) dėl gyvulių skerdimo išmokos jos nustato:
- gyvulių skaičiaus, už kuriuos gyvulių skerdimo išmoka buvo suteikta Madeiroje 2000 m., "įšaldymą" laikantis Reglamento (EB) Nr. 2342/1999 [12] 38 straipsnio 1 dalyje nurodytos aukščiausios regiono ribos.
Išsamiose įgyvendinimo taisyklėse gali būti nurodytos papildomųjų išmokų suteikimo papildomos sąlygos.
Pagal tą pačią tvarką Komisija gali pakeisti pagal straipsnio 5 dalį nustatytas aukščiausias ribas.
14 straipsnis
1. 2002-2006 m. suteikiama pagalba, skirta įgyvendinti visa apimančią programą, remiančią vietinės produkcijos gamybą ir prekybą gyvulininkystės ir pieno produktų sektoriuose Madeiroje.
Į programą gali būti įtrauktos priemonės, skirtos paskatinti kokybės ir higienos, prekybos, sektoriaus struktūros pagerinimą, gamybos ir prekybos struktūrų racionalizavimą, vietinį bendravimą, susijusį su aukštos kokybės produktų ir techninės paramos taikymu. Pagal šią programą negali būti teikiama papildoma pagalba prie išmokos, išmokėtos pagal 13 ir 15 straipsnius.
Programą parengia ir įgyvendina valstybių narių paskirtos kompetentingos valdžios institucijos, glaudžiai bendradarbiaudamos su reprezentatyviausiomis gamintojų organizacijomis arba jų asociacijomis atitinkamuose sektoriuose.
2. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės nustatomos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką. Kompetentingos valdžios institucijos pateikia Komisijai programų projektus, kurie gali būti vykdomi ne ilgiau kaip penkerius metus; Komisija patvirtina šiuos projektus pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
3. Kiekvienais metais Portugalijos valdžios institucijos pateikia programos įgyvendinimo ataskaitą. Iki 2005 m. pabaigos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šiame straipsnyje nurodytos priemonės taikymo vertinimo ataskaitą, prie kurios pridedami, jei taikytini, atitinkami pasiūlymai.
15 straipsnis
1. Straipsnio 2 dalyje nustatyta pagalba suteikiama siekiant paremti tradicines veiklos sritis, susijusias su karvės pieno gamyba, ir produkto kokybės gerinimo priemones, atsižvelgiant į Madeiros vartojimo poreikių ribas, įvertintas pagal periodinį tiekimo balansą. Sudarant balansą atsižvelgiama į pieno produktus, kuriems taikomas 2 straipsnyje nurodytas tiekimo režimas.
2. Suteikiama pagalba už žmonėms vartoti skirtus vietoje pagamintus šviežio karvės pieno produktus, laikantis periodiškai įvertintų Madeiros vartojimo poreikių ribų.
Pagalba siekia 12 eurų už 100 kilogramų į pieninę pristatyto nenugriebto pieno, kad būtų galima užtikrinti prieš tai minėtų produktų reguliarų pardavimą vietos rinkoje. Pagalba mokama pieninėms.
3. Reglamente (EEB) Nr. 3950/92 [13] nurodyta karvės pieno gamintojams taikoma papildomos rinkliavos sistema Madeiroje netaikoma 4000 tonų pagaminto vietinio pieno.
4. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 2597/97 [14] 2 ir 3 straipsnių, neviršijant vietinio vartojimo poreikių ribų, Madeiroje leidžiama gaminti ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną, gaminamą iš Bendrijos kilmės pieno miltelių, jei ši priemonė užtikrina, jog vietoje pagamintas pienas bus surinktas ir ras realizavimo rinką. Šis produktas skiriamas tik vietiniam vartojimui.
5. Komisija peržiūri šio straipsnio 2 dalyje nurodytą pagalbą ir priima išsamias šio straipsnio taikymo taisykles laikydamasi 35 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. Visų pirma išsamiose taisyklėse nustatomas vietoje pagaminto šviežio pieno kiekis, kurį reikia pilti gaminant šio straipsnio 4 dalyje nurodytą aukšta temperatūra apdorotą pieną.
2 SKIRSNIS
Bulvės
16 straipsnis
1. Pagalba už hektarą suteikiama už KN 07019050 ir 07019090 kodams priskiriamų valgomųjų bulvių auginimą.
Metinę pagalbą sudaro 596,9 eurų už hektarą per metus.
Pagalba mokama ne daugiau kaip už 2000 hektarų dirbamos ir duodančios derlių žemės per metus.
2. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.
3 SKIRSNIS
Cukranendrių romas
17 straipsnis
1. Cukranendrių augintojams kasmet suteikiama vienodo dydžio pagalba už plotą.
2. Pagalbos dydis yra 500 eurų per metus už apsodintos ir derlių davusios žemės hektarą. Pagalba mokama ne daugiau kaip už 100 hektarų.
18 straipsnis
1. Pagalba suteikiama už Madeiroje išaugintų cukranendrių tiesioginį perdirbimą į cukraus sirupą (mel de cana) arba Reglamento (EEB) Nr. 1576/89 [15] 1 straipsnio 4 dalies a punkte apibrėžtą žemės ūkio romą.
Pagalba cukraus sirupo gamintojams arba spirito darytojams mokama su sąlyga, jog jie sumokėjo cukranendrių augintojui minimalią kainą, kuri turi būti nustatyta.
2. Pagalba suteikiama už kasmet pagamintas 250 tonas cukraus sirupo ir 71,8° stiprumo 2500 hektolitrų alkoholio, jei tai yra žemės ūkio romas.
19 straipsnis
17 ir 18 straipsniuose nustatytos pagalbos dydis, gamintojams mokėtina minimali kaina ir išsamios aukščiau esančių straipsnių taikymo taisyklės priimamos laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.
4 SKIRSNIS
Vynas
20 straipsnis
1. Šiame straipsnyje nustatyta pagalba suteikiama siekiant padėti gaminti Madeiros likerio vynus, atsižvelgiant į nustatytus poreikius, kurie priklauso nuo tradiciškai naudojamų metodų regione.
2. Suteikiama pagalba pirkti likusioje Bendrijos dalyje išgrynintą koncentruotą vyno misą, naudojamą vyno darymo procese susijusiems likerio vynams pasaldinti.
3. Suteikiama pagalba vyno alkoholiui pirkti.
Siekiant užtikrinti, kad nebūtų pažeistos alkoholio ir spiritinių gėrimų rinkos Bendrijoje, nustatomos tam tikros realizavimo rinkos sąlygos.
4. Nustatant pagalbos dydį atsižvelgiama į:
a) tiekimo į Azorų salas sąlygas ir ypač išlaidas, susidarančias dėl jų geografinės padėties;
b) produktų kainą Bendrijos rinkoje ir pasaulio rinkoje;
c) siūlomos pagalbos ekonominį aspektą.
Eksportuojant iš Madeiros misas ir vyno alkoholį grąžinamoji išmoka neišmokama.
5. Pagalba už Madeiros likerio vynų brandinimą suteikiama ne daugiau kaip už 20000 hektolitrų kasmet. Pagalba suteikiama už likerio vynus, kuriuos reikia brandinti penkerius ar daugiau metų. Ji mokama už kiekvieną prekių partiją per trejus prekybos rinkoje metus.
Pagalbos dydis - 0,040 eurų už hektolitrą per dieną.
6. Kiekvienais metais suteikiama laikinoji pagalba už Madeiros vyno gabenimą ir jo prekybą Bendrijos rinkose.
Pagalba siekia iki 0,2 eurų už butelį, ne daugiau kaip už 2,5 milijonus litrų per metus.
7. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.
5 SKIRSNIS
Vytelės
21 straipsnis
1. Vytelių augintojams kasmet suteikiama vienodo dydžio pagalba už plotą.
2. Pagalbos dydis yra 575 eurai už apsodintos ir derlių davusios žemės ploto hektarą, ne daugiau kaip už 200 hektarų.
3. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.
III SKYRIUS
PRIEMONĖS, SKIRTOS PAREMTI VIETOS PRODUKTUS
1 SKIRSNIS
Gyvulininkystės ir pieno produktai Azorų salose
22 straipsnis
1. Šiame straipsnyje nustatyta pagalba suteikiama svarbiausioms tradicinėms ekonomikos veikloms jautienos ir veršienos bei pieno sektoriuose Azorų salose remti.
2. Priedas prie Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 11 straipsnyje nurodytos gyvulių skerdimo išmokos gamintojams mokamas už kiekvieną paskerstą gyvulį. Priedą sudaro 25 eurai už gyvulį.
3. Priedas prie Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 6 straipsnyje nurodytos išmokos už karvės žindenės laikymą mokamas jautienos ir veršienos gamintojams. Priedą sudaro 50 eurų už karvę žindenę, kurią gamintojas laiko paraiškos pateikimo dieną.
4. Nuostatos dėl:
a) specialiosios išmokos aukščiausios regiono ribos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 4 straipsnyje;
b) Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 11 straipsnyje nurodytos bazinės gyvulių skerdimo išmokos aukščiausios nacionalinės ribos;
netaikomos Azorų salose specialiosios išmokos, gyvulių skerdimo išmokos arba straipsnio 2 dalyje nurodytos papildomosios išmokos atveju.
5. Bazinės išmokos ir straipsnio 2 dalyje nurodytos papildomosios išmokos suteikiamos kasmet už ne daugiau kaip 40000 galvijų ir 33000 paskerstų gyvulių atitinkamai.
6. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos. Jos nustato peržiūrėjimus, kad būtų galima atsižvelgti į besikeičiančius reikalavimus ir nustato:
a) dėl specialiosios išmokos už bulius:
- - gyvulių skaičiaus, už kuriuos specialioji išmoka buvo suteikta Azorų salose 2000 m., "įšaldymą" laikantis Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 4 straipsnyje nurodytos aukščiausios regiono ribos;
b) dėl gyvulių skerdimo išmokos:
- gyvulių skaičiaus, už kuriuos gyvulių skerdimo išmoka buvo suteikta 2000 m., "įšaldymą" laikantis Reglamento (EB) Nr. 2342/1999 38straipsnio 5 dalyje nurodytos aukščiausios ribos.
Išsamiose įgyvendinimo taisyklėse gali būti nurodytos papildomųjų išmokų suteikimo papildomos sąlygos.
Pagal tą pačią tvarką Komisija gali pakeisti straipsnio 5 dalyje nustatytas aukščiausias ribas.
7. Konkreti išmoka suteikiama už pieninės bandos laikymą, ne daugiau kaip už 78000 galvijų.
Išmoka sumokama gamintojams. Išmoką sudaro 98,6 eurų už karvę, kurią gamintojas laiko paraiškos pateikimo dieną.
8. Pagalba suteikiama už šių tradiciškai gaminamų sūrių privatų sandėliavimą:
- S. Jorge, bent trijų mėnesių nokinimo,
- Ilha, bent 45 dienų nokinimo.
Pagalbos dydis nustatomas pagal straipsnio 10 dalyje nurodytą tvarką.
9. Įvedama pagalba, skirta parduoti Azorų salose gimusius buliukus kituose Bendrijos regionuose.
Pagalbos dydis sudaro iki 40 eurų už išgabentą gyvulį, ir ši pagalba suteikiama ne daugiau kaip už 20000 gyvulių gamintojams, laikiusiems šiuos gyvulius bent tris mėnesius iki išgabenimo.
10. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos, jei reikia, laikantis 35 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.
23 straipsnis
1. Pereinamuoju laikotarpiu, apimančiu 1999-2000, 2000-2001, 2001-2002 ir 2002-2003 prekybos metus, siekiant, kad papildomąją rinkliavą pasidalintų Reglamento (EEB) Nr. 3950/92 2 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje nurodyti gamintojai, tik minėto reglamento 9 straipsnio c punkte apibrėžti, Azorų salose įsisteigę ir gaminantys gamintojai, kurie prekiauja didesniais kiekiais nei šios straipsnio dalies trečiame papunktyje nurodytu procentu padidintas referencinis kiekis, laikomi prisidėję prie šio kiekio viršijimo.
Papildoma rinkliava taikoma kiekiams, viršijantiems padidintą referencinį kiekį po to, kai nepanaudoti kiekiai perskirstomi pirmame papunktyje nurodytiems gamintojams šio padidinimo ribose ir proporcingai kiekvieno gamintojo turimam referenciniam kiekiui.
Pirmame papunktyje nurodytas procentas yra lygus 73000 tonų kiekio ir kiekvieno ūkio 2000 m. kovo 31 d. bendram turimų referencinių kiekių santykiui. Šis procentas taikomas tik kiekvieno gamintojo referenciniams kiekiams, kuriuos šis gamintojas turi 2000 m. kovo 31 d.
2. Į parduodamo pieno ir pieno ekvivalento kiekius, viršijančius referencinius kiekius, bet atitinkančius šio straipsnio 1 dalyje nurodytą procentą, po toje pačioje straipsnio dalyje nurodyto perskirstymo, neatsižvelgiama nustatant bet kokį viršijimą Portugalijoje, apskaičiuotą pagal Reglamento (EEB) Nr. 3950/92 2 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį.
24 straipsnis
1. Prieš priemonių įsigaliojimą Portugalijos Respublika praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi pagal 23 straipsnį.
25 straipsnis
1. Laikydamasi 35 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos Komisija, jei reikia, priima priemones, būtinas 23 straipsniui taikyti.
26 straipsnis
1. 2002-2006 m. suteikiama pagalba, skirta įgyvendinti visa apimančią programą, remiančią salų produkcijos gamybą ir prekybą gyvulininkystės ir pieno produktų sektoriuose Azorų salose.
Į programą gali būti įtrauktos priemonės, skirtos paskatinti kokybės ir higienos, prekybos, sektoriaus struktūros pagerinimą, gamybos ir prekybos struktūrų racionalizavimą, vietinį bendravimą susijusį su aukštos kokybės produktų ir techninės paramos taikymu. Pagal šią programą negali būti mokama papildoma pagalba prie išmokos, išmokėtos pagal 22 straipsnį.
Programą parengia ir įgyvendina valstybių narių paskirtos kompetentingos valdžios institucijos, glaudžiai bendradarbiaudamos su reprezentatyviausiomis gamintojų organizacijomis arba jų asociacijomis atitinkamuose sektoriuose.
2. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės nustatomos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką. Kompetentingos valdžios institucijos pateikia Komisijai programų projektus, kurie gali būti vykdomi ne daugiau kaip penkerius metus; Komisija patvirtina šiuos projektus pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
3. Kiekvienais metais Portugalijos valdžios institucijos pateikia programos įgyvendinimo ataskaitą. Iki 2005 m. pabaigos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šiame straipsnyje nurodytos priemonės taikymo vertinimo ataskaitą, prie kurios pridedami, jei taikytini, atitinkami pasiūlymai.
2 SKIRSNIS
Ananasai
27 straipsnis
Suteikiama pagalba, skirta gaminti ananasus, priskiriamus KN 08043000 kodui, ne daugiau kaip už 2000 tonų per metus.
Pagalbos dydis - 1,20 eurų už kilogramą.
Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
3 SKIRSNIS
Cukrus
28 straipsnis
1. Vienodo dydžio pagalba už plotą skiriama siekiant vystyti cukrinių runkelių gamybą, ne daugiau kaip už plotą, atitinkantį 10000 tonų baltojo cukraus gamybą per metus.
Pagalbos dydis - 800 eurų už apsėtą ir derlių davusį hektarą.
2. Suteikiama konkreti pagalba, skirta perdirbti Azorų salose išaugintus cukrinius runkelius į baltąjį cukrų, neviršijant 10000 tonų rafinuoto cukraus gamybos bendro limito per metus.
Pagalbą sudaro 27 eurai už 100 kilogramų rafinuoto cukraus. Ši pagalba gali būti pakeista pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
3. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
4 SKIRSNIS
Tabakas
29 straipsnis
1. Be Reglamento (EEB) Nr. 2075/92 [16] I dalyje nustatytos išmokos suteikiama papildomoji išmoka, skirta rinkti Burley P. veislės tabako lapus, ne daugiau kaip už 250 tonų. Papildomosios išmokos dydis - 0,24 eurų už tabako lapų kilogramą.
Papildomajai išmokai taikomos Reglamente (EEB) Nr. 2848/98 [17] nustatytos išsamios išmokos sistemos taikymo taisyklės, išskyrus konkrečias leidžiančias nukrypti nuostatas, priimtas pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
2. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
5 SKIRSNIS
Sėklinės bulvės, cikorija ir arbata
30 straipsnis
1. Suteikiama pagalba, skirta gaminti KN ex07011000 kodui priskiriamas sėklines bulves, ne daugiau kaip už 200 hektarų.
Pagalbos dydis - 596,9 eurų už hektarą.
2. Suteikiama pagalba, skirta gaminti KN 12129910 kodui priskiriamas cikorijas, ne daugiau kaip už 200 hektarų.
Pagalbos dydis - 596,9 eurų už hektarą.
3. Suteikiama pagalba, skirta sudaryti metines sutartis dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytų bulvių prekybos tokiomis pačiomis, kaip ir 6 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
4. Suteikiama pagalba už hektarą arbatai auginti.
Pagalbos dydis - 800 eurų už derlių davusio ploto hektarą per metus.
Pagalba mokama už ne daugiau kaip 100 hektarų.
5. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
31 straipsnis
Pagalba už Azorų "verdelho" vynų brandinimą suteikiama už ne daugiau kaip 4000 hektolitrų kasmet. Pagalba suteikiama už "verdelho" vyną, kurį reikia brandinti trejus ar daugiau metų. Ji mokama už kiekvieną prekių partiją per trejus prekybos rinkoje metus.
Pagalbos dydis - 0,08 eurų už hektolitrą per dieną.
III DALIS
AUGALŲ SVEIKATOS PRIEMONĖS
32 straipsnis
1. Kompetentingos valdžios institucijos pateikia Komisijai programas dėl augalų arba augalų produktų žalingų organizmų kontrolės. Visų pirma, programose nurodomi siektini tikslai, įgyvendintinos priemonės, jų trukmė ir išlaidos. Pagal šį straipsnį pateiktos programos nėra susijusios su bananų apsaugos priemonėmis.
2. Bendrija prisideda prie tokių programų finansavimo pagal regiono situacijos techninę analizę.
3. Bendrijos finansinis dalyvavimas ir pagalbos dydis nusprendžiamas pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką. Priemonės, kurioms gali būti skiriamas Bendrijos finansavimas, nustatomos pagal tą pačią tvarką.
4. Toks finansinis dalyvavimas gali sudaryti iki 75 % leistinų išlaidų. Mokėjimas atliekamas pagal kompetentingų valdžios institucijų pateiktus dokumentus. Prireikus, Komisija gali organizuoti tyrimus, kuriuos jos vardu gali atlikti Direktyvos 2000/29/EB [18] 21 straipsnyje nurodyti ekspertai.
IV DALIS
STRUKTŪRINĖS, LEIDŽIANČIOS NUKRYPTI NUOSTATOS
33 straipsnis
1. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 7 straipsnio, bendra pagalbos vertė, išreikšta leistinų investicijų procentu, negali būti didesnė kaip 75 % investicijoms, visų pirma skirtoms paskatinti įvairinimą, restruktūrizavimą arba perėjimą į nuoseklų ūkininkavimą ekonomiškai mažuose ūkiuose, kurie turi būti apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 18 straipsnio 3 dalyje nurodytame programos papildyme.
2. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 28 straipsnio 2 dalies, bendra pagalbos vertė, išreikšta leistinų investicijų procentu, negali būti didesnė kaip 65 % investicijoms įmonėse, perdirbančiose ir prekiaujančiose daugiausia vietoje pagamintais žemės ūkio produktais sektoriuose, kurie turi būti apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 18 straipsnio 3 dalyje nurodytame programos papildyme. Bendra pagalbos vertė mažoms ir vidutinėms įmonėms pagal tas pačias sąlygas negali būti didesnė kaip 75 %.
3. Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 29 straipsnio 3 dalyje nustatytas apribojimas netaikomas Azorų ir Madeiros salose esantiems subtropiniams miškams arba miškų plotams.
4. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 47 straipsnio 2 dalies antro papunkčio trečios įtraukos, Bendrijos indėlis į minėto reglamento 22, 23 ir 24 straipsniuose nustatytas agrarinės aplinkosaugos priemones sudaro 85 %.
5. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 24 straipsnio 2 dalies, šio reglamento priede nustatyti maksimalūs dydžiai, kuriems kasmet gali būti taikoma Bendrijos pagalba, gali būti padidinti iki dviejų kartų, jei tai yra priemonė, skirta apsaugoti ežerus Azorų salose, ir priemonė, skirta išsaugoti gamtovaizdį ir žemės ūkio žemės tradicinius bruožus, ypač saugoti akmens sienas, palaikančias terasas Madeiroje.
6. Pagal šį straipsnį planuojamų priemonių santrauka įtraukiama į šių regionų veiklos programas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 18 straipsnyje.
V DALIS
BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
34 straipsnis
Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės priimamos pagal 35 straipsnio 2 dalyje nurodytą vadybos tvarką.
35 straipsnis
1. Komisijai padeda Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 [19] 22 straipsniu įkurtas Javų vadybos komitetas arba kiti vadybos komitetai, sukurti kitais reglamentais dėl susijusių produktų rinkų bendro organizavimo.
Jei tai yra žemės ūkio produktai, kuriems taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 827/68 [20], ir produktai, kuriems netaikomas rinkos bendras organizavimas, Komisijai padeda Reglamento (EEB) Nr. 1696/71 [21] 20 straipsniu įkurtas Apynių vadybos komitetas.
Jei tai yra grafinis simbolis arba kiti šiame reglamente nustatyti atvejai, Komisijai padeda Reglamentu (EB) Nr. 2200/96 įkurtas Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komitetas.
Įgyvendinant III dalį, Komisijai padeda Sprendimu 76/894/EEB [22] įkurtas Augalų sveikatos nuolatinis komitetas.
Įgyvendinant IV dalį, Komisijai padeda Regionų plėtros ir konversijos komitetas ir Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas, įkurti Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 atitinkamai 48 ir 50 straipsniais.
2. Jei daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.
Tačiau, jei tai yra III dalis, taikoma Direktyvos 2000/29/EB 18 straipsnyje nustatyta tvarka.
Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra vienas mėnuo.
3. Komitetai priima savo darbo tvarkos taisykles.
36 straipsnis
Komisija gali leisti teikti einamąją pagalbą Sutarties I priede nurodytiems žemės ūkio produktams, kuriems taikomi Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai, šiuos produktus gaminančiuose, perdirbančiuose ir parduodančiuose sektoriuose, tam, kad sumažintų ūkininkavimo Azorų ir Madeiros salose konkrečias kliūtis, susidarančias dėl jų nutolimo, izoliuotumo ir atokiausios vietovės.
37 straipsnis
Šiame reglamente, išskyrus 33 straipsnį, nustatytos priemonės yra intervencinės priemonės, skirtos stabilizuoti žemės ūkio rinkas pagal Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 [23] 2 straipsnio 2 dalį.
38 straipsnis
Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti šio reglamento laikymąsi, ypač dėl kontrolės ir administracinių nuobaudų, ir apie tai informuoja Komisiją.
Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės priimamos 35 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.
39 straipsnis
1. Portugalija pateikia Komisijai metinę ataskaitą dėl šiame reglamente nustatytų priemonių įgyvendinimo.
2. Ne vėliau kaip šios sistemos taikymo penktų metų pabaigoje Komisija pateikia Parlamentui ir Tarybai bendrą ataskaitą, parodančią pagal šį reglamentą taikytų veiksmų poveikį, prie kurios pridedami, jei taikytini, atitinkami pasiūlymai.
40 straipsnis
Reglamentas (EEB) Nr. 1600/92 [24] panaikinamas. Nuorodos į Reglamentą (EEB) Nr. 1600/92 laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir turėtų būti skaitomos pagal III priede pateiktą koreliacijos lentelę.
41 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų Oficialiajame leidinyje.
33 straipsnis taikomas nuo 2000 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge, 2001 m. birželio 28 d.