EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2009/45/EB
2009 m. gegužės 6 d.
dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų
(Nauja redakcija)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
kadangi:
(1)
1998 m. kovo 17 d. Tarybos direktyva 98/18/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (3) buvo keletą kartų iš esmės pakeista (4). Kadangi bus daromi kiti pakeitimai, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija.
(2)
Pagal bendrą transporto politiką turi būti priimtos priemonės jūrų transporto saugai užtikrinti.
(3)
Keleivinių laivų avarijos kelia Bendrijai didelį susirūpinimą, ypač tos avarijos, kurių metu žūva daug žmonių. Visoje Bendrijoje keleiviniais laivais ir greitaeigiais keleiviniais laivais besinaudojantys asmenys turi teisę tikėtis atitinkamo saugos laive lygio ir juo pasikliauti.
(4)
Darbo įrangai ir darbuotojų asmeninės apsaugos priemonėms ši direktyva netaikoma todėl, kad tokios įrangos naudojimui jūriniais vidaus keliais plaukiojančiuose keleiviniuose laivuose taikomos 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (5) ir atitinkamų su ja susijusių atskirų direktyvų nuostatos.
(5)
Keleivių vežimo tarp valstybių narių jūrų transportu paslaugas jau liberalizavo 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (6). Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3577/92 (7) yra numatytas laisvės teikti paslaugas principo taikymas valstybių narių jūrų transporte (jūrų kabotažas).
(6)
Siekiant užtikrinti aukštą saugos lygį ir pašalinti prekybos kliūtis, vietines paslaugas teikiantiems keleiviniams laivams ir laivams būtina nustatyti atitinkamo lygio suderintus saugos standartus. Tarptautiniais maršrutais plaukiojančių laivų standartus kuria Tarptautinė jūrų organizacija (TJO). Turėtų būti nurodyta tvarka, pagal kurią prašoma TJO imtis veiksmų tarptautinių maršrutų standartus suderinti su šios direktyvos standartais.
(7)
Visų pirma, atsižvelgiant į keleivinio jūrų transporto vidaus rinkos mastą, bendrą laivų saugos lygį visoje Bendrijoje galima nustatyti tik veiksmais Bendrijos lygiu.
(8)
Atsižvelgiant į proporcingumo principą direktyva yra tinkamas teisinis dokumentas, numatantis vienodo ir privalomo saugos standartų taikymo valstybėse narėse sistemą, palikdamas kiekvienai valstybei narei teisę nuspręsti dėl jos vidaus sistemai geriausiai tinkančių įgyvendinimo priemonių.
(9)
Siekiant tobulinti saugą ir išvengti konkurencijos iškraipymų bendrus saugos reikalavimus reikėtų taikyti visiems Bendrijoje jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams, neatsižvelgiant į vėliavą, su kuria jie plaukioja. Vis dėlto, šių reikalavimų reikėtų netaikyti tam tikrų kategorijų laivams, kuriems šios direktyvos taisyklės netinka techniškai arba jos ekonomiškai neperspektyvios.
(10)
Keleivinius laivus reikėtų priskirti skirtingoms klasėms atsižvelgiant į nuotolius ir sąlygas jūros zonose, kuriose jie plaukioja. Greitaeigiai keleiviniai laivai turėtų būti skirstomi kategorijomis pagal TJO parengto Greitaeigių laivų kodekso nuostatas.
(11)
Pagrindinė referencinė saugos standartų bazė turėtų būti 1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija) su pakeitimais, apimanti tarptautiniu mastu suderintus tarptautiniais maršrutais plaukiojančių keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų standartus ir atitinkamas TJO priimtas rezoliucijas bei kitas tą konvenciją papildančias ir aiškinančias priemones.
(12)
Reikia laikytis skirtingo požiūrio rengiant naujų ir eksploatuojamų skirtingų klasių keleivinių laivų saugos reikalavimus, užtikrinančius lygiavertį saugos lygį, atsižvelgiant į tų skirtingų klasių konkrečius poreikius ir apribojimus. Naujų ir eksploatuojamų laivų saugos reikalavimų skirtumus tikslinga išsaugoti, nes naujų laivų taisykles taikant eksploatuojamiems laivams pastarųjų konstrukciją tektų gerokai pertvarkyti ir jie taptų ekonomiškai neperspektyvūs.
(13)
Eksploatuojamų laivų modernizavimo pagal šioje direktyvoje numatytus standartus finansiniai ir techniniai padariniai pateisina tam tikrus pereinamuosius laikotarpius.
(14)
Atsižvelgiant į greitaeigių keleivinių laivų ir tradicinių keleivinių laivų projekto, konstrukcijos ir naudojimo esminius skirtumus turėtų būti reikalaujama, kad tokie laivai atitiktų specialias taisykles.
(15)
Laivo įrenginiai, atitinkantys 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 96/98/EB dėl laivų įrenginių (8) nuostatas, juos instaliuojant keleiviniame laive neturėtų būti papildomai bandomi, nes tokiems įrenginiams jau taikomi tos direktyvos standartai ir procedūros.
(16)
2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų (9) įdiegė sugriežtintus stabilumo reikalavimus tarptautiniais maršrutais į ir iš Bendrijos uostų plaukiojantiems ro-ro keleiviniams laivams ir tokia sugriežtinta priemonė taip pat turėtų būti taikoma tam tikrų kategorijų tokiems laivams, plaukiojantiems vietiniais reisais tokiomis pačiomis jūrinėmis sąlygomis. Tokių stabilumo reikalavimų nesilaikymas turėtų būti palaipsnio ro-ro keleivinių laivų atsisakymo po tam tikro plaukiojimo metų skaičiaus priežastis. Atsižvelgiant į konstrukcines modifikacijas, kurias gali reikėti atlikti eksploatuojamiems ro-ro keleiviniams laivams, kad jie atitiktų specialius stabilumo reikalavimus, tie reikalavimai turėtų būti įdiegti per kelerių metų laikotarpį, kad susijusiai pramonės daliai būtų duota pakankamai laiko persitvarkyti pagal reikalavimus - tuo tikslu reikėtų numatyti nuostatą dėl eksploatuojamų laivų palaipsnio pertvarkymo tvarkaraščio. Šis palaipsnio pertvarkymo tvarkaraštis neturėtų turėti įtakos specialiems stabilumo reikalavimams, taikomiems jūrų zonose, kurioms taikomi 1996 m. vasario 28 d. Stokholmo susitarimo priedai.
(17)
Svarbu taikyti reikiamas priemones, užtikrinančias ribotos judėsenos asmenų saugų patenkamumą į valstybių narių vietiniais reisais plaukiojančius keleivinius laivus ir greitaeigius keleivinius laivus.
(18)
Vykdydamos kontrolę pagal komiteto procedūrą, valstybės narės gali priimti vietinėmis sąlygomis pagrįstus papildomus saugos reikalavimus, leisti naudoti lygiaverčius standartus ar esant tam tikroms veikimo sąlygoms šios direktyvos nuostatoms taikyti išlygas arba susiklosčius ypač pavojingoms aplinkybėms imtis apsaugos priemonių.
(19)
2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) (10), centralizavo pagal atitinkamus Bendrijos teisės aktus dėl jūrų saugumo, teršimo iš laivų prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose apsaugos įsteigtų komitetų uždavinius.
(20)
Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11).
(21)
Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus pritaikyti atitinkamas šios direktyvos, įskaitant jos priedų, nuostatas atsižvelgiant į tarptautinio lygio pokyčius, ypač į tarptautinių konvencijų pakeitimus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
(22)
Siekiant stebėti veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą ir vykdymą, turėtų būti tiriami nauji ir eksploatuojami keleiviniai laivai bei laivai. Šios direktyvos nuostatų laikymąsi turėtų patvirtinti vėliavos valstybės administracijos arba jos vardu išduodamas sertifikatas.
(23)
Siekdamos užtikrinti šios direktyvos visapusišką taikymą valstybės narės už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimą turėtų nustatyti sankcijų sistemą ir turėtų stebėti, ar laikomasi šios direktyvos nuostatų, sukurtų pagal 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyvą 95/21/EB dėl uosto valstybės atliekamos laivybos kontrolės (12).
(24)
Naujos į šią direktyvą įtrauktos nuostatos susijusios tik su komiteto procedūromis. Todėl valstybėms narėms nereikia jų perkelti į nacionalinę teisę.
(25)
Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais IV priedo B dalyje,
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Paskirtis
Šios direktyvos paskirtis - naujuose ir eksploatuojamuose keleiviniuose laivuose bei greitaeigiuose keleiviniuose laivuose diegti vienodą gyvybės ir turto saugos lygį, kai abiejų kategorijų laivai plaukioja jūriniais vidaus maršrutais, ir nustatyti tarptautinio lygmens derybų, skirtų tarptautiniais maršrutais plaukiojančių keleivinių laivų taisyklėms suderinti, tvarką.
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Šioje direktyvoje:
a) „Tarptautinės konvencijos“- tai 1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija) su pakeitimais ir 1966 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo, kartu su jų protokolais ir pakeitimais;
b) „Neapgadinto laivo stovumo kodeksas“- tai „Visų tipų laivų, kuriems galioja TJO dokumentai, neapgadinto laivo stovumo kodeksas“, išdėstytas 1993 m. lapkričio 4 d. TJO Asamblėjos rezoliucijoje A.749 (18), su pakeitimais;
c) „Greitaeigių laivų kodeksas“- tai „Tarptautinio greitaeigių laivų saugos kodekso“, išdėstyto 1994 m. gegužės 20 d. TJO Saugos jūroje komiteto rezoliucijoje MSC.36 (63), naujausia redakcija;
d) „GMDSS“- tai globalinė jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistema, kaip nustatyta 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais IV skyriuje;
e) „keleivinis laivas“- tai daugiau kaip 12 keleivių vežantis laivas;
f) „ro-ro keleivinis laivas“- tai laivas, vežantis daugiau kaip 12 keleivių, turintis erdves ro-ro kroviniams arba specialių kategorijų erdves, kaip apibrėžta I priede esančioje II-2/A/2 taisyklėje;
g) „greitaeigis keleivinis laivas“- tai greitaeigis laivas, kaip apibrėžta 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais X skyriaus 1 taisyklėje, vežantis daugiau kaip 12 keleivių, išskyrus jūriniais vidaus maršrutais B, C arba D klasės jūros zonose plaukiojančius keleivinius laivus, jeigu:
h) „naujas laivas“- tai laivas, kurio kilis buvo pastatytas arba kurio statybos etapas buvo panašus 1998 m. liepos 1 d. ar vėliau; panašus statybos etapas - tai etapas, kai:
i) „eksploatuojamas laivas“- tai nenaujas laivas;
j) „amžius“- tai laivo amžius, išreikštas metų skaičiumi po jo pristatymo datos;
k) „keleivis“- tai bet kuris asmuo, išskyrus:
l) „laivo ilgis“- jeigu specialiai nenumatyta kitaip - tai ne mažesniame kaip 85 % teoriniame borto aukštyje nuo kilio viršaus 96 % išmatuoto visos vaterlinijos ilgio arba ilgis išilgai tos vaterlinijos nuo forštevenio priešakio iki vairo ašies, jeigu šis ilgis yra didesnis. Su kilio nuosvyriu laivagalyje suprojektuotuose laivuose, matuojant laivo ilgį, vaterlinija yra lygiagreti konstrukcinei vaterlinijai;
m) „laivapriekio aukštis“- tai 1966 m. Tarptautinės krovos žymių konvencijos 39 taisyklėje apibrėžtas laivapriekio aukštis kaip priekiniame statmenyje nuo nustatyto antvandeninio borto aukštį vasarą atitinkančios vaterlinijos ir konstrukcinis diferento bei laivo šone išmatuoto viršutinio denio aukščiausio taško išmatuojamas vertikalus atstumas;
n) „laivas ištisiniu deniu“- tai laivas su įrengtu oro sąlygų ir jūros veikiamu ištisu deniu, turinčiu oro sąlygų ir jūros veikiamos savo dalies visų angų stacionarias uždarymo priemones, po kuriuo visoms laivo šonų angoms sumontuotos stacionarios, bent jau vandeniui nelaidžios, uždarymo priemonės;
ištisas denis gali būti vandeniui nelaidus denis arba lygiavertė struktūra, sudaryta iš vandenį praleidžiančio denio, visiškai uždengto vandens nepraleidžiančia pakankamo tvirtumo apsaugą nuo vandens užtikrinančia konstrukcija ir su vandeniui nelaidžiomis uždarymo priemonėmis;
o) „tarptautinis maršrutas“- tai jūros maršrutas iš valstybės narės uosto į uostą už valstybės narės ribų arba atvirkščiai;
p) „jūrinis vidaus maršrutas“- tai jūros zonų maršrutas iš valstybės narės uosto į tą patį arba kitą tos valstybės narės uostą;
q) „jūros zona“- tai pagal 4 straipsnio 2 dalį nustatyta zona;
tačiau taikant nuostatas dėl radijo ryšio galioja 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais IV skyriaus 2 taisyklėje pateiktos jūros zonų apibrėžtys;
r) „uosto akvatorija“- tai ne jūros zona, o valstybių narių apibrėžtas kitas plotas, apimantis atokiausius stacionarius uosto statinius, sudarantis vientisą uosto sistemos dalį arba plytintis iki gamtinėmis aplinkos ypatybėmis, saugančiomis upės žiotis ar panašų apsaugotą plotą, apibrėžtų ribų;
s) „prieglobsčio vieta“- tai gamtinėmis ar dirbtinėmis priemonėmis apsaugota zona, kurioje prieglaudą gali rasti laivas, susiklosčius jo saugumui pavojų keliančioms sąlygoms;
t) „vėliavos valstybės administracija“- tai valstybės, su kurios vėliava suteikta teisė plaukioti laivui, kompetentingos institucijos;
u) „priimančioji valstybė“- tai valstybė narė, į kurios uostą (-us) arba iš kurios uosto (-ų) su kitos nei ta valstybė narė valstybės narės vėliava plaukiojantis laivas išplaukia į jūrinius vidaus maršrutus ar sugrįžta iš jų;
v) „pripažinta organizacija“- tai pagal 1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyvos 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (13) 4 straipsnį pripažinta organizacija;
w) „mylia“- tai 1 852 metrai;
x) „didelis bangų aukštis“- per tam tikrą laikotarpį registruotų bangų aukščių aukščiausio trečdalio aukščio vidurkis;
y) „ribotos judėsenos asmenys“- tai bet kuris asmuo, turintis tam tikrų sunkumų naudojantis viešuoju transportu, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, neįgalius asmenis, asmenis su jusliniais sutrikimais ir besinaudojančiuosius neįgaliųjų vežimėliais, nėščias moteris ir asmenis, lydinčius mažus vaikus.
3 straipsnis
Taikymo sritis
1. Ši direktyva taikoma šiems keleiviniams laivams nepaisant jų vėliavos, kai jie plaukia jūriniais vidaus maršrutais:
a)
naujiems keleiviniams laivams;
b)
24 metrų ir ilgesniems eksploatuojamiems keleiviniams laivams;
c)
greitaeigiams keleiviniams laivams.
Kiekviena valstybė narė, kaip priimančioji valstybė, užtikrina, kad keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra valstybė narė, vėliava prieš leidžiant jiems toje valstybėje narėje plaukioti jūriniais vidaus maršrutais visiškai atitiktų šios direktyvos reikalavimus.
2. Ši direktyva netaikoma:
a)
keleiviniams laivams, kurie yra:
i)
karo laivai ir kariniai transporto laivai;
ii)
ne mechaninėmis priemonėmis varomi laivai;
iii)
iš kitos, o ne iš plieno ar jam lygiavertės medžiagos, pagaminti laivai, kuriems netaikomi greitaeigių laivų (Rezoliucija MSC 36 (63)) arba laivų su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais (Rezoliucija A.373 (X)) standartai;
iv)
paprastos konstrukcijos mediniai laivai;
v)
suprojektuoti iki 1965 m., pastatyti daugiausia iš originalių medžiagų, originalūs istoriniai keleiviniai laivai ir atskiros jų kopijos;
vi)
pramoginės jachtos, nebent jos yra arba bus su įgula ir komerciniais tikslais veža daugiau kaip 12 keleivių; arba
vii)
vien uosto akvatorijose plaukiojantys laivai;
b)
greitaeigiams keleiviniams laivams, kurie yra:
i)
karo laivas arba karinis transporto laivas;
ii)
pramoginiai laivai, nebent jie yra arba bus su įgula ir komerciniais tikslais veža daugiau kaip 12 keleivių; arba
iii)
vien uosto akvatorijose plaukiojantys laivai.
4 straipsnis
Keleivinių laivų klasės
1. Pagal jūros zoną, kurioje plaukioja, keleiviniai laivai priskiriami šioms klasėms:
„A klasė“
tai jūriniais vidaus maršrutais, neskirtais B, C ir D klasės keleiviniams laivams, plaukiojantis keleivinis laivas.
„B klasė“
tai jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantis keleivinis laivas nuo kranto, kuriame, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, po laivo avarijos keleiviai gali išsilaipinti, nenutolstantis toliau kaip 20 mylių.
„C klasė“
tai jūros zonų, kuriose vienerių metų laikotarpį plaukiojant visus metus arba tiksliai apibrėžtą metų laikotarpį, kai laivai plaukioja tik nustatytą laiką (pvz., vasarą) didesnių kaip 2,5 metrų aukščio bangų tikimybė mažesnė nei 10 %, jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantis keleivinis laivas, kuris šiais maršrutais plaukdamas nuo prieglobsčio vietos nutolsta ne toliau kaip 15 mylių, o nuo kranto linijos, kur, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, po laivo avarijos gali išsilaipinti keleiviai - ne toliau kaip 5 mylias.
„D klasė“
tai jūros zonų, kuriose vienerių metų laikotarpį plaukiojant visus metus arba tiksliai apibrėžtą metų laikotarpį, kai laivai plaukioja tik nustatytą laiką (pvz., vasarą) didesnių kaip 1,5 metrų aukščio bangų tikimybė mažesnė nei 10 %, jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantis keleivinis laivas, kuris šiais maršrutais plaukdamas nuo prieglobsčio vietos nutolsta ne toliau kaip 6 mylias, o nuo kranto linijos, kur, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, po laivo avarijos gali išsilaipinti keleiviai - ne toliau kaip 3 mylias.
2. Kiekviena valstybė narė:
a)
įdiegia ir prireikus atnaujina jos jurisdikcijai priklausančių jūrų zonų sąrašą, nustatydama visus metus naudojamų zonų ribas ir, kai tinkama, apribojimus dėl periodinio laivų klasių naudojimo pagal 1 dalyje nustatytus klasių kriterijus;
b)
skelbia sąrašą viešoje duomenų bazėje, kurią galima rasti kompetentingos jūreivystės institucijos interneto svetainėje;
c)
praneša Komisijai apie tokios informacijos vietą ir apie sąrašo pakeitimus.
3. Greitaeigiams keleiviniams laivams taikomos Greitaeigių laivų kodekso 1 skyriaus (1.4.10) ir (1.4.11) apibrėžtos kategorijos.
5 straipsnis
Taikymas
1. Jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantys nauji ir eksploatuojami keleiviniai laivai bei greitaeigiai keleiviniai laivai atitinka atitinkamas šioje direktyvoje nustatytas saugos taisykles ir standartus.
2. Remdamosi šia direktyva grindžiamomis priežastimis valstybės narės nedraudžia plaukioti jūriniais vidaus maršrutais keleiviniams laivams arba greitaeigiams keleiviniams laivams, atitinkantiems šios direktyvos reikalavimus, įskaitant valstybės narės pagal 9 straipsnio 1 dalį nustatytus kokius nors papildomus reikalavimus.
Kiekviena valstybė narė, naudodamasi savo kaip priimančiosios valstybės įgaliojimais, pripažįsta jūriniais vidaus maršrutais plaukiojančiam greitaeigiam keleiviniam laivui kitos valstybės narės išduotą greitaeigio laivo saugos sertifikatą ir leidimą plaukioti arba 13 straipsnyje nurodytą jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams kitos valstybės narės išduotą keleivinio laivo saugos sertifikatą.
3. Priimančioji valstybė, laikydamasi Direktyvos 95/21/EB nuostatų, gali apžiūrėti jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantį keleivinį laivą arba greitaeigį keleivinį laivą ir patikrinti jų dokumentus.
4. Direktyvos 96/98/EB A.1 priede išvardyti visi laivo įrenginiai, atitinkantys jos nuostatas, laikomi atitinkančiais šios direktyvos nuostatas neatsižvelgiant į tai, ar šios direktyvos I priede reikalaujama tokius įrenginius patvirtinti ir išbandyti patenkinant vėliavos valstybės administracijos reikalavimus.
6 straipsnis
Saugos reikalavimai
1. Naujų ir eksploatuojamų A, B, C ir D klasės keleivinių laivų atžvilgiu:
a)
jų korpuso, pagrindinių ir pagalbinių mechanizmų, elektros energijos ir automatinių įrenginių konstrukcija ir priežiūra atitinka standartus, kuriais būtina remtis atliekant klasifikavimą pagal pripažintos organizacijos taisykles arba pagal joms lygiavertes taisykles, kurias administracija taiko laikydamasi Direktyvos 94/57/EB 14 straipsnio 2 dalies;
b)
jiems taikoma 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais IV skyriaus, įskaitant 1988 m. GMDSS pakeitimus, V ir VI skyrių nuostatos;
c)
juose instaliuotai navigacinei įrangai taikomos 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais V skyriaus 12 taisyklės nuostatos. Direktyvos 96/98/EB A.1 priede išvardyta laivo navigacinė įranga, atitinkanti pastarosios nuostatas, laikoma atitinkančia SOLAS V /12(r) taisyklės su pakeitimais tipo tvirtinimo reikalavimus.
2. Naujų keleivinių laivų:
a)
bendrieji reikalavimai:
i)
nauji A klasės keleiviniai laivai visiškai atitinka 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus ir konkrečius atitinkamus šios direktyvos reikalavimus; taisykles, kurias 1974 m. SOLAS konvencija su pakeitimais leidžia administracijai aiškinti savo nuožiūra, vėliavos valstybės administracija aiškina taip, kaip išdėstyta šios direktyvos I priede;
ii)
nauji B, C ir D klasės keleiviniai laivai atitinka konkrečius atitinkamus šios direktyvos reikalavimus;
b)
krovos žymių reikalavimai:
i)
visi nauji 24 metrų ilgio arba ilgesni keleiviniai laivai atitinka 1966 m. Tarptautinės krovos žymių konvencijos reikalavimus;
ii)
trumpesnių nei 24 metrai naujų keleivinių laivų ilgiui ir klasei taikomi 1966 m. Tarptautinės krovos žymių konvencijos saugos lygį atitinkantys kriterijai;
iii)
nepaisant i ir ii punktų, naujiems D klasės keleiviniams laivams netaikomi 1966 m. Tarptautinėje krovos žymių konvencijoje nustatyti reikalavimai dėl mažiausio laivapriekio aukščio;
iv)
nauji A, B, C ir D klasės keleiviniai laivai turi ištisinį denį.
3. Eksploatuojami keleiviniai laivai:
a)
eksploatuojami A klasės keleiviniai laivai atitinka 1974 m. SOLAS konvencijoje su pakeitimais apibrėžtas eksploatuojamų keleivinių laivų taisykles ir konkrečius atitinkamus šios direktyvos reikalavimus; taisykles, kurias 1974 m. SOLAS konvencija su pakeitimais leidžia administracijai aiškinti savo nuožiūra, vėliavos valstybės administracija aiškina taip, kaip išdėstyta šios direktyvos I priede;
b)
eksploatuojami B klasės keleiviniai laivai atitinka konkrečius atitinkamus šios direktyvos reikalavimus;
c)
eksploatuojami C ir D klasių keleiviniai laivai atitinka konkrečius atitinkamus šios direktyvos reikalavimus, o dėl sąlygų, kurioms netaikomi tokie reikalavimai, - atitinka vėliavos valstybės administracijos reikalavimus; tokios taisyklės užtikrina I priedo II-1 ir II-2 skyriuose išdėstytą lygiavertį saugos lygį, atsižvelgiant į tų jūros zonų, kuriose tokių klasių laivai gali plaukioti, konkrečias vietines plaukiojimo sąlygas;
prieš leidžiant eksploatuojamiems C ir D klasės laivams priimančioje valstybėje reguliariai plaukioti jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija dėl tokių taisyklių gauna priimančiosios valstybės sutikimą;
d)
jeigu valstybė narė laikosi nuomonės, kad priimančiosios valstybės administracijos pagal c punktą reikalaujamos taisyklės nepagrįstos, ji nedelsdama apie tai praneša Komisijai; Komisija imasi veiksmų, kad laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos būtų priimtas sprendimas;
e)
esminis laivo remontas, modifikavimas ar rekonstrukcija ir vėlesnis jo įrengimas atitinka 2 dalies a punkte numatytus reikalavimus naujiems laivams; eksploatuojamo laivo modifikavimas, skirtas tik pagerinti laivo patvarumą, nelaikomas esmine laivo rekonstrukcija;
f)
a punkto nuostatos, jeigu ankstesnės datos nenurodytos 1974 m. SOLAS konvencijoje su pakeitimais, bei b ir c punktų nuostatos, jeigu ankstesnės datos nenurodytos šios direktyvos I priede, netaikomos laivui, kurio kilis buvo pastatytas arba kurio statyba buvo pasiekusi panašų etapą:
i)
anksčiau kaip 1940 m. sausio 1 d.: iki 2006 m. liepos 1 d.;
ii)
1940 m. sausio 1 d. arba vėliau, tačiau iki 1962 m. gruodžio 31 d.: iki 2007 m. liepos 1 d.;
iii)
1963 m. sausio 1 d. arba vėliau, tačiau iki 1974 m. gruodžio 31 d.: iki 2008 m. liepos 1 d.;
iv)
1975 m. sausio 1 d. arba vėliau, tačiau iki 1984 m. gruodžio 31 d.: iki 2009 m. liepos 1 d.;
v)
1985 m. sausio 1 d. arba vėliau, tačiau iki 1998 m. liepos 1 d.: iki 2010 m. liepos 1 d.
4. Greitaeigiai keleiviniai laivai:
a)
1996 m. sausio 1 d. ar vėliau pastatyti arba iš esmės suremontuoti, modifikuoti ar rekonstruoti greitaeigiai keleiviniai laivai atitinka 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais X/3 taisyklės reikalavimus, jeigu:
i)
jų kilis buvo pastatytas arba jie buvo pasiekę panašų etapą ne vėliau kaip 1998 m. birželio 4 d.,
ii)
jie buvo pristatyti ir pradėti eksploatuoti ne vėliau kaip 1998 m. gruodžio 4 d., ir
iii)
jie visiškai atitinka 1977 m. lapkričio 14 d. TJO asamblėjos A.373(X) rezoliucijoje išdėstyto Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais saugos kodekso (DSC kodeksas) su pakeitimais, padarytais 1994 m. gegužės 19 d. Saugos jūroje komiteto rezoliucija MSC 37(63), reikalavimus;
b)
iki 1996 m. sausio 1 d. pastatyti greitaeigiai keleiviniai laivai, atitinkantys Greitaeigių laivų kodekso reikalavimus, toliau gali plaukioti gavę pagal to kodekso reikalavimus išduotą sertifikatą;
iki 1996 m. sausio 1 d. pastatyti greitaeigiai keleiviniai laivai, neatitinkantys Greitaeigių laivų kodekso reikalavimų, negali plaukioti jūriniais vidaus maršrutais, nebent 1998 m. birželio 4 d. jie jau plaukiojo valstybės narės jūriniais vidaus maršrutais, o tokiu atveju jiems gali būti leista toje valstybėje narėje ir toliau plaukioti jūriniais vidaus maršrutais; tokie laivai atitinka DSC kodekso reikalavimus;
c)
greitaeigių keleivinių laivų ir jų įrenginių statyba bei gamyba ir priežiūra atitinka pripažintos organizacijos taikomas greitaeigių laivų klasifikavimo arba lygiavertes taisykles, kurias, laikydamasi Direktyvos 94/57/EB 14 straipsnio 2 dalies, taiko administracija.
7 straipsnis
Ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimai ir palaipsnis atsisakymas
1. Visi A, B ir C klasių ro-ro keleiviniai laivai, kurių kilis buvo pastatytas arba kurių statyba buvo pasiekusi panašų etapą 2004 m. spalio 1 d. arba vėliau, atitinka Direktyvos 2003/25/EB 6, 8 ir 9 straipsnius.
2. Visi A ir B klasių ro-ro keleiviniai laivai, kurių kilis buvo pastatytas arba kurių statyba buvo pasiekusi panašų etapą anksčiau nei 2004 m. spalio 1 d., atitinka Direktyvos 2003/25/EB 6, 8 ir 9 straipsnius ne vėliau kaip 2010 m. spalio 1 d., nebent jų būtų atsisakyta tą dieną arba vėliau, kai jie pasiekia 30 metų amžių, tačiau bet kokiu atveju ne vėliau kaip 2015 m. spalio 1 d.
8 straipsnis
Ribotos judėsenos asmenų saugos reikalavimai
1. Valstybės narės užtikrina, kad būtų imamasi tinkamų priemonių, kai tai yra praktiškai įmanoma, pagrįstų III priedo nurodymais, jog ribotos judėsenos asmenys galėtų saugiai patekti į visus A, B, C ir D klasių keleivinius laivus ir visus greitaeigius keleivinius laivus, naudojamus viešajam transportui, kurių kilis buvo pastatytas arba kurių statyba buvo pasiekusi panašų etapą 2004 m. spalio 1 d. arba vėliau.
2. Valstybės narės bendradarbiauja ir konsultuojasi su ribotos judėsenos asmenis atstovaujančiomis organizacijomis dėl III priede pateiktų nurodymų įgyvendinimo.
3. A, B, C ir D klasių keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų, naudojamų viešajam transportui, kurių kilis buvo pastatytas arba kurių statyba buvo pasiekusi panašų etapą anksčiau kaip 2004 m. spalio 1 d., modifikavimą valstybės narės reglamentuoja pagal III priedo nurodymus, jei tai yra pagrįsta ir praktiškai įmanoma ekonomine prasme.
Valstybės narės parengia nacionalinį veiksmų planą dėl nurodymų taikymo tokiems laivams. Jos pateikia tą planą Komisijai ne vėliau kaip 2005 m. gegužės 17 d.
4. Valstybės narės ne vėliau kaip 2006 m. gegužės 17 d. pateikia Komisijai ataskaitas apie šio straipsnio įgyvendinimą dėl visų 1 dalyje nurodytų keleivinių laivų, 3 dalyje nurodytų keleivinių laivų, kuriems leista gabenti daugiau kaip 400 keleivių, ir visų greitaeigių keleivinių laivų.
9 straipsnis
Papildomi saugos reikalavimai, atitikmenys, išimtys ir saugos priemonės
1. Jeigu valstybė narė arba valstybių narių grupė mano, kad taikomus saugos reikalavimus, atsižvelgiant į konkrečias vietines sąlygas, atitinkamais atvejais reikėtų patobulinti, ir jeigu tokio tobulinimo būtinybė pagrindžiama, laikydamosi 4 dalyje nustatytos tvarkos jos gali priimti saugos reikalavimų tobulinimo priemones.
2. Laikydamasi 4 dalyje nustatytos tvarkos valstybė narė gali priimti priemones, leidžiančias taikyti I priede išdėstytų taisyklių atitikmenis, jeigu tokie atitikmenys bent jau ne mažiau veiksmingi nei tokios taisyklės.
3. Laikydamasi 4 dalyje nustatytos tvarkos valstybė narė gali priimti priemones, jeigu jos nesumažina saugos lygio, šios direktyvos atitinkamų konkrečių reikalavimų netaikyti toje valstybėje vykdomiems jūriniams vidaus maršrutams, įskaitant nuo atviros jūros poveikio apsaugotose jos salingose jūros zonose, tam tikromis plaukiojimo sąlygomis, pavyzdžiui, mažesniu bangų aukščiu, apribotu metų laikotarpiu, plaukiojimu tik šviesiuoju paros metu arba susiklosčius tinkamoms klimato ar orų sąlygoms, apribota reiso trukme arba gelbėjimo tarnybų artumu.
4. 1, 2 ar 3 dalies nuostatomis besinaudojanti valstybė narė imasi veiksmų laikydamasi šios dalies antros-šeštos pastraipos.
Valstybė narė praneša Komisijai apie jos ketinamas priimti priemones, įskaitant tiek būtinų detalių, kad jomis būtų galima patvirtinti, kad išlaikomas pakankamas saugos lygis.
Jeigu per šešių mėnesių laikotarpį nuo pranešimo perdavimo laikantis 11straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos nusprendžiama, kad siūlomos priemonės nepagrįstos, minėta valstybė narė prašoma iš dalies pakeisti siūlomas priemones arba jų nepriimti.
Priimtos priemonės aiškiai apibrėžiamos atitinkamuose nacionalinės teisės aktuose ir perduodamos Komisijai, kuri apie visas šių priemonių detales praneša kitoms valstybėms narėms.
Kiekviena tokia priemonė taikoma visiems vienodomis konkrečiomis sąlygomis plaukiojantiems tos pačios klasės keleiviniams laivams arba laivams, nediskriminuojant jų dėl vėliavos, registravimo valstybės arba dėl jų operatoriaus įsisteigimo vietos.
3 dalyje nurodytos priemonės taikomos tik tol, kol laivas plaukioja konkrečiomis sąlygomis.
5. Jeigu valstybė narė mano, kad jos jūriniu vidaus maršrutu plaukiojantis keleivinis laivas, nors ir atitinkantis šios direktyvos nuostatas, kelia didelį pavojų gyvybės saugai, turtui arba aplinkai, to laivo plaukiojimas gali būti laikinai sustabdytas ar nustatytos papildomos saugos priemonės tol, kol pavojus bus pašalintas.
Susiklosčius pirmiau minėtoms aplinkybėms, taikoma tokia tvarka:
a)
valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie savo sprendimą ir nurodo pagrįstas jo priežastis;
b)
Komisija nagrinėja, ar laikinas laivo plaukiojimo nutraukimas arba papildomos priemonės pagrįstos dideliu pavojumi saugai ir aplinkai;
c)
laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos sprendžiama, ar valstybės narės sprendimas laikinai nutraukti tokio laivo plaukiojimą arba nustatyti papildomas priemones pagrįstas dideliu pavojumi gyvybės saugai, turtui arba aplinkai ir, jeigu laikinas laivo plaukiojimo nutraukimas ar papildomos priemonės nepagrįstos, kad iš tos valstybės narės būtų reikalaujama atšaukti laikiną nutraukimą ar priemones.
10 straipsnis
Pritaikymai
1. Siekiant atsižvelgti į tarptautinio lygio pokyčius, visų pirma TJO, galima pritaikyti:
a)
2 straipsnio a, b, c, d ir v punktų sąvokų apibrėžtis;
b)
12 straipsnyje nurodytų apžiūrų atlikimo tvarkos ir jų rekomendacijų nuostatas;
c)
nuostatas dėl 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais ir Greitaeigių laivų kodekso, įskaitant jo vėlesnius pakeitimus, nustatytus 4 straipsnio 3 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 12 straipsnio 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje;
d)
konkrečias nuorodas į „tarptautines konvencijas“ ir TJO rezoliucijas, nurodytas 2 straipsnio g, m ir q punktuose, 3 straipsnio 2 dalies a punkte, 6 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, 6 straipsnio 2 dalies b punkte bei 13 straipsnio 3 dalyje.
2. Priedus galima iš dalies pakeisti, kad:
a)
šios direktyvos nuostatoms būtų taikomi tarptautinių konvencijų pakeitimai;
b)
būtų pagerintos jų techninės specifikacijos, atsižvelgiant į įgytą patirtį.
3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, tvirtinamos pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
4. Šios direktyvos 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimai gali būti pašalinti iš šios direktyvos taikymo srities laikantis Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 5 straipsnio.
11 straipsnis
Komitetas
1. Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos Komitetas (COSS), įsteigtas pagal Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 3 straipsnį.
2. Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra du mėnesiai.
3. Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.
12 straipsnis
Apžiūros
1. Kiekvieną naują keleivinį laivą vėliavos valstybės administracija apžiūri, kaip nustatyta a, b ir c punktuose:
a)
prieš laivui pradedant plaukioti;
b)
periodiškai vieną kartą per 12 mėnesių; ir
c)
papildomai, jeigu iškyla reikalas.
2. Kiekvieną eksploatuojamą keleivinį laivą vėliavos valstybės administracija apžiūri, kaip nustatyta a, b ir c punktuose:
a)
atlikdama pirminę apžiūrą prieš laivui pradedant plaukioti priimančios valstybės jūriniais vidaus maršrutais, o valstybės narės jūriniais vidaus maršrutais plaukiojančius eksploatuojamus laivus, kuriems suteikta teisė plaukioti su tos valstybės narės vėliava;
b)
periodiškai vieną kartą per 12 mėnesių; ir
c)
papildomai, jeigu iškyla reikalas.
3. Kiekvieną greitaeigį keleivinį laivą, pagal šios direktyvos 6 straipsnio 4 dalies nuostatas turintį atitikti Greitaeigių laivų kodekso reikalavimus, vėliavos valstybės administracija pateikia apžiūrėti taip, kaip reikalaujama tame kodekse.
Greitaeigį keleivinį laivą, pagal šios direktyvos 6 straipsnio 4 dalį turintį atitikti DSC kodekso reikalavimus, vėliavos valstybės administracija pateikia apžiūrėti taip, kaip reikalaujama DSC kodekse.
4. Apžiūrint laivą, ar jis atitinka Keleivinio laivo saugos sertifikato reikalavimus, laikomasi 1993 m. lapkričio 4 d. TJO asamblėjos rezoliucijoje A.746(18) dėl apžiūros, atliekamos pagal suderintą apžiūrų ir sertifikavimo sistemą, apibrėžtos atitinkamos tvarkos ir rekomendacijų arba tam pat tikslui pasiekti nustatytos tvarkos.
5. 1, 2 ir 3 dalyse minėtas apžiūras išimtinai atlieka pačios vėliavos valstybės administracijos arba pripažintos organizacijos, arba vėliavos valstybės, turinčios atlikti apžiūras, įgaliotos valstybės narės inspektoriai, siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi visų pagal šią direktyvą taikytinų reikalavimų.
13 straipsnis
Sertifikatai
1. Visiems naujiems ir eksploatuojamiems keleiviniams laivams laikantis šios direktyvos nuostatų išduodamas keleivinio laivo saugos sertifikatas. Sertifikato forma pateikta II priede. Šį sertifikatą po pirminės apžiūros, aprašytos 12 straipsnio 1 dalies a punkte ir 12 straipsnio 2 dalies a punkte, išduoda vėliavos valstybės administracija.
2. Keleivinio laivo saugos sertifikatas išduodamas ne ilgesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui. Vėliavos valstybės administracija sertifikato galiojimo laiką, įrašytą sertifikate, jam pasibaigus gali pratęsti ne ilgiau kaip vienam mėnesiui. Pratęsus sertifikato galiojimą naujas sertifikato galiojimo laikas skaičiuojamas nuo naudojamo sertifikato galiojimo pabaigos, kol šis galiojimas nebuvo pratęstas.
Naujas keleivinio laivo saugos sertifikatas išduodamas po 12 straipsnio 1 dalies b punkte ir 12 straipsnio 2 dalies b punkte aprašytos periodiškos apžiūros.
3. Greitaeigių laivų kodekso reikalavimus atitinkančiam greitaeigiam keleiviniam laivui greitaeigio laivo sertifikatą ir greitaeigio laivo leidimą plaukioti, laikydamasi Greitaeigių laivų kodekso nuostatų, išduoda vėliavos valstybės administracija.
Greitaeigiam keleiviniam laivui, atitinkančiam DSC kodekso reikalavimus, Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais statybos ir įrangos sertifikatą bei Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais leidimą plaukioti, laikydamasi Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais kodekso nuostatų, išduoda vėliavos valstybės administracija.
Prieš greitaeigiam keleiviniam laivui išduodama leidimą plaukioti priimančiosios valstybės jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija susitaria su priimančiąja valstybe dėl visų laivų plaukiojimo sąlygų toje valstybėje. Visas šias sąlygas vėliavos valstybės administracija įrašo leidime plaukioti.
4. Apie laivams pagal 9 straipsnio 3 dalies nuostatas padarytas išimtis įrašoma laivo sertifikate.
14 straipsnis
1974 m. SOLAS konvencijos taisyklės
1. Dėl tarptautiniais maršrutais plaukiojančių laivų Bendrija pateikia prašymus TJO:
a)
paspartinti TJO atliekamą 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais II-1, II-2 ir III skyrių taisyklių, kuriose išdėstyti administracijos nuožiūrai palikti klausimai, peržiūrą, parengti suderintus tų taisyklių aiškinimus ir atitinkamai priimti jų pakeitimus; ir
b)
priimti priemones dėl principų, išdėstytų Saugos jūroje komiteto Aplinkraščio Nr. 606 dėl valstybės, kuriai priklauso laivas, pritarimo SOLAS išimtims nuostatose, privalomo taikymo.
2. 1 dalyje nurodytus prašymus įteikia Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė ir Komisija, remdamosi I priede nustatytomis suderintomis taisyklėmis.
Visos valstybės narės daro viską, kas įmanoma, siekdamos užtikrinti, kad TJO imtųsi sparčiai tobulinti minėtas taisykles ir priemones.
15 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės už priimtų pagal šią direktyvą nacionalinių nuostatų pažeidimą nustato sankcijų taisykles ir imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos būtų taikomos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
16 straipsnis
Pranešimas
Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai visas šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindines nuostatas. Komisija apie tai praneša kitoms valstybėms narėms.
17 straipsnis
Panaikinimas
Direktyva 98/18/EB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, išvardytomis IV priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais IV priedo B dalyje.
Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal V priede pateiktą atitikmenų lentelę.
18 straipsnis
Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
19 straipsnis
Adresatai
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre, 2009 m. gegužės 6 d.