KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 771/2005
2005 m. gegužės 20 d.
nustatantis laikinąjį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importui
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Esamos procedūros inicijavimas
(1)
2004 m. rugpjūčio mėn. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Komisija paskelbė pranešimą apie antidempingo procedūros inicijavimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR), Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importo į Bendriją ir pradėjo tyrimą.
(2)
Procedūra buvo inicijuota pagal skundą, kurį pateikė Europos pramoninių sąvaržų institutas (toliau - EPSI), veikiantis Bendrijos gamintojų, gaminančių didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 %, visos Bendrijos nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu. Skunde buvo pateikti šios prekės dempingo ir jo padarytos materialios žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu inicijuoti procedūrą.
2. Suinteresuotos šalys ir patikrinimo vizitai
(3)
Komisija skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, jų asociacijai, kitiems suinteresuotiems Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir vartotojams bei eksportuojančių šalių atstovams oficialiai pranešė apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo nuomonę raštu ir per laikotarpį, nurodytą pranešime apie procedūros inicijavimą prašyti jas išklausyti.
(4)
Atsižvelgus į tai, kad yra daug žinomų KLR ir Taivano eksportuojančių gamintojų, Bendrijos gamintojų bei importuotojų, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką dempingui ir žalai nustatyti pagal Pagrindinio reglamento 17 straipsnį.
(5)
Kad KLR ir Vietnamo eksportuojantys gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) arba individualaus režimo (toliau - IR) taikymo, Komisija išsiuntė RES ir IR prašymų formas eksportuojantiems gamintojams, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir šių dviejų valstybių institucijoms.
(6)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotoms šalims ir gavo atsakymus iš keturių atrinktų Taivano eksportuotojų, keturių atrinktų Bendrijos gamintojų, dviejų Bendrijos gamintojų, kurie nedalyvavo atrankoje, dviejų eksportuojančių gamintojų iš KLR, dviejų - iš Malaizijos, dviejų - iš Filipinų, keturių - iš Tailando, vieno - iš keturių atrinktų Vietnamo importuotojų, vieno Bendrijos vartotojo ir vieno Bendrijos tiekėjo.
(7)
Savo nuomones raštu taip pat pateikė Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.). Visoms šalims, kurios nurodytu laiku pateikė atitinkamus prašymus ir nurodė konkrečias priežastis, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, buvo suteikta tokia galimybė.
(8)
Komisija prašė pateikti ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga dempingui, padarytai žalai ir Bendrijos interesams nustatyti, bei toliau nurodytų bendrovių patalpose atliko tyrimus:
Bendrijos gamintojai
-
Bontempi Vibo spa, Brescia, Italija
-
Bulnava srl, Milano/Suello, Italija
-
Inox Viti snc, Grumello Del Monte, Italija
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Vokietija
Eksportuojantys gamintojai ir susijusios bendrovės eksportuojančiose šalyse
KLR
-
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
Indonezija
-
PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam
Malaizija
-
Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor
-
Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang
Filipinai
-
Rosario Fasteners Corporation, Cavite
-
Philshin Works Corporation, Cavite
Taivanas
-
Arrow Fasteners Co. Ltd. ir su ja susijusi bendrovė Header Plan Co. Inc., Taipei
-
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan
-
Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung
-
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd. ir su ja susijusios bendrovės Tong Jou Enterprise Co. Ltd. ir Winlink Fasteners Co., Ltd., Kaohsiung
-
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
Tailandas
-
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya
-
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., Samutsakorn
-
Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn
-
Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn
Susiję Bendrijos importuotojai
-
Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Vokietija
(9)
Dempingo tyrimas truko nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau - tyrimo laikotarpis arba TL). Žalos tyrimo laikotarpis truko nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau - aptariamas laikotarpis).
B. SVARSTOMA PREKĖ IR PANAŠI PREKĖ
1. Bendroji dalis
(10)
Nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys (toliau - NPS) - tai varžtai, veržlės ir sraigtai iš nerūdijančio plieno, naudojami dviejų arba daugiau elementų mechaniniam sujungimui. Sraigtai - tai sutvirtinimui skirti gaminiai su išoriniais sriegiais ant šerdies. Jie be papildomų detalių yra įsukami į medį (medsraigčiai) arba metalo lakštus (savaime įsukami varžtai) arba naudojami kartu su veržlėmis ir poveržlėmis, kuriomis suformuojamas varžtas. Sraigtų galvutės būna įvairių formų (taurelės, lizdo, plokščios, šešiakampės ir kt.), įvairaus šerdies ilgio ir skersmens. Sriegiai gali dengti visą šerdį arba jos dalį. NPS naudojamos įvairiuose vartotojų pramonės sektoriuose ir labai įvairioms reikmėms, kai reikia užtikrinti atsparumą atmosferos bei cheminei korozijai ir laikytis higienos reikalavimų, pavyzdžiui, maisto prekių perdirbimo ir laikymo įrenginiuose, chemijos pramonės gamyklose, medicinos prietaisų ir viešojo apšvietimoįrangos gamyboje, laivų statyboje ir kt.
2. Svarstoma prekė
(11)
NPS, t. y. nerūdijančio plieno varžtai, veržlės ir sraigtai, naudojami dviejų arba daugiau elementų mechaniniam sujungimui, paprastai yra klasifikuojami pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ir 7318 16 30. NPS yra įvairių rūšių, kurių kiekvieną apibūdina konkrečios fizinės ir techninės charakteristikos bei nerūdijančio plieno, iš kurio jos pagamintos, rūšis.
(12)
Tyrimo metu importuotojai bei Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija tvirtino, kad veržlėms tyrimo nereikėtų taikyti dėl tariamai per mažų jų gamybos apimčių Bendrijoje.
(13)
Šis klausimas buvo apsvarstytas. Atliekant laikinąjį tyrimą buvo suabejota, ar veržles ir NPS iš tikrųjų galima laikyti viena preke. Dėl to reikia papildomai išanalizuoti daugelį aspektų, pvz., ar varžtai ir veržlės realizuojami kartu kaip sistema, koks yra šių rūšių prekių bendros gamybos mastas ir kt. Be to, dar reikės patikrinti Bendrijos gamintojų pajėgumą siūlyti šias sistemas. Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta veržlių, paprastai klasifikuojamų pagal KN kodą 7318 16 30, neįtraukti į svarstomos prekės apibrėžimą.
(14)
Šiuo atveju derėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, kaip paaiškėjo, beveik visą importą iš Filipinų sudaro veržlės. Dėl to, jeigu galutiniame tyrimo etape būtų nuspręsta veržlių šiai prekei nepriskirti, tyrimo procedūrą Filipinams tektų nutraukti.
(15)
Importuotojai bei Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija taip pat tvirtino, kad reikėtų apsiriboti preke, klasifikuojama pagal KN kodus 7318 15 61 ir 7318 15 70, t. y. nerūdijančio plieno sraigtais, kurių galvutėse padarytos šešiakampės lizdinės išdrožos, ir nerūdijančio plieno varžtais su šešiakampėmis galvutėmis, kadangi kitų rūšių NPS Bendrijoje gaminama per mažai. Tačiau tyrimas patvirtino, kad šios kitos NPS rūšys Bendrijoje yra gaminamos. Dėl to šį prašymą teko atmesti.
(16)
Buvo nustatyta, kad visoms prekių rūšims, išskyrus veržles, yra taikomas platus sąvaržų apibrėžimas ir kad jų pagrindinės fizinės bei techninės charakteristikos, pagrindinės paskirtys ir platinimo kanalai yra vienodi.
(17)
Atsižvelgiant į tai visų skirtingų rūšių KLR, Indonezijos, Malaizijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės NPS, išskyrus veržles, paprastai klasifikuojamos pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, atliekant šį tyrimą laikinai laikomos viena preke (toliau - svarstoma prekė).
3. Panaši prekė
(18)
Komisija nustatė, kad visos NPS, gaminamos ir parduodamos KLR, Indonezijos, Malaizijos, Taivano, Tailando bei Vietnamo vidaus rinkose ir eksportuojamos į Bendriją iš suinteresuotų šalių, taip pat Bendrijos gamintojų gaminamos ir parduodamos Bendrijoje, savo fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis charakteristikomis bei panaudojimu nesiskiria. Dėl to laikinai buvo nuspręsta, kad visos jos yra panašios prekės, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. ATRANKA
1. KLR ir Taivano eksportuojančių gamintojų atranka
(19)
Atsižvelgiant į tai, kad yra daug KLR ir Taivano eksportuojančių gamintojų, pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį.
(20)
Kad galėtų nuspręsti, ar reikalinga atranka, ir, jei taip, ją atlikti, Komisija paragino eksportuojančius gamintojus per 15 dienų nuo tyrimo procedūros inicijavimo datos pranešti apie save ir pateikti pagrindinius duomenis apie savo eksportą bei vidaus pardavimus, tikslią veiklą, susijusią su svarstomos prekės gamyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių svarstomos prekės gamyboje ir (arba) prekyboje, pavadinimus bei veiklą. Taip pat buvo konsultuojamasi su KLR ir Taivano institucijomis.
1.1. Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų išankstinė atranka
(21)
Į Komisiją kreipėsi tik du eksportuojantys gamintojai iš KLR, kurie prašomą informaciją pateikė per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą trijų savaičių laikotarpį. Esant tokioms aplinkybėms Komisija nusprendė, kad KLR eksportuojantiems gamintojams atranka nereikalinga.
(22)
Keturiasdešimt devynios Taivano bendrovės kreipėsi į Komisiją ir per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą terminą pateikė prašomą informaciją. Tačiau tik trisdešimt septyni eksportuojantys gamintojai per tyrimo laikotarpį pateikė duomenis apie eksportą į Bendriją. Tie eksportuojantys gamintojai, kurie per tyrimo laikotarpį eksportavo svarstomą prekę į Bendriją ir pareiškė norą dalyvauti atrankoje, iš pradžių buvo laikomi bendradarbiaujančiomis bendrovėmis, į kurias darant atranką buvo atsižvelgta. Vienuolika iš 12 likusių bendrovių buvo prekiautojai arba eksportuojantys gamintojai, per tyrimo laikotarpį nevykdę eksporto į Bendriją. Dėl to, skaičiuojant dempingą, į šias bendroves negalima atsižvelgti. Galiausiai reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad viena iš likusių 12 bendrovių buvo eksportuojantis gamintojas, kuris gamino tik veržles ir dėl to su laikinosiomis priemonėmis nėra susijęs.
(23)
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai sudarė apie 78 % viso svarstomos prekės eksporto iš Taivano į Bendriją.
(24)
Eksportuojantys gamintojai, kurie per nurodytą laikotarpį nepranešė apie save Komisijai, buvo laikomi nedalyvaujančiais tyrime.
1.2. Bendrovių atranka
(25)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį darant atranką yra atsižvelgiama į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį galima pagrįstai ištirti per tam tikrą laiką. Šiuo pagrindu buvo atrinkti penki eksportuojantys gamintojai iš Taivano. Atrinktos bendrovės sudarė apie 47 % Taivano eksporto į Bendriją ir apie 57 % vidaus pardavimų Taivane. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su Taivano institucijomis, kurios tam neprieštaravo.
(26)
Trisdešimt du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurie nepateko į galutinę atranką, per Taivano institucijas buvo informuoti apie tai, kad visi antidempingo muitai jų eksportui bus skaičiuojami pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatas.
(27)
Visoms penkioms atrinktoms bendrovėms buvo nusiųsti klausimynai, į kuriuos buvo atsakyta per nustatytus terminus.
1.3. Atskiras nagrinėjimas
(28)
Du eksportuojantys Taivano gamintojai, kurie nebuvo įtraukti į atranką, kreipėsi dėl individualaus dempingo skirtumo ir muito normos, jeigu ji yra, nustatymo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį ir 17 straipsnio 3 dalį. Dėl didelio dalyvaujančių valstybių bei šalių skaičiaus ir laiko trūkumo Komisija nusprendė, kad atskiras nagrinėjimas negali būti taikomas eksportuojantiems Taivano gamintojams, nes jis be reikalo apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį baigti laiku. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad vienas iš eksportuojančių gamintojų, prašęs atlikti tokį atskirą nagrinėjimą, gamino tik veržles, kurioms, kaip pirmiau minėta, ši procedūra netaikoma.
2. Bendrijos gamintojų atranka
(29)
Atsižvelgiant į tai, kad yra daug Bendrijos gamintojų, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką. Šiuo tikslu Komisija paprašė Bendrijos gamintojų pateikti informaciją apie panašios prekės gamybą ir pardavimus.
(30)
Į Komisiją kreipėsi aštuoni Bendrijos gamintojai, kurie per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą terminą pateikė prašomą informaciją. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves iš dviejų valstybių narių, tris iš Italijos ir vieną iš Vokietijos, nes jos gamino didžiausią Bendrijoje reprezentatyvų produkcijos kiekį (apie 50 %), kurį buvo galima pagrįstai ištirti per tam skirtą laiką. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį buvo konsultuojamasi su Bendrijos gamintojų asociacija, kuri tam neprieštaravo. Be to, likusiųjų 4 gamintojų, veikiančių Belgijoje, Vokietijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje, buvo paprašyta pateikti tam tikrus bendrus žalos analizei reikalingus duomenis. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai ir du kiti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytus terminus atsiuntė atsakymus į klausimyną. Kadangi viena iš dviejų atrankoje nedalyvavusių bendradarbiaujančių bendrovių buvo vienintelė tam tikrų specialių veržlių, kurios laikinai nebuvo įtrauktos į šio tyrimo sritį, gamintoja, darant laikinąsias išvadas į ją nebuvo atsižvelgta.
3. Importuotojų atranka
(31)
Kadangi importuotojų Bendrijoje yra daug, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Šiais tikslais Komisija paprašė Bendrijos gamintojų pateikti informaciją apie svarstomos prekės importą ir pardavimus.
(32)
Remdamasi gauta informacija, Komisija kaip pavyzdį atrinko penkis importuotojus iš keturių valstybių narių, du iš Vokietijos, vieną iš Italijos, vieną iš Švedijos ir vieną iš Jungtinės Karalystės. Buvo konsultuojamasi su dviem žinomomis importuotojų asociacijomis. Jų importas iš visų žinomų importuotojų Bendrijoje sudarė didžiausią reprezentatyvų pardavimų kiekį (apie 37 %), kurį buvo galima pagrįstai ištirti per tam skirtą laiką. Keturi importuotojai bendradarbiavo ir atsiuntė atsakymus į klausimyną. Švedijos importuotojas daugiau nebendradarbiavo, ir tik du importuotojai pateikė išsamius atsakymus ir visą prašomą informaciją.
D. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR ir Vietnamo kilmės importo normali vertė nustatoma pagal to paties straipsnio 1-6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panaši prekė yra gaminama ir parduodama vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Siekiant supaprastinti informaciją, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
1)
verslo sprendimai priimami ir išlaidos planuojamos pagal rinkos sąlygas ir be didelio valstybės įsikišimo;
2)
apskaitos dokumentai, kuriuos pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau - TAS) tikrina nepriklausomas auditas, naudojami įvairiems tikslams;
3)
iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos nebuvo perimti jokie rimti pažeidimai;
4)
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą;
5)
valiuta keičiama pagal rinkos kursą.
(34)
Du Kinijos gamintojai ir vienas Vietnamo gamintojas kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytus terminus eksportuojantiems gamintojams atsakė į RER prašymo formą.
(35)
Vienas Kinijos gamintojas buvo tik pradėjęs veiklą ir neturėjo audito patikrintų arba kitokių finansinių ataskaitų. Komisija nusprendė, kad neturint tokių ataskaitų negalima nustatyti, ar buvo įvykdyti 2 ir 3 kriterijai. Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad ši bendrovė neatitinka RER taikymo reikalavimų. Apie tai bendrovė buvo informuota ir tam neprieštaravo.
(36)
Kito eksportuojančio Kinijos gamintojo Komisija paprašė pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją. Visą informaciją, pateiktą RER prašyme, Komisija patikrino lankydamasi šios bendrovės patalpose.
(37)
Patikrinimo metu buvo nustatyta, kad bendrovė neturėjo vieno aiškaus pagrindinių apskaitos dokumentų, parengtų ir audito patikrintų pagal TAS, rinkinio. Nors ataskaitas patikrino nepriklausomi išorės auditoriai, jose liko daug klausimų ir neatitikimų. Per visą tyrimo laikotarpį bendrovės pateikti jos ataskaitų variantai buvo skirtingi, juose visuose buvo reikšmingų klaidų, tokių kaip neatitiktis tarp penkerių finansinių metų iš eilės ataskaitinio laikotarpio pabaigos ir pradžios balansų (TAS 1) arba tariami apskaitos politikos pasikeitimai, kurie nebuvo tinkamai pagrįsti jokia ataskaitose pateikta informacija (TAS 8). Svarbių skaičių, tokių kaip pardavimų apyvarta, nebuvo įmanoma sutikrinti su kitos bendrovės dokumentais. Be to, bendrovės ataskaitose buvo nurodytas didelis pelnas, nors, kaip paaiškėjo, iš tikrųjų ji veikė labai nuostolingai, o pateiktose ataskaitose nebuvo tinkamai konsoliduotų visas jos operacijas apimančių apyvartos duomenų. Auditorių išvadose pirmiau nurodytos problemos visai nebuvo paminėtos.
Vertinant pagal tai, kas pirmiau nurodyta, 2 kriterijus nebuvo įvykdytas. Dėl to buvo nuspręsta, kad bendrovė neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų sąlygų.
(38)
Komisija kreipėsi į Vietnamo gamintoją, prašydama pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją.
(39)
Komisija nusprendė, kad 1 kriterijus nebuvo įvykdytas. Visų pirma buvo nustatyta, kad eksportui ir vidaus pardavimams buvo taikomas tam tikras kiekybinis apribojimas. Šis apribojimas buvo nurodytas verslo investicijų licencijoje, prašyme išduoti licenciją ir bendrovės steigimo sutartyje. Galiausiai, kaip nurodyta bendrovės verslo investicijų licencijoje, visus klausimus, susijusius su žemės nuomos politika, sprendžia valstybė. Be to, bendrovė naudojasi teise atsisakyti mokėti žemės nuomos mokestį, kol bus įvykdyti jos pagrindiniai statybos planai, ir teise papildomai atsisakyti kelerius metus mokėti žemės nuomos mokestį. Atsižvelgus į tai buvo padaryta išvada, kad bendrovė neįrodė, jog jos verslo sprendimai ir išlaidos buvo planuojami pagal rinkos sąlygas ir be didelio valstybės įsikišimo.
(40)
Komisija nustatė, kad 2 kriterijus nebuvo įvykdytas, nes, nesilaikant TAS 1 reikalavimų, 2002 m. finansinės ataskaitos nebuvo laiku paskelbtos ir tinkamai patikrintos audito.
(41)
Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad bendrovė neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų sąlygų.
(42)
Suinteresuotiems Kinijos ir Vietnamo eksportuojantiems gamintojams bei Bendrijos gamintojams buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau nurodytų išvadų.
(43)
Du eksportuojantys gamintojai užginčijo tokį sprendimą, tvirtindami, kad jiems turėtų būti taikomas RER.
(44)
Kinijos eksportuojančio gamintojo teigimu, jo vykdoma apskaitos politika atitiko Kinijos bendrovių apskaitos taisykles ir patirtį.
(45)
Šiuo atžvilgiu nurodoma, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus Komisija patikrina, ar bendrovių sąskaitos yra parengtos ir audito patikrintos atsižvelgiant į TAS reikalavimus. Sprendžiant, ar galima taikyti RER, Kinijos standartų atitiktis arba neatitiktis nėra lemiamas veiksnys. Be to, patikrinimo išvados rodo, kad arba nebuvo laikomasi pagrindinių apskaitos principų, arba apskaitoje buvo padaryti reikšmingi pakeitimai, kuriuos reikia tinkamai įforminti ir paaiškinti.
(46)
Nepaisant to, kas pirmiau išdėstyta, nurodoma, kad pagal Kinijos verslo įmonių apskaitos sistemos 155 straipsnio reikalavimus bendrovės turi pateikti išsamias ir išsamias finansinių ataskaitų pastabas. Atsižvelgiant į tai, kad bendrovės ataskaitose nebuvo patekta reikšmingų pastabų arba paaiškinimų, galima daryti išvadą, kad auditas ne tik pažeidė TAS, bet nesilaikė ir Kinijos standartų.
(47)
Dėl šios priežasties buvo nuspręsta, kad Kinijos eksportuojančio gamintojo pastabos buvo nepagrįstos ir kad jam negalima taikyti RER.
(48)
Vietnamo eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad eksporto ir (arba) vidaus pardavimų santykis, nurodytas verslo investicijų licencijoje, nėra privalomas ir atspindi tik specialias mokesčių lengvatas, kurias Vietnamo Vyriausybė taiko investicijoms skatinti. Dėl to jokia valdžios institucija šiai bendrovei nenustato eksporto ir vidaus rinkos pardavimų kiekio.
(49)
Šiuo atžvilgiu nurodoma, kad licencijos išdavimo nuostatų ir mokesčių bei finansinių nuostatų nesieja joks tiesioginis ryšys. Be to, pačioje verslo investicijų licencijoje nėra jokios nuorodos dėl eksporto pardavimų santykio nustatymo tik apmokestinimo tikslais.
(50)
Kalbant apie žemės nuomą, bendrovė tvirtino, kad Vietname taikoma žemės nuomos tvarka neprieštarauja rinkos ekonomikos principams ir kad visos specialios nuostatos, susijusios su žemės nuomos politika, tėra paprasčiausios lengvatos, kurias Vietnamo Vyriausybė naudoja investicijoms iš užsienio pritraukti. Minėtas eksportuojantis gamintojas teigė, kad nuomos suma buvo savotiškas „mokestis“ ir kad jis pirko žemę iš kitos bendrovės, kuri buvo „tikroji savininkė“.
(51)
Nurodoma, kad Vietname nėra laisvos žemės rinkos. Pagal bendrovės pateiktą Vyriausybės aplinkraštį žemės kainą nustato valstybė. Kalbant apie argumentą dėl žemės pirkimo iš „tikrosios savininkės“, ši sąvoka yra šiek tiek klaidinanti, nes Vietname nėra privačios žemės nuosavybės. Iš tikrųjų bendrovė kalbėjo apie valstybės vienašališkai nustatytą kompensaciją už teisę naudotis žeme, išmokėtą ankstesniam nuomininkui. Be to, nebuvo pateikta jokių įrodymų, patvirtinančių teiginį, kad žemės nuomos mokestis yra „mokesčio“ rūšis. Bet kuriuo atveju, kaip nurodoma 39 konstatuojamojoje dalyje, ši bendrovė žemės nuomos mokesčio nemoka daug metų.
(52)
Kalbant apie 2 kriterijų, bendrovės teigimu, auditoriai pastebėjo, kad jos 2002 m. finansinės ataskaitos buvo paskelbtos vėliau, nei reikalaujama TAS, tačiau Finansų ministerija leido nekreipti dėmesio į šį neatitikimą.
(53)
Nurodoma, kad audito išvada šio teiginio nepatvirtino. Priešingai, auditoriai nurodė, kad auditas buvo atliktas pagal TAS, ir ataskaitose nepateikė jokios išlygos arba paaiškinimo, kodėl bendrovė nesilaikė aiškiai apibrėžtos TAS praktikos. Be to, tai, kad Finansų ministerijos pateiktas raštas tariamai gali pakeisti arba palengvinti aiškiai apibrėžtą teisinę politiką, patvirtina, kad praktikoje TAS nebuvo tinkamai taikomi.
(54)
Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad 1 ir 2 kriterijai nebuvo įvykdyti ir dėl to RER taikyti negalima.
2. Individualus režimas (IR)
(55)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas, jeigu jis yra, yra nustatytas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.
(56)
Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai iš KLR, prašę jiems taikyti RER, kartu kreipėsi ir dėl IR taikymo tuo atveju, jeigu būtų atsisakyta taikyti RER.
(57)
Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad šios dvi bendrovės atitiko visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus.
(58)
Dėl to buvo nuspręsta IR taikyti šiems eksportuojantiems gamintojams iš KLR:
-
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou,
-
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang.
(59)
Vietnamo eksportuojantis gamintojas, prašęs jam taikyti RER, taip pat kreipėsi ir dėl IR taikymo tuo atveju, jeigu būtų atisakyta taikyti RER.
(60)
Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad ši bendrovė atitiko ne visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus.
Visų pirma, kaip nurodoma pirmiau pateiktoje RER analizėje, buvo nustatyta, kad pati bendrovė negalėjo laisvai nustatyti savo eksporto pardavimų kiekių. Šiuos kiekius valstybė nustatė bendrovės verslo licencijoje. Dėl to buvo nuspręsta, kad ši bendrovė neatitiko IR taikymo sąlygų.
(61)
Du kiti eksportuojantys Vietnamo gamintojai taip pat kreipėsi dėl IR taikymo per nustatytą laikotarpį. Tačiau vienas iš jų pateikė neišsamų atsakymą į klausimyną, o kitas nepateikė jokio atsakymo.
Šios dvi bendrovės nepateikė prašomos informacijos arba jokio kito paaiškinimo. Dėl to Komisija nusprendė, jog jos neįrodė, kad atitinka sąlygas, kurios leistų taikyti IR.
3. Normali vertė
3.1. Analogiška šalis
(62)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalių eksportuojantiems gamintojams, kurių prašymai dėl RER nebuvo patenkinti, normali vertė buvo skaičiuojama pagal kainą arba apskaičiuotą vertę analogiškoje šalyje.
(63)
Pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą Indija buvo pasiūlyta kaip analogiška šalis nustatant normalią vertę KLR ir Vietnamui. Komisija paragino visas suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas.
Įvairios suinteresuotos šalys pateikė pastabas, kaip analogišką šalį siūlydamos Taivaną, Tailandą, Korėjos Respubliką arba Italiją. Komisija susisiekė su žinomomis bendrovėmis Indijoje, kuri iš pradžių buvo numatyta kaip tinkama analogiška šalis. Tačiau Indijos gamintojai nepateikė jokių atsakymų į klausimyną arba kitų reikšmingų pastabų. Šalys, kaip analogišką šalį pasiūliusios Korėjos Respubliką arba Italiją, nepateikė jokios konkrečios informacijos. Dėl to pastarosios nebebuvo svarstomos kaip alternatyvios analogiškos šalys.
Kalbant apie Tailandą, nurodoma, kad tyrimo metu bendradarbiaujančių gamintojų pateikta informacija parodė, jog Tailande vidaus pardavimai nebuvo vykdomi įprastomis prekybos sąlygomis, ir dėl to jis negali būti laikomas analogiška šalimi.
Tačiau Taivanas, kuris yra vienas didžiausių pasaulyje svarstomos prekės gamintojų, buvo pripažintas turinčiu reprezentatyvią vidaus rinką, kurioje platus prekių asortimentas ir didelis tiekėjų skaičius užtikrina pakankamą konkurencijos lygį. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai Taivane įprastinėmis prekybos sąlygomis vykdė reikšmingus vidaus pardavimus.
(64)
Atsižvelgus į tai, kas pirmiau išdėstyta, daroma išvada, kad Taivanas yra tinkama analogiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
3.2. Normaliai vertei nustatyti taikoma metodika
3.2.1. Pasaulinis reprezentatyvumas
(65)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia patikrino kiekvieno eksportuojančio gamintojo svarstomos prekės vidaus pardavimų nepriklausomiems vartotojams reprezentatyvumą kiekvienoje eksportuojančioje šalyje, t. y. ar bendras tokių pardavimų kiekis sudaro 5 % arba daugiau viso atitinkamų pardavimų eksportui į Bendriją kiekio.
3.2.2. Prekės rūšies palyginamumas
(66)
Po to Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimai buvo reprezentatyvūs, vidaus rinkoje parduodamų panašių prekių rūšis, identiškas arba labai panašias į eksportui į Bendriją parduodamas prekių rūšis. Buvo taikomi šie kriterijai: KN kodas, naudojamos žaliavos rūšis, DIN numeris (t. y. prekės klasifikavimo DIN nomenklatūroje kodas), skersmuo ir ilgis milimetrais.
3.2.3. Prekės rūšies reprezentatyvumas
(67)
Konkrečios rūšies prekės vidaus pardavimai buvo laikomi pakankamai reprezentatyviais, kai tos rūšies prekės pardavimų nepriklausomiems vartotojams vidaus rinkoje kiekis per tyrimo laikotarpį sudarė 5 % arba daugiau viso panašios rūšies prekės pardavimų eksportui į Bendriją kiekio.
3.2.4. Įprastų prekybos sąlygų patikrinimas
(68)
Vėliau Komisija patikrino, ar kiekvienos bendrovės pardavimus atskiroje eksportuojančioje šalyje galima laikyti pardavimais įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(69)
Tai buvo daroma nustatant visų eksportuojamų rūšių prekių nuostolingų pardavimų nepriklausomiems vartotojams dalis vidaus rinkoje per tyrimo laikotarpį:
a)
Toms prekių rūšims, kurių daugiau kaip 80 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, ir kurių svertinė vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už vieneto kainą, normali vertė pagal prekės rūšį buvo skaičiuojama kaip atitinkamos prekės rūšies visų vidaus pardavimų kainų svertinis vidurkis.
b)
Prekės rūšims, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, normali vertė pagal prekės rūšį buvo skaičiuojama tik kaip atitinkamos rūšies prekės vidaus pardavimų kainų, kurios, kaip buvo nustatyta, buvo lygios arba didesnės už vieneto kainą, svertinis vidurkis.
c)
Prekės rūšims, kurių mažiau kaip 10 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, ir kurios nebuvo parduodamomis įprastomis prekybos sąlygomis, normalią vertę reikėjo apskaičiuoti.
3.2.5. Normali vertė pagal faktinę vidaus kainą
(70)
Prekių rūšims, kurias eksportui į Bendriją pardavė tiriamos bendrovės, jeigu buvo įvykdyti minėtų 3.2.3-3.2.4 dalių a ir b punktų reikalavimai, panašių rūšių prekių normali vertė buvo nustatoma pagal nepriklausomų vartotojų tiriamos šalies vidaus rinkoje per TL faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.
3.2.6. Normali vertė pagal apskaičiuotą vertę
(71)
Prekių rūšims, kurioms taikomas minėtos 3.2.4 dalies c punktas, taip pat minėtoje 3.2.3 dalyje nurodytoms prekių rūšims, kurias eksportuojantis gamintojas tiriamų šalių vidaus rinkoje pardavė ne reprezentatyviais kiekiais, normalią vertę reikėjo apskaičiuoti.
Skaičiuojant normalią vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, patirtos panašios prekės pardavimo, bendrosios bei administracinės išlaidos (toliau - PBA) ir kiekvieno aptariamo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje realizuoto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per TL buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per TL. Prireikus nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš naudojant jas įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normalioms vertėms apskaičiuoti.
Tiriamose šalyse, kuriose nebuvo eksportuojančių gamintojų, vykdžiusių panašaus prekių arba tos pačios bendros prekių kategorijos vidaus pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis per TL, normaliai vertei apskaičiuoti buvo naudojama atitinkamai pakoreguota suinteresuoto eksportuojančio gamintojo gamybos kaina. Laikinai buvo nuspręsta, kad prie šios gamybos kainos reikėtų pridėti keturių bendradarbiaujančių atrinktų eksportuojančių Taivano gamintojų patirtas vidutines svertines PBA išlaidas ir realizuotą pelną už panašios prekės vidaus pardavimus per TL pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.
3.2.7. Pereinamojo laikotarpio ekonomikos
(72)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normali vertė KLR ir Vietnamui buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš gamintojų analogiškoje šalyje, t. y. pagal kainas, Taivano vidaus rinkoje sumokėtas arba mokėtinas už panašias prekių rūšis, jeigu jų pardavimai buvo vykdomi įprastomis prekybos sąlygomis, arba pagal apskaičiuotas normalias vertes, jeigu panašių rūšių prekių vidaus pardavimai įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo vykdomi.
Dėl to nustatyta normali vertė buvo lygi keturių bendradarbiaujančių atrinktų Taivano gamintojų svertinei vidutinei vidaus pardavimų nesusijusiems vartotojams kainai arba apskaičiuotai kiekvienos prekės rūšies vertei.
3.3. Normalios vertės nustatymas
a) Kinijos Liaudies Respublika
(73)
Kadangi KLR prašymas taikyti RER buvo atmestas, normali vertė jai buvo nustatyta pagal minėtą 72 konstatuojamąją dalį.
b) Indonezija
(74)
Buvo nustatyta, kad vienas Indonezijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nevykdė jokių panašaus prekių vidaus pardavimų. Dėl to normalią vertę reikėjo apskaičiuoti pagal pirmesnės 71 konstatuojamosios dalies nuostatas.
(75)
Nurodoma, kad kitas Indonezijos eksportuojantis gamintojas iš pradžių atsakė į Komisijos atsiųstą klausimyną, bet vėliau nutraukė verslą, dėl to nebuvo įmanoma patikrinti jo atsakymų į klausimyną. Buvo nuspręsta, kad ši bendrovė daugiau nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Bendrovė ir Indonezijos institucijos buvo atitinkamai informuotos ir nepateikė jokių pastabų dėl šio sprendimo.
c) Malaizija
(76)
Buvo nustatyta, kad dviejų bendradarbiaujančių Malaizijos eksportuojančių gamintojų, veikiančių laisvosios prekybos zonose, panašaus prekės pardavimai, kuriuos jie nurodė kaip vidaus pardavimus, daugiausia buvo vykdomi į laisvosios prekybos zonas arba muitinės sandėlius, t. y. kitų nepriklausomų šalių vykdomam eksportui.
Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad per TL šie eksportuojantys gamintojai nevykdė jokių reprezentatyvių vidaus pardavimų ir dėl to normalią vertę jiems reikėjo apskaičiuoti pagal minėtos 71 konstatuojamosios dalies nuostatas.
d) Taivanas
(77)
Keturiems eksportuojantiems gamintojams normali vertė buvo nustatyta pagal minėtose 65-71 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą metodiką.
(78)
Tyrimo metu buvo nustatyta, kad du iš šių keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų buvo susiję. Abi šios bendrovės panašia preke vidaus rinkoje prekiavo per susijusią prekybos bendrovę, parduodamos jį tiesiogiai nesusijusiems vartotojams. Nurodoma, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies trečiąją pastraipą tam tikrų prekių rūšių pardavimų susijusiai prekybos bendrovei negalima laikyti įprastomis prekybos sąlygomis vykdomais pardavimais. Dėl šios priežasties ir siekiant nustatyti normalią vertę gerokai prieš patikrinimą vietoje minėtos bendrovės buvo paprašytos nurodyti kainas, kurias susijusi perpardavimo bendrovė taikė pirmajam nepriklausomam vartotojui. Atliekant patikrinimą vietoje buvo nustatyta, kad minėti du bendradarbiaujantys gamintojai negalėjo pateikti tokios informacijos. Perpardavimo bendrovė svarstomą prekę pirkdavo iš įvairių šaltinių, įskaitant šiuos du eksportuojančius gamintojus, ir parduodavo jį galutiniams vartotojams, mažmenininkams bei platintojams. Nepaisant to, perpardavimo bendrovė pagal savo apskaitos dokumentus nesugebėjo nurodyti prekių, kurios buvo pirktos iš minėtų dviejų bendradarbiaujančių gamintojų, taip pat ir prekių, parduotų nepriklausomiems vartotojams, perpardavimo kainų.
Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija laikinai daro išvadą, kad, skaičiuojant normalią vertę, į svarstomos prekės pardavimus vidaus rinkoje per susijusią perpardavimo bendrovę nereikėtų atsižvelgti, kadangi likusius vidaus pardavimus vis dar galima laikyti reprezentatyviais.
(79)
Buvo nustatyta, kad penktasis atrinktas eksportuojantis Taivano gamintojas nevykdė jokių panašios prekės vidaus pardavimų. Dėl to normali vertė buvo apskaičiuota pirmesnėje 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytu būdu. Tačiau tyrimo metu pateiktoje informacijoje buvo nustatyti svarbūs neatitikimai. Pirma, ši bendrovė nebuvo suklasifikavusi įvairių svarstomos prekės rūšių pagal Komisijos pateiktas aiškius aprašymus ir dėl to nebuvo galima palyginti su daugelio kitų Taivano gamintojų prekių rūšių vidaus pardavimais. Antra, atliekant patikrinimą vietoje nebuvo įmanoma atsakyme į klausimyną nurodytos svarstomos prekės gamybos savikainos palyginti su parduotų prekių savikaina, nurodyta pelno ir nuostolio lentelėje, pateiktoje atsakyme į klausimyną, arba kituose bendrovės apskaitos dokumentuose. Be to, nebuvo įmanoma nustatyti jokio ryšio tarp žaliavų pirkimų ir nurodytos gamybos savikainos pagal prekės rūšį. Po patikrinimo vizito ši bendrovė pateikė naujus duomenis apie gamybos savikainą, kurių nebuvo galima patvirtinti patikrinta informacija.
Dėl pirmiau išvardytų sprendimų ir remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, bendrovei buvo pranešta, kad, skaičiuojant dempingą, nebuvo galima pasinaudoti tam tikra informacija ir kad laikinosios išvados iš dalies bus padarytos remiantis turimais faktais. Atsižvelgdama į tai, normaliai vertei apskaičiuoti Komisija naudojo patikrintas eksportuotų prekės rūšių gamybos sąnaudas, kurias buvo galima aiškiai nustatyti pagal aprašymus. Prie šių gamybos sąnaudų buvo pridėtos kitų keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių Taivano gamintojų svertinės vidutinės PBA išlaidos ir vidaus pardavimų pelnas.
e) Tailandas
(80)
Buvo nustatyta, kad keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys Tailando gamintojai įprastomis prekybos sąlygomis nevykdė panašios prekės reprezentatyvių vidaus pardavimų. Dėl to normalią vertę jiems reikėjo apskaičiuoti pagal pirmesnės 71 konstatuojamosios dalies nuostatas.
f) Vietnamas
(81)
Kadangi Vietnamo eksportuojančio gamintojo prašymas taikyti RER buvo atmestas, normali vertė jam buvo nustatyta pagal minėtą 72 konstatuojamąją dalį.
4. Eksporto kaina
a) Kinijos Liaudies Respublika
(82)
Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurių prašymai taikyti IR buvo patenkinti, prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.
b) Indonezija
(83)
Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.
c) Malaizija
(84)
Nustatant eksporto kainą vienam eksportuojančiam gamintojui, kuris prekes eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems klientams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.
(85)
Kitas Malaizijos eksportuojantis gamintojas svarstomą prekę eksportavo nepriklausomiems vartotojams ir vienai susijusiai šaliai Bendrijoje. Nustatant ankstesnio eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę. Eksporto į susijusią šalį kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, atsižvelgiant į kainas, už kurias importuotos prekės iš pradžių buvo perparduotos nepriklausomam pirkėjui. Šiuo tikslu buvo daromi koregavimai, kad, nustatant patikimą eksporto kainą, būtų atsižvelgta į visas nuo importavimo iki perpardavimo patirtas sąnaudas, įskaitant muitus ir mokesčius, ir į pelną, kurį paprastai gauna nepriklausomi bendradarbiaujantys importuotojai.
d) Taivanas
(86)
Eksportuojantys gamintojai prekes eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams arba per Taivane veikiančias prekybos bendroves.
(87)
Kai prekės eksportui į Bendriją buvo parduodamos tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams, nustatant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.
(88)
Kai prekės eksportui į Bendriją buvo parduodamos per prekybos bendroves, nustatant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į tos prekės kainas, už kurias aptariami gamintojai jį parduodavo eksportui prekybos bendrovėms.
(89)
Vienas eksportuojantis gamintojas, kuris svarstomą prekę taip pat parduodavo per Taivano prekybos bendroves, negalėjo pateikti jokių pateisinamųjų dokumentų, kurie galėtų paaiškinti jo prekių, parduodamų per prekybos bendroves, paskirties vietas. Dėl to į tokius pardavimus nebuvo atsižvelgta, o eksporto kaina buvo nustatoma tik pagal tiesioginį eksportą nepriklausomiems vartotojams į Bendriją.
e) Tailandas
(90)
Keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.
f) Vietnamas
(91)
Kaip paaiškinta pirmiau pateiktoje IR analizėje, tyrime bendradarbiavo tik viena Vietnamo bendrovė, tačiau jos prašymas taikyti IR nebuvo patenkintas. Be to, ši bendrovė veikė kaip Taivano susijusios bendrovės, kuri tyrimo metu bendradarbiavo, subrangovas. Minėta Taivano bendrovė buvo žaliavų savininkė, vykdžiusi visas su eksporto pardavimais susijusias funkcijas. Tačiau savo apskaitos dokumentais ji nesugebėjo patvirtinti, kad Vietnamo subrangovo atsakyme į klausimyną nurodytos eksporto kainos, taikomos nepriklausomiems vartotojams, buvo susijusios su Vietname pagamintomis ir į Bendriją eksportuotomis prekėmis. Dėl to šių kainų negalima naudoti kaip eksporto iš Vietnamo į Bendriją kainų. Minėta bendrovė buvo atitinkamai apie tai informuota. Neturint jokio kito šaltinio, eksporto kainos visiems eksportuojantiems gamintojams laikinai buvo nustatytos pagal Eurostato pateiktus importo statistinius duomenis.
5. Palyginimas
(92)
Normalios vertės ir eksporto kainos palyginimas buvo atliktas pagal kainą iš įmonės.
(93)
Siekiant užtikrinti teisingą normalios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tyrime dalyvavusių eksportuojančių gamintojų transporto, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų, laidavimų ir garantijų išlaidas bei komisinius.
6. Dempingo skirtumai
6.1. Bendroji metodika
(94)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, nustatant dempingo skirtumus, atitinkamos rūšies prekės vidutinė svertinė normali vertė buvo lyginama su atitinkamos rūšies prekės vidutine svertine eksporto kaina, kaip pirmiau nurodyta.
(95)
Dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė apie save informaciją pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, tačiau nebuvo individualiai tikrinami, buvo nustatytas pagal bendrovių, dalyvavusių toje pačioje atrankoje, dempingo skirtumų svertinį vidurkį pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį.
(96)
Tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie neatsakė į Komisijos klausimyną arba nepranešė apie save, dempingo skirtumas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį buvo nustatytas remiantis turimais faktais.
(97)
Apskaičiuojant dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams visų pirma buvo nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Tuo tikslu bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją apimis buvo palyginta su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis.
(98)
Kai nebendradarbiavimo lygis buvo aukštas, t. y. daugiau nei 20 %, buvo nuspręsta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumo lygis turi būti aukštesnis už aukščiausią dempingo skirtumą, nustatytą bendradarbiaujantiems gamintojams. Iš tikrųjų yra pagrindo manyti, kad aukšto nebendradarbiavimo lygio priežastis yra ta, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamoje šalyje vykdė aukštesnio lygio dempingą, nei bet kuris kitas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Dėl to tokiais atvejais nustatytas dempingo skirtumo lygis atitiko bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo nustatyti aukščiausi dempingo skirtumai, didžiosios dalies parduotų reprezentatyvių prekių rūšių svertinį vidutinį dempingo skirtumą.
(99)
Kai bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, buvo nuspręsta, kad visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas turi būti lygus aukščiausiam dempingo skirtumui, kuris aptariamoje šalyje taikomas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, nes nebuvo jokios priežasties manyti, kad kuris nors nebendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas būtų vykdęs žemesnio lygio dempingą.
(100)
Pagal nusistovėjusią praktiką, skaičiuodama dempingo skirtumą, susijusius eksportuojančius gamintojus arba tai pačiai grupei priklausančius eksportuojančius gamintojus Komisija laiko vienu subjektu ir dėl to jiems nustato vieną bendrą dempingo skirtumą. Taip visų pirma daroma dėl to, kad individualių dempingo skirtumų skaičiavimas gali paskatinti apeiti antidempingo priemones ir tokiu būdu padaryti jas neveiksmingas, sudarant galimybę susijusiems eksportuojantiems gamintojams savo eksportą į Bendriją nukreipti per bendrovę, kuriai apskaičiuotas mažiausias individualus dempingo skirtumas.
Atsižvelgus į tokią patirtį, pirmiau nurodyti du susiję eksportuojantys Taivano gamintojai, priklausantys tai pačiai grupei, buvo laikomi vienu subjektu, ir jiems taikytas vienas bendras dempingo skirtumas. Šiems eksportuojantiems gamintojams visų pirma buvo nuspręsta apskaičiuoti dempingo skirtumą kiekvienai bendrovei, o po to nustatyti šių dempingo skirtumų svertinį vidurkį, taikomą visai grupei.
6.2. Dempingo skirtumai
a) Kinijos Liaudies Respublika
(101)
KLR eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 85 %).
(102)
Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:
-
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou 21,5 %
-
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang 12,2 %
-
visoms kitoms bendrovėms 27,4 %
b) Indonezija
(103)
Indonezijos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 60 %). Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:
-
PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 %
-
visoms kitoms bendrovėms 24,6 %.
c) Malaizija
(104)
Malaizijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo 100 %. Kadangi abiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor ir Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang) nebuvo nustatyti jokie laikinieji dempingo skirtumai, importui iš Malaizijos nereikėtų taikyti jokių laikinųjų priemonių. Jeigu tolesnis tyrimas patvirtins šias išvadas, tyrimo procedūrą Malaizijai reikės nutraukti.
d) Filipinai
(105)
Kaip nurodoma pirmiau 14 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad beveik visą eksportą iš Filipinų į Bendriją sudaro veržlės. Kadangi laikinai buvo nuspręsta, kad veržlių į svarstomos prekės kategoriją nereikėtų įtraukti, nebuvo nustatytas joks dempingo skirtumas, ir importui iš Filipinų nereikėtų taikyti jokių laikinųjų priemonių.
e) Taivanas
(106)
Vienam atrinktam Taivano eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas iš dalies buvo nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį. Dėl to, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, į jo dempingo skirtumą nebuvo atsižvelgta skaičiuojant dempingo skirtumo svertinį vidurkį atrankoje nedalyvavusiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams.
(107)
Kadangi du atrinkti eksportuojantys gamintojai buvo susiję, jiems buvo apskaičiuotas vienas bendras dempingo skirtumas.
(108)
Taivano eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 22 %). Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:
-
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus 15,2 %
-
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan 18,8 %
-
Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung 16,1 %
-
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung 16,1 %
-
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 %
-
atrankoje nedalyvavusiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams 15,8 %
-
visoms kitoms bendrovėms 23,6 %.
f) Tailandas
(109)
Tailando eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo 100 %. Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos, nemokant muito:
-
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya 15,9 %
-
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., Samutsakorn 10,8 %
-
Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn 14,6 %
-
Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn 11,0 %
-
visoms kitoms bendrovėms 15,9 %.
g) Vietnamas
(110)
Visoms Vietnamo bendrovėms buvo nustatytas 7,7 % laikinasis dempingo skirtumas, išreikštas procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito.
E. ŽALA
1. Bendrijos produkcija
(111)
Tyrimo metu atliekant atranką buvo nustatyta, kad panašią prekę per tyrimo laikotarpį gamino septyni Bendrijos gamintojai (žr. 30 konstatuojamąją dalį). Tačiau du iš jų atliekant tyrimą toliau nebendradarbiavo. Be to, kaip nurodoma skunde, Bendrijoje buvo daug kitų mažų gamintojų, kurie taip pat nebendradarbiavo atliekant tyrimą.
(112)
Dėl to Bendrijos produkcijos apimtis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį laikinai buvo apskaičiuota kaip septynių žinomų gamintojų, dalyvavusių atrankoje, produkcijos ir skunde nurodytų kitų mažų nebendradarbiaujančių gamintojų produkcijos apimčių suma.
2. Bendrijos pramonės apibrėžimas
(113)
Penki bendradarbiaujantys gamintojai, nurodyti 30 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijoje sudarė 54 % visos panašios prekės gamybos. Dėl to šios bendrovės sudaro Bendrijos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau yra vadinamos Bendrijos pramone. Keturios iš šių bendrovių, gaminančių didžiausią reprezentatyvią produkcijos dalį, buvo atrinktos pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Jos vadinamos „atrinktais Bendrijos gamintojais“.
(114)
Atranka padėjo nustatyti žalos rodiklius iš dalies visai Bendrijos pramonei ir iš dalies - tik atrinktiems Bendrijos gamintojams. Žalos analizė, susijusi su rinkos dalimi, produkcija, pajėgumu ir pajėgumo išnaudojimu, pardavimo apimtimi bei verte, augimu, atsargomis, užimtumu ir našumu, yra pagrįsta visos Bendrijos pramonės duomenimis. Kitais atvejais buvo naudojami atrinktų Bendrijos gamintojų duomenys (sandorių kainos, investicijos ir investicijų grąža, darbo užmokestis pelningumas, pinigų srautas ir galimybės pritraukti kapitalą).
3. Padėties Bendrijos rinkoje analizė
3.1. Įvadas
(115)
Vertinant apimčių ir kainų tendencijas buvo naudojami atitinkami Eurostato statistiniai duomenys pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 bei 7318 15 70 ir duomenys iš patikrintų Bendrijos pramonės gamintojų atsakymų į klausimyną. Reikėtų atkreipti dėmesį , kad šiame laikinajame etape veržlės svarstomai prekei nepriskiriamos. Dėl to su šia pozicija (KN kodas 7318 16 30) susiję duomenys nebuvo įtraukti į šią analizę.
(116)
Bendrijos pramonės duomenys buvo paimti iš patikrintų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų atsakymų į klausimyną.
(117)
Nuo 1997 m. rugsėjo iki 2003 m. vasario mėn. NPS importui iš KLR, Indijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando buvo taikomos antidempingo priemonės (3).
3.2. Bendrijos vartojimas
(118)
Tikrajam svarstomos prekės ir panašios prekės vartojimui Bendrijoje apskaičiuoti Komisija susumavo:
-
svarstomos prekės ir panašios prekės viso importo į Bendriją kiekį pagal Eurostato pateiktus duomenis,
-
Bendrijos pramonės pagaminto panašios prekės pardavimų kiekį Bendrijoje,
-
ir, remiantis skunde nurodyta informacija, apskaičiuotą kitų žinomų Bendrijos gamintojų panašios prekės pardavimų kiekį Bendrijoje.
Toliau pateiktos lentelės duomenys rodo, kad svarstomos prekės ir panašios prekės vartojimas Bendrijoje per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 24 %.
Vartojimas kg
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Aptariama prekė ir panaši prekė
63 907 918
70 113 833
75 854 601
79 427 756
Indeksas
100
110
119
124
3.3. Svarstomos prekės importas į Bendriją
3.3.1. Bendras vertinimas
(119)
KLR, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo (toliau - suinteresuotos šalys) kilmės NPS importas dempingo kaina buvo vertinamas bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. Kaip pirmiau minėta, buvo nustatyta, kad importas iš Malaizijos nebuvo vykdomas dempingo kaina, o iš Filipinų buvo importuojamos tik veržlės, kurios į šios tyrimo procedūros taikymo sritį laikinai nebuvo įtrauktos. Dėl to importas iš minėtų šalių nebuvo svarstomas kartu su importu dempingo kaina. Dempingo skirtumai, nustatyti importui iš kiekvienos suinteresuotos šalies, yra didesni nei de minimis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, t. y. 2 % nuo eksporto kainų, o kiekvienos suinteresuotos šalies importo kiekis yra didesnis už 1 % slenkstinę rinkos dalį, nustatytą pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Vidutinės importo kainos iš visų suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį visą laiką mažėjo. Kadangi NPS, importuotos iš suinteresuotų šalių, visais atžvilgiais buvo panašios, jas galima keisti tarpusavyje, be to, Bendrijoje jos realizuojamos panašiais prekybos kanalais ir panašiomis prekybos sąlygomis, jos konkuruoja tarpusavyje ir su Bendrijoje gaminamomis NPS. Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad šio importo poveikį derėtų vertinti bendrai.
3.3.2. Importo iš suinteresuotų šalių kiekis, kaina ir rinkos dalis
(120)
Svarstomos prekės importas per nagrinėjamą laikotarpį labai padidėjo. Per tyrimo laikotarpį importas buvo 96 % didesnis nei 2001 m.
Vidutinė importo kaina už kg
(EUR)
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Svarstoma prekė
3,53
2,90
2,50
2,41
Indeksas
100
82
71
68
(121)
Svarstomos prekės vidutinė importo kaina per nagrinėjamą laikotarpį nuolat mažėjo. Per tyrimo laikotarpį bendras kainų lygis buvo 32 % mažesnis nei 2001 m.
EB rinkos dalis
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Svarstoma prekė
21,9 %
20,4 %
29,6 %
34,5 %
Indeksas
100
93
135
158
(122)
2001-2002 m. suinteresuotų šalių dalis Bendrijos rinkoje sumažėjo 7 %. Tačiau nuo 2003 m. suinteresuotos šalys labai smarkiai ir greitai išplėtė savo veiklą Bendrijos rinkoje, ir per nagrinėjamą laikotarpį jų rinkos dalis iš viso padidėjo 58 %.
3.3.3. Kainų mažinimas
(123)
Kainų mažinimui nustatyti buvo analizuojami kainų duomenys, susiję su tyrimo laikotarpiu. Tuo tikslu Bendrijos pramonės gamintojų kainos, atsiimant prekes įmonėje taikomos nesusijusiems Bendrijos vartotojams, buvo lyginamos su pardavimo kainomis, kurias suinteresuotų šalių eksportuojantys gamintojai taikė savo pirmiesiems nesusijusiems vartotojams Bendrijoje importo CIF kainų pagrindu, abiem atvejais atėmus visas nuolaidas, permokos grąžinimus ir komisinius ir mokesčius.
(124)
Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainų ir eksportuojančių gamintojų importo CIF kainos palyginimas buvo atliktas tame pačiame prekybos lygyje, t. y. prekybininkų ir (arba) platintojų Bendrijos rinkoje, pagal vidutines svertines kainas. Kiekviena NPS ir naudojamo nerūdijančio plieno rūšis buvo lyginama atskirai. Per tyrimo laikotarpį beveik visi eksportuojančių gamintojų pardavimai Bendrijoje buvo vykdomi per prekybininkus ir (arba) platintojus.
(125)
Palyginimo rezultatai, išreikšti Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentais per tyrimo laikotarpį, atskleidė didelius kainų mažinimo skirtumus (iki 59,2 %). Šie kainų mušimo skirtumai rodo importo iš suinteresuotų šalių spaudimą, daromą Bendrijos rinkos kainoms.
(126)
Kiekvienai suinteresuotai šaliai buvo nustatyti šie kainų mažinimo skirtumai:
Šalis
Kainų mažinimo skirtumas
KLR
8,6-59,2 %
Indonezija
28-31,9 %
Taivanas
7-38,9 %
Tailandas
13,1-44,4 %
Vietnamas
28,2 %
3.4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
3.4.1. Gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo išnaudojimas
(127)
2002 m. produkcijos apimtis padidėjo 31 %, santykinai pralenkdama Bendrijos vartojimo augimo tempą, tačiau po to Bendrijos pramonės produkcija sumažėjo, o nuo 2003 m. jos lygis stabilizavosi ir buvo 15 % didesnis už 2001 m. lygį. Nurodoma, kad tokio lygio padidėjimas yra 24 % mažesnis už Bendrijos vartojimo padidėjimą per nagrinėjamą laikotarpį.
(128)
Bendrijos pramonės gamybos pajėgumas, kuris 2002 m. taip pat buvo pasiekęs aukščiausią tašką, padidėjo 24 % ir atspindėjo atrinktų Bendrijos gamintojų investicijas.
(129)
Bendrijos pramonės pajėgumo išnaudojimo tempas, 2002 m. šiek tiek paspartėjęs, per aptariamą laikotarpį iš viso sumažėjo 7 %.
3.4.2. Pardavimų kiekis, pardavimo kaina, rinkos dalis ir augimas
(130)
Bendrijos pramonės pardavimų kiekis per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 7 %. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad po 22 % padidėjimo 2002 m. Bendrijos pramonės pardavimų kiekis nuolat mažėjo. Be to, šis padidėjimas yra gerokai mažesnis už Bendrijos vartojimo padidėjimą 24 % ir labai atsilieka nuo importo iš suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį padidėjimo 96 %.
(131)
Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 6 %. Po 13 % sumažėjimo 2001-2002 m. kainos nuolat didėjo.
(132)
Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 14 %. 2001-2002 m. rinkos dalis padidėjo 12 %, o po to nuolat mažėjo. Padėties per TL ir 2002 m. palyginimas rodo net 26 % sumažėjimą. Tuo pat metu labai padidėjo importo dalis iš suinteresuotų šalių.
(133)
Kaip rodo produkcijos ir pardavimų kiekio tendencijos, išreikšto absoliučiais skaičiais, per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonė augo, tačiau nuo 2002 m. ji mažėjo. Be to, per nagrinėjamą laikotarpį sumažėjusi rinkos dalis rodo, kad santykinai, t. y. konkurentų atžvilgiu, Bendrijos pramonė neišaugo.
3.4.3. Pelningumas
(134)
Per nagrinėjamą laikotarpį atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas padidėjo. Po 2001 m. nedidelio pelno 2002 m. pelningumas sumažėjo ir veikla tapo nuostolinga. 2002-2003 m. pelningumas padidėjo, tačiau Bendrijos pramonė ir toliau patyrė nuostolius. Nuo 2003 m. iki TL Bendrija pasiekė geriausią pelningumo rezultatą per tiriamąjį laikotarpį ir gavo vidutiniškai 4,3 % pelną. Iš pirmo žvilgsnio šis rezultatas gali atrodyti pozityvus, tačiau jį reikia papildomai įvertinti atitinkamame kontekste.
(135)
Iš tikrųjų net ir per TL atrinkti Bendrijos gamintojai negavo vidutinio minimalaus pelno, t. y. 5 % (žr. toliau 178 konstatuojamąją dalį), kuris laikomas pakankamu ir pasiekiamu, jeigu nebuvo vykdomas dempingas, ir labai atsiliko nuo 1995 m. Bendrijos pramonės pelningumo lygio, t. y. 9,1 % (4), kuris buvo pasiektas prieš importui dempingo kaina patenkant į rinką.
(136)
Be to, būtina atsižvelgti į tai, kad toks padidėjęs pelningumas per TL i) buvo pasiektas sumažėjus rinkos daliai ir ii) jo pagrindinė priežastis buvo smarkus spekuliacinis pagrindinio sąnaudas skatinančio veiksnio, t. y. nerūdijančio plieno kainų, padidėjimas. Numatytas nerūdijančio plieno kainų padidėjimas padėjo Bendrijos pramonės gamintojams padidinti panašios prekės kainas, laikinai savo gamybai naudojant palyginti pigaus nerūdijančio plieno, įsigyto prieš spekuliacinį kainos padidėjimą, atsargas. Tačiau šis sąnaudų pranašumas baigėsi sunaudojus visas turimas žaliavos atsargas, o naują plieną teko pirkti už gerokai didesnes kainas. Be to, toks spekuliacinis etapas apskritai nebūna ilgalaikis, ir vartotojai, visų pirma stambūs platintojai, turintys plačius derybų įgaliojimus, pastebėję plieno kainų sąstingį arba mažėjimą, vėl imdavo daryti didelį spaudimą kainoms. Dėl to pelningumo padidėjimą iš esmės nulėmė Bendrijos pramonei labai palankios, tačiau nepastovios rinkos sąlygos, vyravusios antrajame TL etape.
3.4.4. Atsargos
(137)
Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės prekių atsargų lygiai metų pabaigoje labai sumažėjo - 52 %. Tai galima paaiškinti i) „paklausios“ produkcijos padidėjimu (tokiu atveju prekių atsargos tampa nebe tokios svarbios) ir ii) produkcijos sumažėjimu nuo 2002 m.
3.4.5. Investicijos, investicijų grąža, pinigų srautas ir gebėjimas pritraukti kapitalą
(138)
2001-2003 m. atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos nuolat didėjo, ypač dėl nusidėvėjusių mašinų ir įrenginių pakeitimo. Per tyrimo laikotarpį investicijos sumažėjo 35 %, palyginti su nagrinėjamo laikotarpio pradžia. Tačiau šį sumažėjimą per TL iš dalies galima paaiškinti didelėmis praėjusių metų investicijomis. Investicijos į panašios prekės gamybą yra būtinos konkurencingumui išlaikyti ir sustiprinti bei aplinkos ir saugumo standartams pagerinti.
(139)
Per nagrinėjamą laikotarpį investicijų grąža padidėjo. Tai i) patvirtina vadovybės investicinių sprendimų tinkamumą ir ii) atspindi atrinktų Bendrijos gamintojų padidėjusius pelningumo lygius per TL. Tačiau, kaip nurodoma pelningumo analizėje, pelningumo padidėjimą visų pirma galima paaiškinti ypatingomis laikinomis aplinkybėmis (spekuliacinės plieno kainos pokyčiu per TL). Be to, vis didesnė atrinktų Bendrijos gamintojų dalis gamybai naudojo išnuomotas mašinas, o tai paaiškina sąlygiškai geresnį investicijų grąžos rodiklį, palyginti su pelningumo rodikliu.
(140)
Nors atrinktų Bendrijos gamintojų pinigų srautas iš panašios prekės pardavimo nuo 2002 m. didėjo, per nagrinėjamą laikotarpį jis sumažėjo 36 %.
(141)
Atrinkti Bendrijos gamintojai pritraukdami kapitalą nepatyrė jokių didelių sunkumų. Tai patvirtina jų investiciniai gebėjimai per nagrinėjamą laikotarpį.
3.4.6. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(142)
2002 m. užimtumas Bendrijos pramonėje padidėjo. Tačiau paskui jis nuolat mažėjo. Per aptariamą laikotarpį jis iš viso sumažėjo 5 %. Šis neigiamas pokytis sutampa su produkcijos mažėjimu nuo 2002 m.
(143)
Našumas, išreikštas produkcijos kilogramu vienam darbuotojui, per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 22 %, atspindėdamas ryžtą ir sugebėjimą išlaikyti bei stiprinti konkurencingumą.
(144)
Darbo užmokestis vienam darbuotojui per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 10 %. Toks padidėjimas yra proporcingas atlygiui už didesnį našumą ir kompensacijai už infliaciją darbuotojų atlygio atžvilgiu. Be to, nuo 2002 m. mažėjo darbo jėgos išlaidos, išreikštos absoliučiais skaičiais.
3.4.7. Dempingo dydis ir atsigavimas po praėjusio dempingo
(145)
Visų pirma, atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių kiekį, nustatytų dempingo skirtumų negalima laikyti nereikšmingais.
(146)
Iki 2003 m. pradžios antidempingo priemonės buvo taikomos svarstomos prekės importui iš KLR, Indijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando. Tačiau Bendrijos pramonė ne visai atsigavo po praėjusio dempingo, kaip konkrečiai rodo rinkos dalies, pardavimų kiekio ir užimtumo pokyčiai. Tai tapo ypač pastebima pasibaigus pirmiau taikytų antidempingo priemonių galiojimui.
3.4.8. Išvados dėl žalos
(147)
Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonė padidino produkcijos ir pardavimų kiekį, sugebėjo sumažinti savo atsargas ir nuolat investavo. Ji nepatyrė jokių pritraukdama kapitalą ir didindama našumą. Darbo jėgos išlaidos, išreikštos absoliučiais skaičiais sumažėjo. Be to, Bendrijos pramonės gamintojai, siekdami padidinti našumą ir investicijų grąžą, sugebėjo per TL padidinti savo kainas.
(148)
Vis dėlto šiuos teigiamus aspektus reikia įvertinti jų kontekste. Kainos ir našumas padidėjo dėl didelių Bendrijos pramonės rinkos dalies nuostolių, t. y. 14 % per nagrinėjamą laikotarpį ir net 26 % nuo 2002 m. Visų pirma dėl prieinamo pigaus importo dempingo kaina klientai rinkosi alternatyvius tiekimo šaltinius, o Bendrijos pramonės gamintojai neįstengė tenkinti jų poreikių.
(149)
Be to, kaip rodo išvados dėl rinkos dalies, Bendrijos pramonės našumo (15 %) ir pardavimų kiekio (7 %) didėjimas per nagrinėjamą laikotarpį atsiliko nuo daug palankesnių vartojimo pokyčių Bendrijos rinkoje (24 %). Užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 5 %, ir iš tikrųjų tuo galima paaiškinti darbo jėgos išlaidų sumažėjimą. Be to, atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumo apskritai negalima laikyti patenkinamu. Didžiąją nagrinėjamo laikotarpio dalį jis buvo aiškiai nepakankamas (nuostoliai arba per mažas pelnas). Nors atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas per TL padidėjo (4,3 % pelnas), i) jis vis dar atsilieka nuo minimalaus 5 % pelno, kurį Bendrijos pramonė galėtų tikėtis gauti, jeigu nebūtų vykdomas žalingas dempingas, ir ii) jį didele dalimi galima priskirti laikinam plieno kainų augimo poveikiui. Nepalankią Bendrijos pramonės padėtį taip pat atspindi pinigų srauto tendencijos.
(150)
Taigi neigiamų tendencijų požymiai apskritai nusveria teigiamas tendencijas, ir laikinai buvo nuspręsta, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje.
F. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(151)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija išnagrinėjo, ar suinteresuotų šalių kilmės svarstomos prekės importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė materialinę žalą. Komisija taip pat išnagrinėjo žinomus veiksnius, kitus nei importas dempingo kaina, kad įsitikintų, jog galimos žalos, kurią padarė šie kiti veiksniai, negalima priskirti importui dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(152)
Nuo 2003 m. suinteresuotos šalys labai pagerino savo padėtį rinkoje. Aišku, kad jų rinkos dalies padidėjimas 58 % sutampa su Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimu. Be to, importo iš suinteresuotų šalių kiekis (96 % padidėjimas) išaugo daug greičiau už vartojimą Bendrijos rinkoje (24 %). Galiausiai nuo 2003 m. suinteresuotų šalių vidutinė importo kaina dėl nesąžiningos prekybos buvo gerokai mažesnė už Bendrijos pramonės kainų lygį, dėl to buvo daromas spaudimas kainoms.
Dėl to laikinai buvo nuspręsta, kad importas dempingo kaina iš suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį labai pakenkė Bendrijos pramonės padėčiai, ypač rinkos dalies ir pardavimų kiekio atžvilgiu.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš trečiųjų šalių
(153)
Svarstomos prekės importas iš šalių, kurios nėra suinteresuotos šalys, apskritai sumažėjo. Tokio kito importo rinkos dalis per nagrinėjamą laikotarpį faktiškai sumažėjo 20 %. Be to, minėtų kitų šalių vidutinė importo kaina buvo gerokai didesnė, palyginti su suinteresuotų šalių kainų lygiais.
(154)
Du eksportuotojai pareiškė, kad importas iš Indijos, Korėjos Respublikos ir Norvegijos panaikintų bet kokį priežastinį ryšį, galintį egzistuoti tarp rimtos žalos, kuri gali būti padaryta Bendrijos pramonei, ir importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių.
(155)
Tačiau, remiantis faktais, nei mažais importo kiekiais iš Korėjos Respublikos (TL: vidutiniškai 221 tona už 2,72 EUR/kg) ir Norvegijos (TL: vidutiniškai 438 tonos už 2,89 EUR/kg), nei šio importo kainų lygiais negalima paaiškinti Bendrijos pramonei padarytos žalos. Taip pat nurodoma, kad per nagrinėjamą laikotarpį importas iš Norvegijos sumažėjo 36 %.
(156)
Tačiau kalbant apie Indiją pažymima, kad nuo 2003 m. labai padidėjo (TL: 1 147,6 tonos) importas mažomis kainomis (vidutiniškai 1,91 EUR/kg). Negalima neatsižvelgti į tai, kad per TL minėtas importas iš Indijos galėjo padaryti tam tikrą neigiamą poveikį, ypač kalbant apie spaudimą Bendrijos pramonės kainoms. Vis dėlto, atsižvelgiant į palyginti mažą Indijos importo kiekį, palyginti su importo kiekiu iš suinteresuotų šalių (vidutiniškai 27 400 tonų, 2,41 EUR/kg), buvo nuspręsta, kad Indijos importo poveikis (1,4 % rinkos dalis TL) nebuvo toks, kad panaikintų priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos rimtos žalos. Importu iš Indijos atskirai negalima paaiškinti Bendrijos pramonės prarastos didelės rinkos dalies, o kalbant apie vartojimo augimą - ne tokio palankaus pardavimų augimo.
(157)
Be to, nepaisant dviejų eksportuotojų tvirtinimų, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį tai, kad importas iš Indijos nebuvo įtrauktas į šį tyrimą, nėra diskriminuojantis veiksnys. Šiuo atveju reikėtų prisiminti, kad per nagrinėjamą laikotarpį iki TL importas iš Indijos buvo nedidelis, kaip nurodoma Pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Importas padidėjo tik per TL, tačiau net ir tada išliko gana mažas (1,4 % rinkos dalis). Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Komisija, kai buvo pradėta ši procedūra, neturėjo prima facie įrodymų, kad toks importas iš Indijos buvo vykdomas dempingo kaina.
(158)
Kadangi importas iš Filipinų ir Malaizijos dabar į šį tyrimą neįtrauktas, buvo papildomai aiškinamasi, ar jis panaikino priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos rimtos žalos. Tačiau nusprendus, kad veržlės svarstomai prekei nepriskiriamos, NPS importas iš Filipinų buvo labai mažas (0,1 % rinkos dalis per TL), o jo kainų lygis buvo gana aukštas (3,47 EUR/kg). Tuo remiantis atitinkamo žalingo poveikio nebuvo įmanoma patvirtinti. Importo iš Malaizijos kiekis taip pat buvo mažesnis ir vidutiniškai aukštesnės kainos (TL: 1 456 tonos už 2,70 EUR/kg), palyginti su importu iš suinteresuotų šalių. Be to, per nagrinėjamą laikotarpį importo iš Malaizijos rinkos dalis sumažėjo 6 %. Dėl to, nors importas iš Malaizijos galėjo pabloginti Bendrijos pramonės padėtį, laikinai buvo nuspręsta, kad šis poveikis nebuvo toks, kad neutralizuotų žalingą poveikį, kurį padarė importas dempingo kaina iš suinteresuotų šalių.
(159)
Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad importas iš šalių, kurios nėra suinteresuotos šalys, nepanaikino priežastinio ryšio tarp Bendrijos pramonei padarytos rimtos žalos ir importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių.
3.2. Vartojimo pokyčiai Bendrijos rinkoje
(160)
Tiriamos prekės vartojimas Bendrijos rinkoje per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 24 %. Tai reiškia, kad Bendrijos pramonei padarytos žalos negalima priskirti paklausos sumažėjimui Bendrijos rinkoje.
3.3. Bendrijos pramonės konkurencingumas
(161)
Bendrijos pramonė yra svarbi konkurentė panašios prekės gamintojams, kaip rodo jos užimama rinkos dalis, ir ji nuolat investavo lėšas, siekdama išlaikyti modernią produkciją. Iš tikrųjų per nagrinėjamą laikotarpį vieno darbuotojo našumas padidėjo 22 %. Skirtingai nei tvirtino keturi eksportuotojai, toks padidėjęs Bendrijos pramonės našumas, sutampantis su jos investicijomis, rodo, kad Bendrijos investicine politika negalima paaiškinti rimtos žalos, padarytos Bendrijos pramonei. Priešingai, padidėjęs našumas rodo, kad investicijos padėjo sumažinti žalą. Dėl to nebuvo rasta jokių įrodymų, kad nepakankamas konkurencingumas būtų panaikinęs priežastinį ryšį tarp importo iš suinteresuotų šalių ir Bendrijos pramonei padarytos žalos.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(162)
Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad importas iš visų minėtų penkių šalių kartu padarė rimtos žalos Bendrijos pramonei. Joks kitas veiksnys, panaikinantis šį priežastinį ryšį, nebuvo nustatytas.
G. BENDRIJOS INTERESAI
1. Įvadas
(163)
Buvo patikrinta, ar yra įtikinamų įrodymų, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota imtis priemonių šiuo konkrečiu atveju. Šiuo tikslu ir remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi buvo apsvarstytas galimas priemonių poveikis visoms tyrimu suinteresuotoms šalims. Siekiant įvertinti, ar taikant priemones nebus pažeisti Bendrijos interesai, svarstomos prekės vartotojams ir importuotojams bei panašios prekės gamybos žaliavų tiekėjams buvo išsiųsti klausimynai.
2. Bendrijos pramonės interesai
(164)
Tyrimas parodė, kad esant sąžiningoms rinkos sąlygoms Bendrijos pramonė yra gyvybinga ir pajėgi konkuruoti. Kaip pirmiau minėta, Bendrijos pramonė turi didelį neišnaudotą panašios prekės gamybos pajėgumą. Tokių galimybių išnaudojimas pagerintų Bendrijos pramonės pardavimų ir rinkos dalį, padidintų užimtumą, o išaugus masto ekonomijai, galiausiai užtikrintų nuolatinį pakankamą pelningumą. Tačiau tokiems teigiamiems pokyčiams visų prima trukdo nuolatinis kainų spaudimas, kurį daro svarstomos prekės importas dempingo kaina Bendrijos rinkoje. Antidempingo priemonių taikymas sušvelnintų tokio nesąžiningo kainų spaudimo pasekmes.
(165)
Manoma, kad, netaikant priemonių neigiamam importo dempingo kaina poveikiui pašalinti, Bendrijos pramonės kainos bus mažinamos toliau, ir jai teks patirti kainų smukimą ir jo neigiamą poveikį, dėl kurio ypač sumažės Bendrijos pramonės rinkos dalis ir pardavimų kiekis. Galiausiai dėl to gali iškilti rizika net Bendrijos pramonės gyvybingumui. Atsižvelgiant į tai manoma, kad taikyti priemones būtų naudinga Bendrijos pramonės interesams.
3. Importuotojų ir (arba) platintojų interesai
(166)
Importuotojai ir (arba) platintojai iš tikrųjų išimtinai veikia kaip tarpininkai tarp gamintojų (Bendrijoje ir už jos ribų) ir NPS vartotojų. Nuo jų derybų įgaliojimų ir pajėgumo laikyti didelius NPS kiekius labai priklauso NPS kainos.
(167)
Keturi iš atrinktų importuotojų ir (arba) platintojų atsiuntė atsakymus į klausimyną. Tačiau išsamius atsakymus pateikė tik du importuotojai. Šie du importuotojai sudaro apie 14 % svarstomos prekės importo Bendrijoje per TL. Be to, savo pastabas pateikė Vokietijos importuotojų ir (arba) platintojų asociacija. Po to buvo organizuotas išklausymas dalyvaujant importuotojams ir (arba) platintojams bei šiai asociacijai.
(168)
Importuotojai ir (arba) platintojai Bendrijoje nepritaria priemonių taikymui. Bendradarbiaujantys importuotojai ir jų asociacija tvirtino, kad taikant priemones bus padidintos kainos vartotojams, o svarstoma prekė ir panaši prekė, kurią gamina Bendrijos pramonė, tariamai ne visada būna panašūs. Be to, tokios priemonės pakenks jų verslui ir darbuotojams.
(169)
Tačiau gauta informacija rodo, kad importuotojai ir (arba) platintojai tiriamą prekę perka iš įvairių šaltinių, esančių Bendrijoje ir už jos ribų, įskaitant Bendrijos pramonę. Kadangi iš suinteresuotų šalių importuotos prekės ir iš kitų šaltinių įsigyto panašios prekės kokybė arba rūšis iš esmės nesiskiria, laikinai buvo nuspręsta, kad importuotojai ir (arba) platintojai Bendrijoje neturės sunkumų įsigydami prekę, jeigu bus taikomos antidempingo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad yra daug alternatyvių tiekėjų. Be to, importuotojai nepagrindė savo skundo dėl antidempingo priemonių taikymo didelio poveikio užimtumui, ypač atsižvelgiant į nedidelį užimtumą importo srityje. Kalbant apie kainų padidėjimą dėl laikinųjų antidempingo muitų taikymo, nurodoma, kad 1997-2003 m. taikytos antidempingo priemonės nepablogino importuotojų ir (arba) platintojų ekonominės padėties. Be to, iš gautų atsakymų į klausimyną matyti, kad per aptariamą laikotarpį importuotojų gautas pelnas buvo gerokai didesnis už Bendrijos pramonės pelningumą. Esant tokioms aplinkybėms, nesitikima, kad bet koks kainų padidėjimas dėl priemonių taikymo savaime turėtų poveikį vartotojams.
(170)
Nors importuotojai ir (arba) platintojai priemonėms nepritaria, remiantis turima informacija galima daryti išvadą, kad Bendrijos interesai yra svarbesni už bet kokią naudą, kurią jie gali gauti netaikant antidempingo priemonių, siekiant atitaisyti suinteresuotų šalių nesąžiningos ir žalingos prekybos praktikos padarinius.
4. Pirminių tiekėjų interesai
(171)
Siekiant įvertinti galimą antidempingo priemonių poveikį Bendrijos pramonės pirminiams tiekėjams, visiems žinomiems tiekėjams buvo išsiųsti klausimynai. Iš viso buvo išsiųsti devyni klausimynai, o atsakymas gautas tik iš vieno tiekėjo. Šis pirminis tiekėjas, nerūdijančio plieno gamintojas, pritaria priemonių taikymui. Nors Bendrijos pramonė nėra viena iš svarbiausių šio pirminio tiekėjo klientų, ši veikla didina jo užimtumą ir pelningumą. Bendrijos pramonei apribojus arba visai sustabdžius panašios prekės gamybą, pirminiai tiekėjai prarastų tam tikrą savo veiklos dalį.
(172)
Dėl šios priežastie ir neturint jokios prieštaringos informacijos daroma išvada, kad antidempingo priemonių taikymas pradiniams tiekėjams būtų naudingas.
5. Vartotojų ir klientų interesai
(173)
Vartotojų asociacijos apie save nepranešė arba nepateikė informacijos, kaip numatyta pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalyje. Dėl to ir dėl to, kad NPS daugiausia naudojamos surenkant kitas vartotojų pramonės prekes, buvo analizuojamas tik priemonių poveikis vartotojams. NPS naudojamos daugelyje įvairių sektorių, inter alia: automobilių, laivų statybos, statybos, chemijos, farmacijos, medicinos ir maisto prekių. Klausimynai buvo išsiųsti dvylikai žinomų svarstomos prekės vartotojų Bendrijoje. Kartu su kita informacija Komisija jų paprašė pateikti savo pastabas dėl to, ar antidempingo priemonių taikymas būtų naudingas Bendrijos interesams ir kokį poveikį šios priemonės turėtų patiems vartotojams. Vieną atsakymą į klausimyną pateikė riedmeninių transporto priemonių gamintojas. Jame buvo nurodyta, kad tiriama prekė sudaro mažiau nei 1 % visų jo pagamintų prekių sąnaudų.
(174)
Atsižvelgus į tai, kad tiriamą prekę vartotojai galėjo gauti ne tik iš suinteresuotų šalių, bet ir iš kitų šaltinių, ir į nežymų NPS poveikį vartotojų pramonės prekėms, joks rimtas vartotojų interesų pažeidimas nebuvo nustatytas.
6. Išvada
(175)
Išanalizavus visus susijusius interesus, laikinai daroma išvada, kad, atsižvelgiant į Bendrijos interesus, nėra jokių interesų, kurie būtų svarbesni už Bendrijos pramonės interesą laikinai taikyti priemones, siekiant likviduoti žalingą prekybos poveikį dėl importo dempingo kaina.
H. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(176)
Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų taikyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų išvengta didesnės žalos Bendrijos pramonei, kurią daro importas dempingo kaina. Siekiant nustatyti šių priemonių lygį, buvo atsižvelgta į tyrimo metu nustatytą dempingo skirtumą ir muito, kurio reikia Bendrijos pramonės patirtai žalai likviduoti, dydį.
1. Žalos likvidavimo lygis
(177)
Kiekvienai bendrovei buvo nustatytas reikiamas kainos padidinimas, remiantis svarstomos prekės apskaičiuotos vidutinės svertinės importo kainos palyginimu su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės gamintojų parduodamos panašios prekės žalos nedarančia kaina. Kainų skirtumas buvo išreikštas importo CIF kainos procentais.
(178)
Žalos nedaranti kaina buvo apskaičiuota kaip Bendrijos pramonės gamintojų svertinės produkcijos savikainos ir 5 % pelno suma. Laikinai nuspręsta, kad tokį pelną Bendrijos pramonė gautų tuo atveju, jeigu nebūtų vykdomas importas dempingo kaina. Jis atspindi pelną, kurį Bendrijos pramonės gamintojai gali gauti už panašių grupių prekes, kurių atžvilgiu nevykdoma nesąžininga konkurencija, pvz., sąvaržos, neklasifikuojamos pagal prekes, kurioms taikomas šis tyrimas, KN kodus.
2. Laikinojo antidempingo muito lygis
(179)
Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importui iš suinteresuotų šalių reikėtų taikyti laikiną antidempingo muitą. Taikomas muitas neturėtų būti didesnis už nustatytą dempingo skirtumą arba žalos likvidavimo lygį, jeigu šis yra mažesnis (pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalis).
(180)
Skaičiuojant muito lygį dviem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams (vienam iš Taivano ir vienam iš KLR) buvo nustatyta, kad žalos likvidavimo lygis buvo mažesnis už dempingo skirtumą. Tokiais atvejais muito lygis turėtų būti apribotas žalos likvidavimo lygiu. Visais kitais atvejais apskaičiuotas muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui. Suinteresuotoms šalims buvo nustatyti šios laikinojo antidempingo muito normos:
Šalis
Eksportuojantis gamintojas
Antidempingo muito norma
KLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou
11,4 %
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2 %
Visos kitos bendrovės
27,4 %
Indonezija
PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam
9,8 %
Visos kitos bendrovės
24,6 %
Taivanas
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus
15,2 %
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan
8,8 %
Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung
16,1 %
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1 %
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4 %
Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai
15,8 %
Visos kitos bendrovės
23,6 %
Tailandas
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya
15,9 %
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn
10,8 %
Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn
14,6 %
Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn
11,0 %
Visos kitos bendrovės
15,9 %
Vietnamas
Visos bendrovės
7,7 %
(181)
Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos kiekvienai bendrovei buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Dėl to jos atspindi šių bendrovių padėtį, atskleistą tyrimo procedūros metu. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik aptariamos šalies kilmės ir minėtų bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų pagamintų prekių importui. Šios muitų normos negali būti taikomos importuojamoms prekėms, pagamintoms bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta pagrindinėje šio reglamento dalyje, įskaitant įmones, susijusias su konkrečiai paminėtomis. Minėtoms prekėms taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(182)
Visus prašymus dėl šių bendrovėms taikomų individualių antidempingo muito normų (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones) reikėtų iš karto siųsti Komisijai (5) kartu su visa svarbia informacija apie visus bendrovės veiklos pasikeitimus gamybos, vidaus ir eksporto pardavimų srityje, susijusius, pvz., su tokiu pavadinimo arba gamybos ir prekybos įmonių pasikeitimu. Pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu, Komisija prireikus iš dalies keičia šį reglamentą, patikslindama bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
I. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(183)
Siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, reikėtų numatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotos šalys, per laikotarpį, nustatytą pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą, pranešusios apie save, gali raštu pateikti savo nuomones ir prašyti, kad būtų išklausytos. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį, kad išvados dėl muitų taikymo, padarytos pagal šį reglamentą, yra laikinos ir gali būti persvarstomos, nustatant galutinius muitus,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Šiuo reglamentu nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, klasifikuojamoms pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, ir 7318 15 70.
2. Šio reglamento priede išvardytų Taivano eksportuojančių gamintojų prekėms nustatyta 15,8 % laikinojo muito norma, taikoma prieš sumokant muitus grynajai kainai be muitų prie Bendrijos sienos (papildomas TARIC kodas A649).
3. Toliau išvardytų bendrovių pagamintoms prekėms nustatyta laikinojo muito norma, taikoma prieš sumokant muitus grynajai kainai be muitų prie Bendrijos sienos:
Šalis
Eksportuojantis gamintojas
Antidempingo muito norma (%)
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Visos kitos bendrovės
27,4
A999
Indonezija
PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam
9,8
A652
Visos kitos bendrovės
24,6
A999
Taivanas
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Visos bendrovės, išskyrus pirmiau ir priede išvardytas bendroves
23,6
A999
Tailandas
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya
15,9
A658
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn
10,8
A659
Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn
14,6
A660
Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn
11,0
A661
Visos kitos bendrovės
15,9
A999
Vietnamas
Visos bendrovės
7,7
-
4. Išleidžiant šio straipsnio 1 dalyje nurodytą prekę į laisvą apyvartą Bendrijoje, reikalaujama pateikti laikinojo muito dydžio užstatą.
5. Jeigu nenustatyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų.
2 straipsnis
Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotos šalys gali prašyti atskleisti esminius faktus ir išvadas, kuriomis remiantis buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomones ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų žodžiu per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.
Vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalimi, suinteresuotos šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo datos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis galioja šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 20 d.