KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 538/2005
2005 m. balandžio 7 d.
nustatantis laikiną antidempingo muitą trichlorizocianuro rūgšties, kurios kilmės šalys Kinijos Liaudies Respublika ir Jungtinės Amerikos Valstijos, importui
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasitarusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2004 m. liepos 10 d. Komisija pranešimu (toliau - inicijavimo pranešimas) Europos Sąjungos oficialiame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl trichlorizocianuro rūgšties („TCCA“), kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau - KLR), importo.
(2)
Antidempingo tyrimas buvo inicijuotas pagal skundą, kurį 2004 m. birželio 1 d. didžiosios visos Bendrijos produkcijos dalies, šiuo atveju daugiau nei 50 % visos Bendrijos TCCC produkcijos, gamintojų vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) (toliau - skundo pateikėjas).
(3)
Paskelbus pirmiau minėtąjį pranešimą, suinteresuotosioms šalims buvo išsiųsti klausimynai (žr. 12 konstatuojamąją dalį toliau). Vėliau skundo pateikėjas nurodė, kad klausimynai neapėmė viso svarstomojo produkto, nurodyto inicijavimo pranešime. Siekdama aiškumo, Komisija išsiuntė naujus klausimynus suinteresuotoms šalims ir paskelbė pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kuriame buvo tiksliai apibrėžtas produktas, dėl kurio vyks tyrimas.
(4)
2004 m. spalio 13 d. Komisija pranešimu (toliau - inicijavimo pranešimas) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl TCCA, kurios kilmės šalis yra Junginės Amerikos Valstijos (toliau - JAV), importo į Bendriją.
(5)
Antidempingo tyrimas buvo inicijuotas pagal skundą, 2004 m. rugpjūčio 30 d. pateiktą daugiau nei 50 % visos Bendrijos TCCA produkcijos gamintojų vardu.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai informavo skundo pateikėją, kitus Bendrijos gamintojus, eksportuojančius gamintojus KLR ir JAV, importuotojus ir kitus vartotojus, kurie buvo suinteresuoti, ir KLR bei JAV Vyriausybių atstovus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pareikalauti jų išklausyti per inicijavimo pranešime nustatytą terminą.
(7)
Skundo pateikėjas, kiti Bendrijos gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir kiti vartotojai pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to paprašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytoms, ta galimybė buvo suteikta.
(8)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį inicijavimo pranešime buvo numatyta atrankos procedūra dempingui nustatyti.
(9)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar būtina atlikti KLR eksportuotojų atranką, ir, jeigu taip, atrinkti atitinkamas bendroves, visų eksportuojančių gamintojų buvo paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta inicijavimo pranešime, pateikti pagrindinę informaciją apie jų veiklą, susijusią su svarstomuoju produktu per laikotarpį nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d.
(10)
Išnagrinėjus eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją ir atsižvelgus į tai, kad atsakymų į atrankai pateiktus klausimus buvo gauta labai nedaug, buvo nuspręsta, kad KLR eksportuojančių gamintojų atrankos atlikti nereikia.
(11)
Be to, siekiant sudaryti KLR eksportuojantiems gamintojams galimybes pateikti reikalavimą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) arba individualaus režimo (toliau - IR), jeigu jie to pageidauja, Komisija išsiuntė rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo reikalavimo formas suinteresuotosioms Kinijos bendrovėms. Šešios bendrovės paprašė, kad joms būtų taikomas RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba IR, jeigu tyrimo išvados parodytų, kad jos neatitinka RER sąlygų.
(12)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per inicijavimo pranešime nurodytą laikotarpį. Išsamūs atsakymai į klausimynus buvo gauti iš vieno Bendrijos gamintojo, 1 importuotojo, 10 perdirbėjų, 6 eksportuojančių gamintojų KLR ir 1 gamintojo analogiškoje valstybėje (Japonijoje), bei 1 eksportuojančio gamintojo JAV ir jo susijusio importuotojo Bendrijoje. Neišsamius atsakymus į klausimyną arba paaiškinimus raštu pateikė 4 importuotojai ir 4 perdirbėjai. Be to, kiti du Bendrijos gamintojai pateikė bendro pobūdžio informacijos. Be to, raštišką paaiškinimą pateikė vienas perdirbėjas.
(13)
Komisija pareikalavo pateikti ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina dempingui, padarytai žalai ir Bendrijos interesui laikinai nustatyti, ir atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:
a)
Bendrijos gamintojų
-
Aragonesas Delsa, Ispanija
-
Neokem group, Ispanija
b)
KLR eksportuojančių gamintojų
-
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebei Provincija
-
Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxi Provincija
-
Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsu Provincija
-
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdong Provincija
-
Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henan Provincija
-
Heze Huayi Chemical Co Limited, Shangdong Provincija
c)
JAV eksportuojančių gamintojų
-
Biolab Inc.
-
Clearon Inc.
d)
Susijusių importuotojų
-
Bayrol Deutschland GmbH, Vokietija
e)
Nesusijusių importuotojų
-
Sojitz Europe plc, Prancūzija
f)
Bendrijos vartotojų
-
Mareva Piscines & Filtrations SA, Prancūzija
-
Arch Water Products SAS, Prancūzija
(14)
Kadangi reikėjo nustatyti KLR eksportuojančių gamintojų, kuriems RER gali būti nesuteiktas, normaliąją vertę, patikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal analogiškos valstybės duomenis buvo atliktas šioje bendrovėje:
-
Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japonija
3. Tyrimo laikotarpiai
(15)
Tyrimas dėl dempingo iš KLR apėmė laikotarpį nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d. (toliau - tyrimo laikotarpis KLR arba TL-KLR).
(16)
Tyrimas dėl dempingo iš JAV apėmė laikotarpį nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau - tyrimo laikotarpis JAV arba TL-JAV).
(17)
Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas, atliekant abu tyrimus, apėmė laikotarpį nuo 2000 m. sausio 1 d. iki atitinkamo tyrimo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
(18)
Kadangi, atliekant abu tyrimus, TL ženkliai iš dalies sutampa, siekiant administravimo efektyvumo, abu šie laikotarpiai yra vertinami kartu.
4. Svarstomasis produktas ir panašus produktas
(19)
Šiame tyrime svarstomasis produktas yra TCCA ir jos preparatai, kurių kilmės šalis yra KLR ir JAV. TCCA pagal jos tarptautinį nepatentuotą pavadinimą dar yra žinoma kaip simklosenas. TCCA yra dažniausiai klasifikuojama KN kodais ex 2933 69 80 ir ex 3808 40 20.
(20)
Skundo pateikėjas paaiškino, kad pirminiai klausimynai, kuriuos Komisija išsiuntė suinteresuotoms tyrimu dėl KLR šalims, neapėmė viso svarstomojo produkto, apibrėžto inicijavimo pranešime. Pagal pirminiame klausimyne pateiktą svarstomojo produkto apibrėžimą, jame turi būti ne mažiau kaip 88,5 % chlorido. Tačiau, aptarus šį klausimą su skundo pateikėju ir remiantis inicijavimo pranešime pateikta formuluote, buvo nuspręsta, kad reikėtų išaiškinti produkto sąvoką ir visoms šalims, suinteresuotoms tyrimu dėl KLR, pateikti naujus klausimynus su produkto aprašymu, kuriame nėra nustatomas mažiausias galimas chlorido kiekis.
(21)
Siekdama užtikrinti, kad gautų visą informaciją, Komisijos nuomone, reikalingą tyrimui atlikti, ji išsiuntė naujus klausimynus visoms suinteresuotosioms šalims, kurios apie save pranešė paskelbus inicijavimo pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (žr. 3 konstatuojamąją dalį).
(22)
Nebuvo nustatyta jokių skirtumų tarp svarstomojo produkto ir TCCA, gaminamo ir parduodamo KLR, analogiškos šalies (Japonijos) ir JAV vidaus rinkose. Iš tiesų, Japonijoje gaminama ir parduodama TCCA turi tokias pačias fizines ir chemines savybes ir yra naudojama tokiems patiems tikslams kaip ir iš KLR į Bendriją importuojama TCCA.
(23)
Panašiai, nebuvo nustatyta jokių skirtumų tarp svarstomojo produkto ir bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų gaminamo TCCA ir parduodamo Bendrijos rinkose. Abu šie produktai turi tokias pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir naudojami tiems patiems tikslams, kaip TCCA eksportuojama į Bendriją iš KLR ir JAV.
(24)
Todėl KLR, JAV ir analogiškoje valstybėje (Japonijoje) gaminama ir vidaus rinkoje parduodama TCCA ir Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminama ir joje parduodama TCCA turi tas pačias fizines ir chemines savybes ir yra naudojamos tam pačiam tikslui. Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
B. DEMPINGAS
1. Bendroji metodika
(25)
Šiame skirsnyje paaiškinta bendroji metodika, taikyta bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams JAV ir eksportuojantiems gamintojams KLR, kuriems buvo suteiktas RER. Vėliau pateikiamos išvados dėl tiriamųjų šalių dempingo tik apibūdina konkrečius, kiekvienai eksportuojančiai valstybei būdingus klausimus.
1.1. Normalioji vertė
(26)
Nustatydama normaliąją vertę Komisija pirmiausia nustatė, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras svarstomojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kiekis yra tipiškas palyginti su bendra eksporto į Bendriją apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje yra laikomas tipišku, jeigu kiekvieno eksportuojančio gamintojo tokio pardavimo kiekis yra ne mažesnis kaip 5 % jo bendro eksporto į Bendriją.
(27)
Vėliau Komisija nustatė tipišku pardavimu vidaus rinkoje pasižyminčių bendrovių parduodamas TCCA rūšis, kurios buvo tokios pačios arba tiesiogiai palyginamos su TCCA rūšimis, eksportuojamomis į Bendriją.
(28)
Buvo nustatyta, ar kiekvienos eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje parduodamos rūšies, tiesiogiai palyginamos su į Bendriją eksportuojama TCCA rūšimi, pardavimas yra pakankamai tipiškas taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Atskiros rūšies TCCA pardavimas vidaus rinkoje yra laikomas pakankamai tipišku, jeigu tokios rūšies bendros pardavimo vidaus rinkoje apimtys, atitinkamai, per TL-KLR ir TL-JAV sudarė 5 % ar daugiau palyginamos TCCA rūšies bendro pardavimo Bendrijos rinkai.
(29)
Taip pat buvo išnagrinėta, ar kiekvienos TCCA rūšies pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, nustatant atitinkamos rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Tais atvejais, kai tam tikros rūšies TCCA, parduotos už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už ją didesnę, pardavimo apimtis sudarė 80 % ar daugiau bendro tokios rūšies pardavimo, o svertinis tokios rūšies kainos vidurkis buvo lygus gamybos sąnaudoms ar didesnis, normalioji vertė buvo grindžiama realia vidaus kaina, apskaičiuota kaip viso vidaus pardavimo per tyrimo laikotarpius kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar šis pardavimas buvo pelningas ar ne. Tais atvejais, kai tam tikros rūšies TCCA pelningo pardavimo dalis sudarė mažiau nei 80 % bendros tos rūšies vidaus rinkoje pardavimo apimties arba jeigu svertinis tokios rūšies kainų vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus kaina, apskaičiuota tik pagal tokios rūšies pelningo pardavimo kainos svertinį vidurkį, jeigu tokie pardavimai sudarė 10 % ar daugiau bendro tokios rūšies pardavimo.
(30)
Tais atvejais, kai bet kurios TCCA rūšies pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 10 % bendros pardavimo apimties, buvo laikoma, kad ši konkreti rūšis vidaus rinkoje nebuvo parduodama pakankamais kiekiais, kad tai būtų galima laikyti tinkamu pagrindu normaliajai vertei nustatyti.
(31)
Jeigu negalima buvo naudoti eksportuojančio gamintojo parduodamos rūšies vidaus rinkos kainos, buvo laikoma, kad apskaičiuota konkrečios TCCA rūšies vertė sudarė pakankamą pagrindą normaliajai vertei nustatyti.
(32)
Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuojama prie eksportuojamų rūšių gamybos sąnaudų, jei būtina, patikslintų, pridėjus pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau - PBA) sumą bei pagrįstą pelno dalį. Šiuo tikslu Komisija vertino, ar kiekvieno atitinkamo gaminančio eksportuotojo vidaus rinkoje patirtos PBA ir realizuotas pelnas buvo patikimi duomenys.
(33)
Buvo laikoma, kad faktinės vidaus PBA išlaidos buvo patikimos tais atvejais, kai atitinkamos bendrovės vidaus pardavimo apimtis galėjo būti laikoma tipiška, palyginti su bendru eksportu į Bendriją. Vidaus rinkos pelno skirtumas buvo nustatomas, remiantis atitinkamų rūšių vidaus pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo tikslu buvo taikoma 29 konstatuojamoje dalyje apibrėžta metodika.
1.2. Eksporto kaina
(34)
Visais atvejais, kai svarstomasis produktas buvo eksportuojamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. pagal faktiškai sumokėtą arba mokėtiną eksporto kainą. Kitais atvejais buvo taikoma 2 straipsnio 9 dalis.
1.3. Palyginimas
(35)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos ex-works pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo daromi tinkami koregavimai dėl skirtumų, turinčių įtakos kainų palyginamumui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Atitinkami koregavimai buvo daromi visais atvejais nustačius, kad jie yra tinkami, tikslūs ir pagrįsti patikrintais įrodymais.
1.4. Dempingo skirtumas
(36)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, kiekvieno eksportuojančio gamintojo normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su eksporto kainos svertiniu vidurkiu.
(37)
Nebendradarbiaujančių bendrovių „likutinis“ dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais.
(38)
Kadangi KLR bendradarbiaujančių eksportuotojų eksporto apimtys sudarė maždaug 70 % bendro importo iš KLR į Bendriją per TL, ir siekiant užtikrinti visų priemonių veiksmingumą, buvo nuspręsta nustatyti, kad likutinis dempingo skirtumas yra lygus dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų, kuriems nebuvo suteiktas nei IT, nei RET, tipiškų rūšių, kurių dempingo skirtumai yra didžiausi, dempingo skirtumui.
(39)
Kadangi JAV bendradarbiaujančių eksportuotojų eksporto apimtys sudarė mažiau nei 40 % bendro importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų į Bendriją per TL, ir siekiant užtikrinti visų priemonių veiksmingumą, buvo nuspręsta nustatyti, kad likutinis dempingo skirtumas yra lygus dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų tipiškų rūšių, kurių dempingo skirtumai yra didžiausi, dempingo skirtumui.
2. Kinijos Liaudies Respublika
2.1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(40)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, vykdant antidempingo tyrimus dėl importo iš KLR, tiems gamintojams, kurie atitinka 2 straipsnio 7 dalies c punkte apibrėžtus kriterijus, normalioji vertė nustatoma pagal to straipsnio 1-6 dalis.
(41)
Trumpai, ir tik patogumo dėlei, šie kriterijai yra apibendrinti kaip nurodyta toliau:
1)
verslo sprendimai yra priimami ir išlaidos numatomos pagal rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi;
2)
apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;
3)
nėra esminių iškraipymų dėl ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4)
teisinį tikrumą ir stabilumą užtikrina bankroto ir nuosavybės įstatymai;
5)
valiuta konvertuojama taikant rinkos kursą.
(42)
Šeši eksportuojantys gamintojai KLR paprašė jiems suteikti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir užpildė eksportuojantiems gamintojams skirtą prašymo formą. Komisija siekė gauti visą reikalingą informaciją ir patikrino visą, jų manymu, reikalingą informaciją, pateiktą gautuose prašymuose dėl RER.
(43)
Tyrimas parodė, jog trys iš šešių Kinijos eksportuojančių gamintojų atitiko visas RER suteikimo sąlygas. RER buvo suteiktas šiems trims Kinijos eksportuojantiems gamintojams:
-
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
-
Puyang Cleanway Chemicals Limited
-
Heze Huayi Chemical Co. Limited
(44)
Likusieji trys prašymai buvo atmesti. Toliau pateiktoje lentelėje yra apibendrinamos išvados, padarytos dėl trijų bendrovių, kuriems RER nebuvo suteiktas pagal kiekvieną iš penkių pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytų kriterijų.
Bendrovė
Kriterijai
2 str. 7 dalies c punkto 1 įtrauka
2 str. 7 dalies c punkto 2 įtrauka
2 str. 7 dalies c punkto 3 įtrauka
2 str. 7 dalies c punkto 4 įtrauka
2 str. 7 dalies c punkto 5 įtrauka
1
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
Atitinka
Atitinka
2
Neatitinka
Neatitinka
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
3
Atitinka
Neatitinka
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
Šaltinis: patvirtinti bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų atsakymai į klausimynus.
(45)
Šioms bendrovėms ir skundo pateikėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau nurodytųjų išvadų. Trys eksportuojantys gamintojai, kuriems nebuvo suteiktas RER, raštu paaiškino, kad išvados buvo neteisingos ir kad RER joms turėtų būti suteiktas.
(46)
1 bendrovė aiškino, kad pagrindinė priežastis, dėl kurios buvo atmestas jos prašymas suteikti RER, buvo tai, kad didžioji jos kapitalo dalis (60 %) netiesiogiai priklauso valstybei. Tačiau bendrovė pabrėžė, kad valstybės kišimosi, bendrovei priimant sprendimus, negalima įrodyti. Be to, ji argumentavo, kad dėl to, kad bendrovė yra įtraukta į Šanchajaus biržos prekybos sąrašus, ir dėl kriterijų, kuriuos ji turėjo atitiktų, kad būtų įtraukta į šį sąrašą, ji yra apsaugota nuo bet kokio netinkamo valstybės kišimosi.
(47)
Tyrimo tikslas, inter alia, yra nustatyti, kokiu mastu valstybė galėtų įsikišti į verslo sprendimus ir kokių priemonių bendrovė imasi tokiam kišimuisi užkirsti kelią.
(48)
Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad valstybei priklausė dauguma direktorių postų direktorių valdyboje ir kad valstybės paskirtųjų direktorių balsavimo teisėms valdyboje nebuvo taikomi jokie apribojimai (mažumos apsauga). Bendrovė nesugebėjo įrodyti, kad buvo imtasi atitinkamų priemonių užkirsti kelią tokiam valstybės kišimuisi ateityje.
(49)
Galiausiai, nors bendrovės įtraukimas į Šanchajaus biržos prekybos sąrašus leidžia manyti, inter alia, kad akcininkų valdyba privalo paskirti mažiausiai 3 „nepriklausomus direktorius“ (asmenis, kurie neatstovauja akcininkams, tačiau turi bendrovės veiklai svarbios profesinės kvalifikacijos), pats įtraukimas į biržos prekybos sąrašus neapsaugo nuo netinkamo valstybės kišimosi. Kaip jau buvo minėta, nebuvo jokių balsavimo teisės apribojimų, kurie neleistų valstybės paskirtųjų direktorių daugumai priimti sprendimus prieš mažumą sudarančių nepriklausomų direktorių valią.
(50)
2 bendrovė argumentavo, kad jų prašymo suteikti RER atmetimo priežastis, o būtent tai, kad valstybė kontroliavimo 2 bendrovę, tiesiogiai ar netiesiogiai valdydama tris kitas bendroves, kurioms priklausė dauguma 2 bendrovės akcijų, buvo nepagrįsta. Konkrečiau, ji iškėlė abejones dėl argumentų, kad bendrovė „ABC“, kuriai priklausė 48 % 2 bendrovės, yra valdoma valstybės, kadangi 80 % „ABC“ akcijų priklausė darbuotojų komiteto atstovaujamiems darbuotojams. 2 bendrovė užginčijo argumentą, kad ABC darbuotojų komitetą kontroliuoja valstybė.
(51)
Vertinant ABC priklausomybę ir kontrolę, reikėtų pabrėžti, jog bendrovė ABC nebuvo tyrimo dėl RER objektu. Tačiau kadangi valstybei priklauso 20 % ABC kapitalo, o likę 80 % yra pasiskirstę tarp daugiau nei 1 000 darbuotojų, nėra nelogiška daryti išvadą, kad valstybė yra vienas didžiausias akcininkas, ir todėl de facto kontroliuoja ABC.
(52)
2 bendrovė taip pat užginčijo išvadą, pagal kurią nustatoma, kad de facto ji yra glaudžiai susijusi su kita bendrove „DEF“. Tokią išvadą Komisija padarė remdamasi tuo, kad 2 bendrovė naudojosi tomis pačiomis patalpomis kaip ir bendrovė DEF (2 bendrovė subnuomavo žemės teises iš bendrovės DEF), pirko kai kurias svarbiausias žaliavas iš DEF, ir yra paskolinusi nemažas pinigines lėšas bendrovei DEF. 2 bendrovė argumentavo, kad visas šias aplinkybes galima paaiškinti komerciniu požiūriu ir kad, bet kokiu atveju, nė viena jų neįrodo bendrovės susiliejimo su DEF.
(53)
Pirmiausia, reikėtų pažymėti, kad DEF yra netiesiogiai kontroliuojama valstybės. Antra, nors kiekvienai pirmiau esančioje konstatuojamoje dalyje minimai aplinkybei gali būti priežasčių, kurias galima paaiškinti komerciniu požiūriu, tai neprieštarauja išvadai, kad 2 bendrovė yra glaudžiai susijusi su DEF. Iš tiesų, pagrindinis argumentas prieš RER suteikimą pagal šį kriterijų, yra ne patys ryšiai, bet tai, kad 2 bendrovė turi tokius ryšius su bendrove, kuri yra de facto valstybės kontroliuojama.
(54)
Iš tiesų, buvo nustatyta, kad valstybė de jure kontroliuoja 2 bendrovę per tris atskirus valstybės kontroliuojamus akcininkus, ir ši bendrovė de facto yra žymia dalimi kontroliuojama valstybės dėl savo ryšių su valstybės kontroliuojamu akcininku DEF. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir tai, kad bendrovė nesiėmė jokių priemonių tokiam kišimuisi sutrukdyti, valstybės įsikišimo rizika yra akivaizdi.
(55)
2 bendrovė taip pat aiškino, kad tai, kad ji yra paskolinusi lėšų, kurios, kaip ji prisipažino, nebuvo apskaitomos pagal Tarptautinius apskaitos standartus (TAS), neturėjo įtakos apskaičiuojant normaliąją vertę, ir todėl svarstant, ar bendrovė atitiko RER kriterijus, negalėjo būti vertinama bendrovės nenaudai.
(56)
Iš banko pasiskolintos ir vienam iš (valstybės kontroliuojamų) akcininkų paskolintos lėšos (nepaisant visų kitų juridinių aspektų, tokių kaip mažumos akcininkų ir kitų kreditorių interesų apsauga) nebuvo apskaitytos pagal TAS. Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, o taip pat atsižvelgiant į pakankamai dideles susijusias lėšų sumas ir į tai, kad auditoriai dėl to neturėjo jokių pastabų, daroma išvada, kad ši bendrovė neatitiko 2 kriterijaus.
(57)
3 bendrovė paaiškino, kad priežastis, dėl kurios jai nebuvo suteiktas RER, o būtent, kad jos apskaita nebuvo tvarkoma pagal TAS, neturėjo įtakos normaliosios vertės apskaičiavimui ir dėl to negalėjo būti pagrindu atsisakyti suteikti jai RER.
(58)
Buvo nustatyta, jog ši bendrovė neatitiko 2 kriterijaus dėl to, kad jos apskaitos knygos įrašuose dėl žemės teisių įsigijimo buvo padaryta klaida. Klaidingai įrašyta suma buvo gana didelė, ji atsispindėjo ir metinėje ataskaitoje. Auditoriai į tai nesureagavo. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, daroma išvada, kad 2 kriterijaus bendrovė neatitiko.
(59)
Skundo pateikėjas nesutiko dėl RER suteikimo nė vienai bendrovei. Skundo pateikėjas, inter alia, teigė, kad, kadangi Kinijos bendrovės taikė Kinijos apskaitos standartus (ir buvo tikrinamos Kinijos audito bendrovių), kurie visiškai nebūtinai buvo tokie patys kaip TAS, tai būtų 2 kriterijaus pažeidimas. Be to, jis teigė, kad, kadangi Kinijos valiuta buvo pririšta prie JAV dolerio Vyriausybės sprendimu, nė vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas nekonvertavo valiutos pagal rinkos kursą - tai būtų 5 kriterijaus pažeidimas. Remdamasis tuo, kad „kriterijai yra vertinami apibendrintai“, skundo pateikėjas teigė, kad nė vienas iš KLR bendradarbiaujančių eksportuotojų negalėjo atitikti RER suteikimo sąlygų.
(60)
Kinijos bendrovės pagal įstatymą privalo tvarkyti savo apskaitos dokumentus pagal KLR Apskaitos įstatymą ir pateikti jas Kinijos auditoriui. Tai negali būti traktuojama bet kurios RER prašančios bendrovės nenaudai. Iš tikrųjų, Apskaitos įstatymas buvo priimtas siekiant KLR įdiegti tarptautinius apskaitos standartus. Kaip yra parodžiusi nuosekli institucijų praktika, įstatymas pats savaime nėra kliūtis gauti RER.
(61)
Taigi, tikrinant dėl atitikimo 2 kriterijui, buvo siekiama nustatyti, ar Kinijos Apskaitos įstatymas yra tinkamai įgyvendinamas pagal tarptautinius apskaitos standartus. Taip pat buvo tikrinama, ar yra atliekamas nepriklausomas apskaitos dokumentų auditas, pagal TAS reikalavimus.
(62)
Kinijos valiuta juanis (RMB) buvo pririšta prie JAV dolerio Vyriausybės sprendimu, už kurį prašantis suteikti RER negali būti laikomas atsakingu. Panašius sprendimus anksčiau yra priėmusios ir kitos valstybės, daugiausia Lotynų Amerikos. Pagal nuoseklią institucijų praktiką šis kriterijus yra laikomas įvykdytu, jeigu, vykdydama visus sandorius užsienio valiutomis, bendrovė taiko oficialų keitimo kursą. Taip yra užtikrinama, kad nebūtų taikomi jokie juodosios rinkos metodai. Iš tiesų, buvo nustatyta, kad visi šiame tyrime dalyvavę bendradarbiaujantys eksportuotojai galėjo nupirkti ir parduoti iš savo verslo operacijų gautas lėšas užsienio valiutomis, nepaisant to, kad RMB ir JAV dolerio keitimo kursas yra pastovus.
(63)
Taigi, skundo pateikėjo pateikti argumentai buvo atmesti.
2.2. Individualus režimas
(64)
Šalims, kurioms yra taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis, yra nustatomas visos šalies muitas, jeigu toks yra, išskyrus atvejus, kai bendrovei suteikiamas RER pagal 2 straipsnio 7 dalies c punktą, arba jeigu bendrovė gali pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį įrodyti, kad:
1)
visiškai ar dalinai užsienio šalims priklausančios firmos ar bendros įmonės gali laisvai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį;
2)
eksporto kainos bei kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra laisvai nustatomi;
3)
akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims;
4)
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos keitimo kursą;
5)
valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatyti skirtingi muitų tarifai.
(65)
Šeši eksportuojantys gamintojai, prašę suteikti RER, paprašė, kad jiems būtų suteiktas individualus režimas (IR), jei jiems nebūtų suteiktas RER. Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad viena iš šių bendrovių, kurioms negalima suteikti RER, atitinka visus IR suteikimo reikalavimus, nustatytus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.
(66)
Buvo nustatyta, kad dvi likusios bendrovės, kurioms RER negalėjo būti suteiktas, iš esmės buvo valdomos valstybės. Šių bendrovių atžvilgiu buvo padaryta išvada, kad yra didelė valstybės kišimosi į šių bendrovių veiklą rizika. Atsižvelgiant į svarstomojo produkto, kurio negalima laikyti pagamintu atskiro gamintojo, susijusio su valstybės nuosavybe, pobūdį, buvo nustatyta didžiulė priemonių apėjimo rizika, eksportuojant per bendroves, kurioms taikomas žemesnis muito tarifas. Todėl pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c ir e punktuose apibrėžtos sąlygos nebuvo vykdomos. Todėl buvo nuspręsta šioms bendrovėms IR nesuteikti.
(67)
Dėl šios priežasties buvo padaryta išvada, kad IR turėtų būti suteiktas šiam KLR eksportuojančiam gamintojui:
-
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
2.3. Normaliosios vertės nustatymas
2.3.1. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams, kuriems RER nėra suteiktas
a) Analogiška šalis
(68)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį ne rinkos ekonomikos šalims ar pereinamojo laikotarpio valstybėms, tokiu mastu, kokiu joms RER nebuvo suteiktas, normalioji vertė nustatoma pagal analogiškos valstybės kainas arba apskaičiuotą vertę.
(69)
Inicijavimo pranešime Komisija nurodė ketinanti naudoti Meksiką kaip tinkamą analogišką valstybę KLR normaliajai vertei nustatyti ir pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo.
(70)
Vienas Bendrijos importuotojas nesutiko su šiuo pasiūlymu, teigdamas, kad Meksika negali būti laikoma tipiška, kadangi 2002 m. gruodžio 20 d. įvedė antidempingo priemones KLR kilmės TCCA, taip apribodama konkurenciją Meksikos rinkoje. Kadangi žinomas TCCA gamintojas Meksikoje atsisakė bendradarbiauti atliekant tyrimą, Komisija bet kokiu atveju turėjo ieškoti alternatyvios analogiškos valstybės, kuri galėtų būti laikoma tipiška. Aptarus klausimą su skundo pateikėju ir bendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais, tapo aišku, kad liko tik dvi kitos valstybės, kurias galima laikyti tipiškomis, - Jungtinės Amerikos Valstijos ir Japonija.
(71)
Kadangi 2004 m. liepos 4 d. Jungtinės Amerikos Valstijos pradėjo antidempingo tyrimą dėl TCCA, kurios kilmės šalis yra, inter alia, Ispanija, o 2004 m. spalio 13 d. Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl TCCA importo į Bendriją iš Jungtinių Amerikos Valstijų (žr. 4 konstatuojamąją dalį), buvo manoma, jog yra mažai tikėtina, kad bet kuris Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojantis gamintojas pageidautų bendradarbiauti.
(72)
Galiausiai, susisiekus su TCCS gamintojais Japonijoje, vienas Japonijos gamintojas pareiškė pageidavimą bendradarbiauti atliekant tyrimą.
(73)
Nebendradarbiaujanti šalis paprieštaravo pasiūlymui nustatyti normaliąją vertę remiantis iš Japonijos gamintojo gauta informacija.
(74)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus dalykus, buvo padaryta išvada, kad Japonija yra tinkama analogiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(75)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteikta RER, normalioji vertė nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš analogiškos šalies gamintojo, t. y. pagal apskaičiuotą normaliąją vertę, kurią nurodo Japonijos palyginamų produkto rūšių gamintojas. PBA dydžiui apskaičiuoti reikalingi duomenys buvo apskaičiuoti pagal svarstomojo produkto apyvartos santykį su bendrovės apyvarta, o pelno skirtumo dydis atitiko visos bendrovės pelno maržos dydį.
2.3.2. Eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo suteiktas RER, normaliosios vertės ir eksporto kainų nustatymas
a) Normalioji vertė
(76)
Bendrovių, kurioms buvo suteiktas RET, buvo paprašyta pateikti išsamius atsakymus į klausimynus, nurodant informaciją apie pardavimą vidaus rinkoje ir atitinkamų produktų gamybos sąnaudas, ir ši atsakymuose pateikta informacija buvo patikrinta apsilankius atitinkamų bendrovių patalpose.
(77)
Nustatydama normaliąją vertę, Komisija taikė tokią pačią metodiką, kaip buvo paaiškinta 25-33 konstatuojamose dalyse.
(78)
Kadangi kiekvienos bendrovės, kuriai buvo suteiktas RER, pardavimas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo pakankamas, Komisija apskaičiavo normaliąją vertę kiekvienai bendrovei prie eksportuojamų rūšių gamybos sąnaudų pridėdama pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) pagal apyvartą ir pagrįstą pelno skirtumą (pagal pardavimą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis).
b) Eksporto kainos
(79)
Visi eksportuotojai, kuriems buvo suteiktas RER, eksportavo produktus tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(80)
Kai Kinijos bendrovės eksportuoja svarstomąjį produktą, jos turi teisę susigrąžinti 13 % PVM, apskaičiuojamą nuo apyvartos pagal FOB-kainos principą. Tačiau, bendrovių apskaitoje nurodomas PVM yra 17 % nuo apyvartos pagal FOB-kainos principą. Taigi apskaičiuojant eksporto kainą buvo atliktas koregavimas siekiant atsižvelgti į šį 4 % skirtumą.
c) Palyginimas
(81)
Buvo lyginama remiantis produktų iš gamyklos principu, esant tokiam pačiam prekybos lygiui. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinama arba įrodyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo pagrindu buvo daromi atitinkami pakoregavimai dėl komisinių mokesčių, transporto, draudimo, krovinių tvarkymo, banko mokesčių ir patikros išlaidų skirtumo.
2.4. Dempingo skirtumas
2.4.1. Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems buvo suteiktas RER ir (arba) IR
(82)
Trijų bendrovių, kurioms suteiktas RER, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuoto produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamos rūšies svarstomojo produkto eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.
(83)
Bendrovės, kuriai suteiktas individualus režimas, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuoto produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis, nustatytas analogiškoje šalyje, buvo palygintas su atitinkamos rūšies produkto eksporto į Bendriją kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.
(84)
Laikini dempingo skirtumų svertiniai vidurkiai, išreikšti CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito procentu, yra tokie:
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
16,8 %
Puyang Cleanway Chemicals Limited
17,4 %
Heze Huayi Chemical Co. Limited
9,2 %
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
39,0 %
2.4.2. Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams
2.4.2.1. Taikoma metodika
(85)
Siekdama apskaičiuoti visiems kitiems KLR eksportuotojams taikomą muitą, pirmiausia Komisija nustatė bendradarbiavimo lygį. Buvo palygintos KLR kilmės svarstomojo produkto importo visos apimtys, apskaičiuotos remiantis skunde pateikta informacija ir realiais KLR eksportuotojų atsakymais į klausimyną. Tuo pagrindu buvo nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo maždaug 70 %.
2.4.2.2. Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems RER ir (arba) IR nebuvo suteiktas
(86)
Dviems bendradarbiaujantiems eksportuotojams, kuriems nebuvo suteiktas nei RER, nei IR, dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas pagal kiekvienam šių eksportuotojų apskaičiuotų atskirų dempingo skirtumų svertinį vidurkį. Atskiri dempingo skirtumai buvo apskaičiuoti palyginus analogiškai šaliai nustatytos normaliosios vertės svertinį vidurkį su dviejų eksportuotojų nurodytos eksporto kainos svertiniu vidurkiu.
(87)
Laikini dempingo skirtumų svertiniai vidurkiai, išreikšti CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito procentu, yra tokie:
Nanning Chemical Industry Co. Limited
39,0 %
Changzhou Clean Chemical Co. Limited
39,0 %
2.4.2.3. Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams
(88)
Šalies masto dempingo skirtumas visiems kitiems KLR eksportuotojams, t. y. tiems eksportuotojams, kurie nebendradarbiavo atliekant tyrimą, buvo nustatytas toks dempingo skirtumas, kuris atitiko aukštesnį iš dviems eksportuotojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, svarstomųjų produktų tipiškų rūšių dempingo skirtumą (86 konstatuojamoji dalis).
(89)
Tuo pagrindu visai šaliai buvo laikinai nustatytas dempingas, atitinkantis 40,3 % CIF kainos prie Bendrijos sienos.
3. Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV)
(90)
JAV yra žinomi trys eksportuojantys TCCA gamintojai. Atsakymus į klausimynus pateikė du eksportuojantys gamintojai ir penki su tais eksportuotojais susisiję importuotojai.
(91)
Patikrinimai vietoje buvo atlikti tik bendradarbiaujančių eksportuotojų patalpose. Duomenys apie susijusius Bendrijos importuotojus nebuvo patikrinti, ir šiame etape naudojami šių bendrovių duomenys, gauti atliekant dokumentinę patikrą.
3.1. Normalioji vertė
(92)
Kai kurioms JAV eksportuojančių gamintojų eksportuojamoms TCCA rūšims Komisija nustatė normaliąją vertę pagal įprastomis prekybos sąlygomis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokamas arba mokėtinas kainas, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Kai kurioms TCCA rūšims normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota prie kiekvieno eksportuotojo eksportuojamos rūšies gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstas produkto pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas (PBA) bei pagrįstą pelną, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Šiuo tikslu Komisija ištyrė, ar duomenys apie patirtas PBA sąnaudas ir kiekvieno eksportuotojo vidaus rinkoje gautą pelną buvo patikimi. Jeigu pardavimas vidaus rinkoje nebuvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, buvo naudojami PBA sąnaudų svertinio vidurkio ir bendrovės, kurios pardavimas įprastomis prekybos sąlygomis yra tipiškas, pelno skirtumo nuo bendrų sąnaudų duomenys.
3.2. Eksporto kaina
(93)
Vienas iš Amerikos eksportuojančių gamintojų eksportavo prekes į Bendriją ir tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, ir per susijusius importuotojus Bendrijoje. Kitas Amerikos eksportuojantis gamintojas eksportavo produktus į Bendrijos rinką tik per susijusius importuotojus Bendrijoje. Tiesiogiai Bendrijos nepriklausomiems pirkėjams vykdomo eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, pagal faktiškai sumokėtą ar mokėtiną kainą. Tais atvejais, kai pardavimas buvo vykdomas per susijusius importuotojus Bendrijoje, apskaičiuota eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.
3.3. Palyginimas
(94)
Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgiama į besiskiriančius veiksnius, kurie, kaip tvirtinama arba įrodyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo pagrindu buvo daromi atitinkami koregavimai dėl transporto, draudimo, krovinių tvarkymo, komisinių, kredito, pakavimo, banko mokesčių skirtumų.
3.4. Dempingo skirtumas
(95)
Laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies nuostatų, kiekvienos į Bendriją eksportuojamos produkto rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su tos pačios produkto rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu.
(96)
Palyginimas parodė, kad dviejų bendradarbiaujančių gamintojų importas buvo dempingo kainomis. Laikini dempingo skirtumai, išreikšti kaip CIF importo prie Bendrijos sienos kainos nesumokėjus muito yra:
-
Biolab Inc.: 68,4 %
-
Clearon Inc.: 69,8 %
Remiantis turima informacija, daroma išvada, kad nebendradarbiaujanti bendrovė yra didžiausia TCCA gamintoja JAV. Todėl liekamasis dempingo skirtumas nustatomas kaip lygus didžiausiam dempingo skirtumui, nustatytam pagal vienos iš bendradarbiaujančių bendrovių aukščiausia dempingo kaina parduodamą ir tipišką produkto rūšį. Tai turėtų užtikrinti bet kurių priemonių veiksmingumą.
-
likutinis dempingo skirtumas: 98,5 %
C. ŽALA
1. Bendrijos gamyba
(97)
Per TL-KLR ir TL-JAV (toliau - tyrimo laikotarpius) TCCA gamino trys bendrovės:
-
vienas Bendrijos gamintojas, skundo pateikėjas, visiškai bendradarbiavęs su Komisija tyrimo metu,
-
vienas gamintojas, visiškai pritaręs skundui. Jis pateikė tam tikros bendro pobūdžio informacijos apie jo gamybos ir pardavimo apimtis tyrimui dėl KLR, tačiau nebendradarbiavo vykdant tyrimą dėl JAV,
-
vienas gamintojas, kuris, teikiant skundą, nepareiškė savo pozicijos. Jis pateikė tam tikros bendro pobūdžio informacijos apie gamybos ir pardavimo apimtis tyrimui dėl KLR ir pritarė antidempingo priemonių prieš KLR taikymui. Jis nebendradarbiavo atliekant tyrimą dėl JAV.
(98)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo nustatyta, kad visų pirmiau nurodytųjų bendrovių gaminama TCCA sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
2. Bendrijos pramonės apibrėžimas
(99)
Kaip pirmiau minėta 97 konstatuojamoje dalyje, tik vienas skundui pritaręs Bendrijos gamintojas visiškai bendradarbiavimo atliekant tyrimus. Šio gamintojo produkcija sudarė didžiąją visos Bendrijos TCCA produkcijos per TL dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio 4 dalies nuostatas galima laikyti, kad jis sudaro Bendrijos pramonę.
3. Bendrijos vartojimas
3.1. Įžanginės pastabos
3.1.1. Importo duomenys
(100)
Eurostato informacijos apie atitinkamais KN kodais, įskaitant TCCA (ex 2933 69 80 ir ex 3808 40 20), klasifikuojamų produktų importo apimtis ir vertes negalima buvo naudoti importo į Bendrijos rinką lygiui nustatyti, kadangi šie duomenys apima ir produktus, kurie nėra tyrimo objektai. Tačiau bendras Bendrijos vartojimo lygis, nustatytas pagal toliau aprašytus apskaičiavimus, buvo patikrintas, ir buvo nustatyta, kad jis atitinka tokį lygį, nurodytą kitų suinteresuotų šalių pateiktuose raštiškuose paaiškinimuose.
3.1.2. Su Kinijos Liaudies Respublika susiję duomenys
(101)
Šeši iš 12 žinomų eksportuojančių TCCA gamintojų Kinijoje bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė duomenis apie eksporto apimtis, kurios sudarė mažiau nei 70 % skunde nurodytų 2003 m. eksporto apimčių. Kadangi bendradarbiavimas buvo nepakankamas, o jokios kitos informacijos nebuvo gauta, buvo nuspręsta, kad, pasinaudojus skundu, turėtų būti nustatyti duomenys apie apimtis nuo 2000 iki 2003 m. Kalbant apie tyrimo laikotarpius, apskaičiavimai buvo atlikti remiantis skunduose pateiktais 2003 m. ir pirmojo 2004 m. ketvirčio duomenimis, kurie buvo atitinkamai pakoreguoti siekiant atsižvelgti į bendradarbiaujančių eksportuotojų eksporto apimčių raidą per laikotarpį nuo 2003 m. iki tyrimo laikotarpių.
3.1.3. Su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis susiję duomenys
(102)
Du iš 3 žinomų eksportuojančių TCCA gamintojų JAV bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė duomenis apie eksporto apimtis, kurios sudarė mažiau nei 40 % skunde nurodytų 2003 m. eksporto apimčių. Todėl buvo nuspręsta, kad, pasinaudojus skundu, turėtų būti nustatyti duomenys apie apimtis nuo 2000 iki 2003 m. Kalbant apie tyrimo laikotarpius, apskaičiavimai buvo atlikti remiantis skunduose pateiktais 2003 m. ir pirmojo 2004 m. ketvirčio duomenimis, kurie buvo atitinkamai pakoreguoti siekiant atsižvelgti į bendradarbiaujančių eksportuotojų eksporto apimčių raidą per laikotarpį nuo 2003 iki tyrimo laikotarpių.
3.1.4. Su Bendrijos gamintojais susiję duomenys
(103)
Reikia pažymėti, kad du skundo nepateikę Bendrijos gamintojai tik pateikė su TL-KLR susijusius duomenis. Remiantis šiais duomenimis, buvo pagrįstai įvertinti ir TL-JAV duomenys, kadangi tarp tyrimo laikotarpių neįvyko jokių reikšmingesnių šių dviejų bendrovių padėties pasikeitimų. Skundą pateikusios bendrovės atveju buvo naudojami jos pačios pateikti duomenys.
3.2. Bendrijos vartojimas
(104)
Numanomas Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis:
-
duomenimis apie bendrą svarstomojo produkto importą į Bendriją, kaip nurodyta skunde ir apskaičiavimuose,
-
patvirtintais duomenis apie Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkoje apimtis, ir
-
kitų Bendrijos gamintojų, pateikusių bendrą informaciją, pardavimo duomenimis.
(105)
Per TL-KLR Bendrijos vartojimas pasiekė 42 528 tonas ir 43 397 tonas per TL-JAV, atitinkamai 74 % ir 78 % daugiau nei 2000 m. Tokį žymų TCCA vartojimo padidėjimą sąlygojo plaukymo baseinų rinkos vystymasis.
2000
2001
2002
2003
TL-KLR
TL-JAV
ES vartojimas (kg)
24 449 095
27 928 554
31 598 949
38 710 981
42 528 818
43 397 965
Indeksas
100
114
129
158
174
178
4. Importas iš suinteresuotųjų šalių į Bendriją
4.1. Apibendrintas svarstomojo importo poveikio įvertinimas
(106)
Pirmiausia buvo išnagrinėta, ar importą iš KLR ir JAV reikėtų vertinti apibendrintai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.
(107)
Buvo nustatyta, kad:
-
nustatyti importo iš kiekvienos iš šalių dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis riba, apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje,
-
importo iš kiekvienos šalies apimtis per atitinkamą tyrimo laikotarpį nebuvo nereikšminga, kadangi šių šalių užimama rinkos dalis sudarė nuo 11 % iki 50 %, ir
-
buvo nuspręsta, kad apibendrintas vertinimas yra tikslingas, atsižvelgiant į konkurencijos tarp importuojamų šių šalių kilmės produktų bei tarp importuojamo ir panašaus Bendrijos produkto sąlygas. Tai patvirtina ir tai, kad kainų numušimo lygis, svyravęs nuo 21,1 % iki 44,3 %, yra santykinai panašus ir kad buvo naudojami panašūs pardavimo kanalai. Be to, tyrimas parodė, kad svarstomieji importuojami produktai ir panašus Bendrijos produktas turi tas pačias chemines ir fizines savybes. Galiausiai, tiriamojo importuojamo produkto ir panašaus produkto kainų tendencijos yra tokios pačios.
(108)
Dėl šių priežasčių daroma negalutinė išvada, kad visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstyti kriterijai yra tenkinami ir kad importas iš KLR ir JAV turėtų būti vertinami apibendrintai.
a) Svarstomojo importo apimtys ir rinkos dalis
(109)
Nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių importo iš tiriamųjų šalių apimtys nepaprastai išaugo, kadangi jos padidėjo daugiau nei 3 kartus. Nors 2000 m. šių produktų buvo importuojama mažiau nei 8 200 tonos, per TL-KLR importo apimtys pasiekė 24 809 tonas, o per TL-JAV jos sudarė 26 483 tonas. Importo apimčių padidėjimas ypač ženklus buvo nuo 2000 iki 2001 m., kai jos išaugo beveik 60 %. Importas ir toliau žymiai augo: jo apimtys nuo 2001 m. iki tyrimo laikotarpių augo vidutiniškai 25 % per metus. Tokį augimą nulėmė importas iš Kinijos, kuris per TL-KLR buvo 7 kartus didesnis nei 2000 m., kai tuo pat metu importas iš JAV sumažėjo 38 %, prieš vėl padidėdamas TL-JAV besibaigiant. Todėl 2001 m. KLR tapo didžiausia svarstomojo produkto eksportuotoja į Bendriją.
Importas (kg)
2000
2001
2002
2003
TL-KLR
TL-JAV
Kinijos Liaudies Respublika
2 801 000
8 350 000
11 990 000
17 885 000
21 466 882
21 875 643
Indeksas
100
298
428
639
766
781
Jungtinės Amerikos Valstijos
5 355 000
4 538 000
4 040 000
3 165 000
3 343 000
4 607 651
Indeksas
100
85
75
59
62
86
Tiriamosios šalys iš viso
8 156 000
12 888 000
16 030 000
21 050 000
24 809 882
26 483 294
Indeksas
100
158
197
258
304
325
(110)
Tiriamųjų šalių rinkos dalis išaugo beveik dvigubai, t. y. nuo 33 % iki maždaug 60 % per laikotarpį nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių, t. y. + 27 procentiniais punktais. Šis padidėjimas buvo ypač ženklus nuo 2000 iki 2001 m., kai rinkos dalis padidėjo 13 procentinių punktų.
(111)
Tiriamųjų šalių rinkos dalies augimas turėtų būti nagrinėjamas remiantis Bendrijos pramonės rinkos dalies augimo raida nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių. Nors nuo 2000 m. tiriamosios šalys padidino savo rinkos dalis 27 procentiniais punktais, per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės dalis sumažėjo maždaug 11 procentinių punktų, nepaisant augančio vartojimo.
Rinkos dalys
2000
2001
2002
2003
TL-KLR
TL-JAV
Kinijos Liaudies Respublika
11 %
30 %
38 %
46 %
50 %
50 %
Jungtinės Amerikos Valstijos
22 %
16 %
13 %
8 %
8 %
11 %
Tiriamos šalys iš viso
33 %
46 %
51 %
54 %
58 %
61 %
b) Kainų raida
(112)
Nuo 2000 iki pat 2003 m. importo iš tiriamųjų šalių kainos nuolat mažėjo (per tą laiką 40 %). Nuo 2000 m. iki TL-KLR Kinijos importo kainos sumažėjo 29 %, o importo iš Amerikos kainos nuo 2000 m. iki TL-JAV sumažėjo 38 %.
Vieneto kainos (EUR/kg)
2000
2001
2002
2003
TL-KLR
TL-JAV
Kinijos Liaudies Respublika
1,27
1,27
1,01
0,89
0,90
Indeksas
100
100
80
70
71
Jungtinės Amerikos Valstijos (nuo … iki)
1,65-1,70
1,70-1,75
1,45-1,50
1,05-1,10
1,00-1,05
Indeksas
100
103
88
64
62
Tiriamos šalys iš viso
1,54
1,44
1,14
0,93
Indeksas
100
93
74
60
c) Kainų numušimas
(113)
Siekdama nustatyti kainų numušimą, Komisija analizavo tyrimo laikotarpių kainų duomenis. Atitinkamos Bendrijos pramonės pardavimo kainos yra grynosios kainos, atėmus nuolaidas ir grąžinimus. Jeigu reikėjo, šios kainos buvo pakoreguotos pagal EXW lygį. Palyginimui buvo naudotos grynos importo iš tiriamųjų šalių kainos, atėmus nuolaidas ir grąžinimus ir, jeigu reikia, pakreguotos pagal CIF iki Bendrijos sienos.
(114)
Bendrijos pramonės pardavimo kainos ir tiriamųjų šalių importo kainos buvo palygintos tame pačiame prekybos lygmenyje, o būtent, parduodant nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje.
(115)
Per TL-KLR Kinijos eksportuotojų svertinis vidutinis kainų numušimo skirtumas, išreikštas kaip Bendrijos pramonės kainos procentinė dalis, svyravo nuo 38,3 % iki 44,3 %. Kainų numušimo skirtumo svertinis vidurkis buvo 39,4 %.
(116)
Per TL-JAV Amerikos eksportuotojų svertinis vidutinis kainų numušimo skirtumas, išreikštas kaip Bendrijos pramonės kainos procentinė dalis, svyravo nuo 19,7 % iki 50,6 %. Kainų numušimo skirtumo svertinis vidurkis buvo 29 %.
5. Bendrijos pramonės padėtis
(117)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kainų poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei per laikotarpį nuo 2000 m. (baziniai metai) iki tyrimo laikotarpių.
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas
(118)
Kaip parodyta pirmiau pateiktoje lentelėje, nuo 2000 m. iki TL-KLR gamyba padidėjo 15 %, tačiau paskui vėl sumažėjo ir per TL-JAV pasiekė 2000 m. lygį. Atsižvelgiant į optimistines paklausos Bendrijos rinkoje tendencijas, kai nuo 2000 iki 2001 m. paklausa išaugo 14 %, o nuo 2001 iki 2002 m. dar 13 %, o taip pat siekiant įdiegti pačias naujausias aplinką tausojančias technologijas Bendrijos pramonės gamyboje, buvo nuspręsta 2001/2002 m. pastatyti naują gamyklą, kuri pradėjo veikti 2003 m. viduryje, tuo pat metu uždarant senąją gamyklą. Todėl nuo 2000 m. iki TL-KLR gamybos pajėgumai išaugo 30 %, kadangi per TL-KLR, bent dalinai išnaudodamos turimus gamybinius pajėgumus veikė dvi gamyklos, o per TL-JAV gamino tik viena nauja gamykla. Naujoji gamykla sudarė galimybes padidinti gamybinius pajėgumus augančiai paklausai Bendrijos rinkoje patenkinti. Pajėgumų lygis per TL-JAV parodo pajėgumus po to, kai senoji gamykla buvo galutinai uždaryta. Taigi, nuo 2000 m. iki TL-JAV gamybos pajėgumai galėjo išaugti 16 %. Dėl augančių pajėgumų ir gamybos lygio sumažėjimo nuo 2003 m. gamybos pajėgumų išnaudojimas sumažėjo 12 procentinių punktų nuo 2000 m. iki TL-KLR ir 13 procentinių punktų - nuo 2000 m. iki TL-JAV. Tai rodo, kad, nors Bendrijos pramonė turėjo technines galimybes prisidėti prie rinkos augimo, ji negalėjo to padaryti dėl augančių pigaus importo apimčių.
5.2. Atsargos
(119)
Toliau pateikti skaičiai parodo atsargų apimtis kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
(Indeksas, 2000 - 100)
2000
2001
2002
2003
TL-KLR
TL-JAV
Atsargos
100
133
131
118
104
57
(120)
Nuo 2000 m. iki TL-KLR atsargų lygis išaugo 4 %, o per laikotarpį tarp dviejų tyrimo laikotarpių vėl sumažėjo. Taip atsitiko dėl produkto sezoninio pobūdžio, nes jo daugiausia yra parduodama per porą pirmųjų kiekvienų kalendorinių metų mėnesių. Atsargų lygis TL-KLR pabaigoje liudija apie pasirengimą tokiam pardavimui, ir dėl tos pačios priežasties žemas atsargų lygis TL-JAV pabaigoje liudija apie pardavimo sezono pabaigą. Dėl šių priežasčių atsargos nėra laikomos tinkamu rodikliu.
5.3. Pardavimo apimtys, dalis rinkoje, augimas ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje
(121)
Toliau pateikti skaičiai rodo Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems Bendrijos vartotojams.
(Indeksas, 2000 - 100)
2000
2001
2002
2003
TL-KLR
TL-JAV
Pardavimo apimtys
100
107
106
98
91
100
Rinkos dalis
100
94
82
62
52
56
Vidutinė vieneto kaina
100
112
100
92
92
88
(122)
Nuo 2000 m. iki TL-KLR Bendrijos pramonės pardavimo apimtys sumažėjo 9 %. Pirmiausia per laikotarpį nuo 2000 iki 2001 m. šios apimtys išaugo 7 %, vėliau nuosekliai mažėjo iki pat TL-KLR pabaigos, kol galiausia vėl išaugo, kai per TL-JAV beveik pasiekė 2000 m. lygį. Tokį pardavimo apimties padidėjimą tarp TL-KLR ir TL-JAV reikėtų vertinti atsižvelgus į Bendrijos vartojimo raidą, kai tarp TL-KLR ir TL-JAV vartojimas išaugo 2 %, o taip pat pardavimo kainos pasikeitimą, kai per laikotarpį tarp dviejų tyrimo laikotarpių kainos sumažėjo beveik 4 %.
(123)
Nuo 2000 m. iki TL-KLR Bendrijos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo, o tarp dviejų tyrimo laikotarpių ji šiek tiek padidėjo. Tačiau nuo 2000 m. Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo labai ženkliai - daugiau nei 10 procentinių punktų. Šis sumažėjimas buvo itin ženklus per laikotarpį nuo 2002 iki 2003 m., kai Bendrijos pramonė prarado 5 Bendrijos vartojimo procentinius punktus.
(124)
Nors iš pradžių išaugęs vartojimas bei didesnės vidutinės pardavimo kainos Bendrijos pramonei galėjo būti naudingos, šis augimas staiga nutrūko 2001 m., kai importas dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių privertė Bendrijos pramonę sumažinti vidutines pardavimo kainas, kurios nuo 2001 iki 2002 m. sumažėjo 12 %. Iš viso, nuo 2000 m. iki TL-KLR Bendrijos pramonės kainos sumažėjo 8 %, ir 12 % per laikotarpį nuo 2000 m. iki TL-JAV.
5.4. Pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai
(125)
Pelningumas ženkliai sumažėjo nuo 2000 m. iki TL-KLR, kai jis nukrito 8 procentiniais punktais ir toliau mažėjo iki pat TL-JAV pabaigos, kai per tą laiką sumažėjo dar 0,8 procentiniais punktais. Pirma, nepaisant gamybos sąnaudų padidėjimo per laikotarpį nuo 2000 iki 2001 m., Bendrijos pramonės pelningumas išaugo 4 procentiniais punktais, kai galėjo padidėti pardavimo apimtys ir pardavimo kainos. Vėliau, ir nepaisant gamybos sąnaudų padidėjimo, per laikotarpį nuo 2001 iki TL-KLR pelningumas sumažėjo 12 procentinių punktų ir 13 procentinių punktų nuo 2001 m. iki TL-JAV, kai pardavimo kainos mažėjo.
(126)
Per tyrimo laikotarpį pasiektas pelningumas sudarė mažiau nei pusę 2000 m. pasiekto lygio. Tiek bendro turto grąžos, tiek pinigų srautų tendencijos buvo tokios pačios kaip ir pelningumo, o būtent, pagerėjimas nuo 2000 iki 2001 m. ir vėlesnis nuosmukis per laikotarpį nuo 2001 m. iki TL. Kadangi nebuvo jokių kitų duomenų, kurie leistų atskirai nustatyti panašių produktų gamybą pagal turtą, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalimi bendro turto grąža ir pinigų srautai buvo nustatyti pagal siauriausią produktų grupę, kuriai priklauso panašus produktas ir apie kurią galima gauti reikalingą informaciją, t. y. chlorinti izocianuratai.
5.5. Investicijos ir galimybė pritraukti kapitalą
(127)
Kaip paaiškinta 118 konstatuojamoje dalyje, 2001 ir 2002 m. Bendrija investavo į naujus įrenginius. Tai paaiškina, kodėl nuo 2001 m. investicijų apimtys augo ir aukščiausią lygį pasiekė 2002 m., t. y. tada, kai buvo pastatyta nauja gamykla, o vėliau iki TL vėl sumažėjo.
(128)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos galimybėms pritraukti kapitalą reikšmingesnio poveikio padaryta nebuvo.
5.6. Užimtumas, produktyvumas ir atlyginimai
(129)
Kaip matyti iš pirmiau nurodytų duomenų, nuo 2000 m. iki TL-KLR Bendrijos pramonė padidino gamybinius pajėgumus 15 %. Nepaisant tokio padidėjimo, gamybos srityje dirbančių darbuotojų skaičius sumažėjo, ir per TL-JAV gamybos apimčių lygis pasiekė 2000 m. lygį, o darbuotojų skaičius sumažėjo 26 %.
(130)
Taip yra dėl to, kad Bendrijos pramonė investavo į naujus įrengimus, kuriems naudoti darbuotojų skaičiaus ženkliai didinti nereikėjo. Todėl nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių produktyvumas padidėjo maždaug 40 %, kai tuo pat metu nuo 2000 m. iki TL-KLR darbuotojų išlaikymo išlaidos padidėjo 10 %, o per laikotarpį tarp abiejų tyrimo laikotarpių vėl sumažėjo.
5.7. Atsigavimas nuo dempingo ir subsidijavimo
(131)
Per TL nebuvo nustatyta jokių Bendrijos pramonės atsigavimo nuo ankstesnio dempingo ar subsidijavimo požymių.
5.8. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(132)
Dempingo skirsnyje nurodyti dempingo skirtumai akivaizdžiai viršija de minimis ribą, nustatytą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis apimtis ir kainas, dempingo faktinio skirtumo poveikio laikyti nereikšmingu negalima.
6. Išvada dėl žalos
(133)
Nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių svarstomojo produkto importo dempingo kainomis apimtys žymiai išaugo (tris kartus), o jo dalis Bendrijos rinkoje išaugo nuo 33 % 2000 m. iki 58 % per TL-KLR ir 61 % per TL-JAV. Per tuos pačius laikotarpius vidutinės dempingo importo kainos buvo stabiliai žemesnės nei Bendrijos pramonėje. Per tyrimo laikotarpius importo iš tiriamųjų šalių kainos numušė Bendrijos pramonės kainas daugiau nei 36 %.
(134)
Buvo nustatyta, kad per laikotarpį nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo: Bendrijos pramonės pardavimo apimtys sumažėjo arba išliko tokio paties lygio kaip 2000 m., pajėgumų išnaudojimas sumažėjo daugiau nei 10 %, rinkos dalis prarado daugiau nei 10 procentinių punktų, vieneto pardavimo kaina sumažėjo daugiau nei 7 %, o pelningumas - daugiau nei 8 procentiniais punktais, investicijų grąžos ir pinigų srautų iš vykdomos veiklos tendencijos buvo tokios pat neigiamos. Nors kai kurie žalos rodikliai išliko stabilūs arba keitėsi teigiama linkme, kaip pavyzdžiui, gamybos pajėgumai ir investicijos, reikia pažymėti, kad, nors šis akivaizdus pagerėjimas buvo pastebėtas stipraus paklausos išaugimo momentu, Bendrijos pramonė negalėjo išnaudoti paklausos augimo, kuris nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių sudarė daugiau nei 70 %, privalumų.
(135)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, laikinai daroma išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta esminė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.
D. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Išankstinės pastabos
(136)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį buvo išnagrinėta, ar esminę žalą Bendrijos pramonei sukėlė importas dempingo kaina iš tiriamųjų šalių. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija išnagrinėjo ir kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti neigiamą poveikį Bendrijos pramonei, siekdama užtikrinti, kad tokių veiksnių daroma žala nebūtų priskiriama importui dempingo kaina.
(137)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį TCCA importo iš tiriamųjų šalių apimtys išaugo nepaprastai ženkliai. Kaip galima matyti iš 109 konstatuojamoje dalyje pateiktos lentelės, per tyrimo laikotarpius svarstomasis importas buvo tris kartus didesnis nei 2000 m., t. y. išaugo nuo 8 200 tonų 2000 m. iki maždaug 25 000 tonų per tyrimo laikotarpius. Per tą patį laikotarpį jų rinkos dalis padidėjo irgi ženkliai - 27 procentiniais punktais, t. y. nuo 33 % iki 60 %.
(138)
Daugiausia importo apimtys išaugo per laikotarpį nuo 2000 iki 2001 m., kai jos padidėjo beveik 60 %.
(139)
Žymus importo iš tiriamųjų šalių apimčių padidėjimas, stabilus importo kainų mažėjimas jau nuo 2001 m., kai kainos buvo žymiai mažesnės nei Bendrijos pramonės, pagal laiką sutapo su bendru Bendrijos pramonės būklės pablogėjimu per tą patį laikotarpį.
(140)
Iš tikrųjų, (žr. pirmiau esančias 115 ir 116 konstatuojamąsias dalis) didelėmis apimtimis vykdomas tiriamasis importas itin smarkiai numušė vidutines Bendrijos pramonės kainas, t. y. maždaug 36,6 %.
(141)
Todėl daroma negalutinė išvada, kad tiriamojo importo, vykdomo žemomis dempingo kainomis, sukurtas spaudimas, kai, pradedant 2000 m., smarkiai padidėjo tokio importo apimtys ir rinkos dalis, tapo pagrindine Bendrijos pramonės kainų ir jos rinkos dalies sumažėjimo, o dėl to ir jos finansinės padėties pablogėjimo, priežastimi.
2. Kitų veiksnių poveikis
a) Vartojimo raida
(142)
Nuo 2000 iki tyrimo laikotarpių Bendrijos vartojimas išaugo daugiau nei 70 %. Taigi vartojimo apimčių raida nepadidino tos žalos, kuri buvo padaryta Bendrijos pramonei. Atvirkščiai, normaliomis rinkos sąlygomis Bendrijos pramonė būtų galėjusi tikėtis padidinti pardavimo apimtis.
b) Importas iš kitų trečiųjų šalių
(143)
Importo iš trečiųjų šalių, kurių šis tyrimas neapima, raida per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo tokia:
2000
2001
2002
2003
TL-KLR
TL-JAV
Importas iš trečiųjų šalių, bet ne tiriamųjų šalių (kg)
4 433 000
3 446 000
3 020 000
2 421 000
1 981 496
1 908 613
Indeksas
100
78
68
55
45
43
Rinkos dalis
18 %
12 %
10 %
6 %
5 %
4 %
(144)
Pagrindinė eksportuojanti šalis, kurios šie tyrimai neapima, yra Japonija. Nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių importo iš Japonijos apimtys nuosekliai mažėjo ir per TL jo rinkos dalis buvo 5 %. Nėra jokios priežasties manyti, kad Japonijos kainos galėjo būti Bendrijos pramonės kainų sumažinimo priežastimi.
c) Valiutų kursų svyravimai: JAV doleris prieš EUR
(145)
Kai kurios suinteresuotosios šalys aiškino, kad tiriamojo importo kainų raidai įtakos turėjo euro kurso pasikeitimas dolerio ir juanio renminbi (pririšto prie JAV dolerio) atžvilgiu. Tiesa, kad nuo 2001 m. iki TL-JAV dolerio kursas stabiliai smuko, t. y. nuo 1,12 EUR iki 0,84 EUR, arba sumažėjo 25 %. Tačiau reikia paminėti, kad svarstomojo importo kainos doleriais taip pat sumažėjo, t. y. nuo 2000 iki 2003 m. jos nukrito 28 %. Konkrečiau, nuo 2000 m. iki TL-KLR Kinijos vieneto eksporto kaina doleriais sumažėjo 11 %, o nuo 2000 m. iki TL-JAV Amerikos vieneto eksporto kaina doleriais sumažėjo 21 %. Todėl tiriamojo eksporto kainos sumažėjimo negalima visiškai paaiškinti valiutų kursų svyravimais, kadangi kainos doleriais taip pat ženkliai sumažėjo.
2000
2001
2002
2003
TL-KLR
TL-JAV
KLR vieneto kaina EUR/kg
1,28
1,28
1,02
0,90
0,91
JAV vieneto kaina EUR/kg (nuo …iki)
1,65-1,70
1,70-1,75
1,45-1,50
1,05-1,10
1,00-1,05
Tiriamųjų šalių vieneto EUR/kg
1,54
1,44
1,14
0,93
EUR/USD keitimo kursas
0,927
0,896
0,936
1,118
1,163
1,186
Indeksas
100
97
101
121
125
128
KLR vieneto kaina USD/kg
1,18
1,14
0,95
1,01
1,06
Indeksas
100
97
80
85
89
JAV vieneto kaina USD/kg (nuo…iki)
1,55-1,60
1,50-1,55
1,35-1,40
1,20-1,25
1,20-1,25
Indeksas
100
100
89
78
79
Tiriamųjų šalių vieneto kaina USD/kg
1,43
1,29
1,06
1,04
Indeksas
100
90
74
72
Keitimo kursų šaltinis: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en
(146)
Be to, reikėtų pastebėti, kad valiutų kursų svyravimų poveikis abiem šalim nebuvo vienodas. Tuo tarpu, kai nuo 2000 iki 2003 m. importo iš JAV apimtys sumažėjo, per tą patį laikotarpį importo iš KLR apimtys išaugo daugiau kaip šešis kartus. Valiutų kurso svyravimo poveikis abiem šalim nebuvo vienodas, be to, jis nepadarė jokio poveikio importui iš kitų valstybių, todėl šių aplinkybių negalima laikyti veiksniais, lėmusiais tokį žymų importo dempingo kainomis iš KLR augimą, kaip kad teigia suinteresuotosios šalys.
(147)
Dėl pirmiau aprašytųjų aplinkybių galima teigti, kad, nors euro ir dolerio kurso pasikeitimas galbūt turėjo įtakos tiriamojo eksporto kainoms, ši įtaka tikrai nebuvo tokia, kad galėtų paneigti priežastinį ryšį tarp dempingo ir žalos.
d) TCCA rinkos subrendimas
(148)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad svarstomojo produkto kaina sumažėjo dėl produkto, kuris tapo plataus vartojimo preke, naudojimo laiko. Šalis toliau tvirtino, kad greta sparčiai augančios EB plaukimo baseinų rinkos, subrendo ir pati TCCA rinka ir kad produktas dabar yra laisvai parduodamas didelėse parduotuvėse, o dėl to mažėja ir jo kaina.
(149)
Nors pats produktas gal ir yra pasiekęs tam tikrą brandumo lygį, to negalima pasakyti apie atitinkamą rinką. Visiškai atvirkščiai, TCCA rinka vystėsi labai dinamiškai. O kalbant apie svarstomąjį importą, tiek kainų, tiek kiekio atžvilgiu, vystymasis buvo ne tik dinamiškas, bet ir netolygus. Taip pat pažymėtina, kad TCCA paklausą lemia įrengtų plaukimo baseinų skaičius, o TCCA yra tik papildomas produktas. Remiantis tuo, kas yra pirmiau pasakyta, pareiškimų, kad žala buvo padaryta dėl svarstomojo produkto subrendimo, priimti negalima.
e) Investicijos į pajėgumus
(150)
Vienas perdirbėjas teigė, kad, investuodama į naujus pajėgumus, Bendrijos pramonė neteisingai įvertino rinkos raidą, ir dėl to, padidėjus amortizacijos mokesčiams ir gamybos sąnaudoms, pablogino savo finansinius rezultatus.
(151)
Pirma, reikėtų paminėti, kad nuo 2000 m. iki tyrimo laikotarpių Bendrijos vartojimas išaugo daugiau nei 70 % ir kad per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės pajėgumai išaugo tik 16 %. Todėl tokios investicijos yra pagrįstos ir atitinka prognozuojamas rinkos raidos tendencijas.
(152)
Be to, kaip minėta 125 konstatuojamoje dalyje, per tyrimo laikotarpius Bendrijos pramonės gamybos sąnaudos išliko tokio paties lygio kaip 2000 m., o tai parodo, kad bet kokį sąnaudų padidėjimą dėl investicijų kompensavo kitų sąnaudų sumažėjimas ir padidėjęs veiksmingumas.
f) Kito Europos gamintojo įtaka
(153)
Kelios suinteresuotosios šalys, bendradarbiavusios atliekant tyrimą dėl KLR, teigė, kad vienas iš kelių kitų Europos gamintojų galėjo pirmasis sumažinti kainas Bendrijos rinkoje, norėdamas padidinti savo rinkos dalį.
(154)
Tačiau buvo nustatyta, kad per laikotarpį nuo 2000 m. iki TL to kito Europos gamintojo, kuris nepriklausė Bendrijos pramonei, kainos visada buvo aukštesnės nei Kinijos importo. Nuo 2000 iki 2002 m. jo kainos stabiliai augo ir pradėjo mažėti tik nuo 2002 iki 2003 m., tuo metu, kai per tą patį laikotarpį Kinijos pardavimo kainos jau buvo sumažėjusios 30 %.
3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(155)
Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, daroma negalutinė išvada, kad tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos žalos yra priežastinis ryšys. Ši išvada yra grindžiama, viena vertus, duomenimis apie žymų svarstomojo importo apimties ir rinkos dalies padidėjimą bei kartu ženklų kainų sumažėjimą ir kainų numušimą, ir, kita vertus, sumažėjusiomis Bendrijos pramonės kainomis, rinkos dalies praradimu ir dėl to pablogėjusia finansine situacija. Visi šie pokyčiai vyko vienu metu. Nė vienas iš kitų nagrinėtų veiksnių nebūtų galėjęs paaiškinti Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo.
E. BENDRIJOS INTERESAS
1. Bendrieji aspektai
(156)
Buvo išnagrinėta, ar esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrijai nėra naudinga nustatyti antidempingo mokesčius importui iš tiriamųjų šalių. Šiuo tikslu ir remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Bendrijos interesas buvo nustatytas įvertinus visų susijusių šalių interesus, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų ir eksportuotojų, o taip pat svarstomojo produkto vartotojų.
(157)
Siekiant nustatyti galimą priemonių įvedimo arba neįvedimo poveikį, visų suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti informacijos. Klausimynai buvo išsiųsti trims Bendrijos gamintojams, 9 importuotojams, 17 perdirbėjų ir 11 vartotojų pramonei (toliau - perdirbėjai ir vartotojai) priklausančių asociacijų.
(158)
Išsamūs atsakymai į klausimyną buvo gauti iš vieno Bendrijos gamintojo (skundo pateikėjo), 1 importuotojo ir 10 perdirbėjų. Neišsamūs atsakymai į klausimyną arba paaiškinimai raštu buvo gauti iš 4 importuotojų ir 4 perdirbėjų. Be to, kaip minėta 97 konstatuojamoje dalyje, du Bendrijos gamintojai pateikė bendro pobūdžio informacijos tik tyrimui dėl KLR. Iš bendradarbiaujančių perdirbėjų du pritarė priemonėms, kitas teigė, kad priemonės neturės jam jokio poveikio, o kiti bendradarbiaujantys perdirbėjai, kaip ir bendradarbiaujantis importuotojas, pasisakė prieš priemonių taikymą.
(159)
Be to, buvo surengti kai kurių pirmiau minėtųjų šalių klausymai.
2. Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų interesai
(160)
Atsižvelgiant į išvadas dėl Bendrijos pramonės padėties, kaip ji apibūdinta 134 konstatuojamoje dalyje, ypač dėl jos rinkos dalies, pardavimo kainų ir mažėjančio pelningumo, buvo nuspręsta, kad, neįvedus priemonių prieš žalingą dempingą, tikėtina, kad Bendrijos pramonės finansinė padėtis blogės. Iš tiesų, labai tikėtina, kad gamyba Bendrijoje sumažės ir kad perdirbėjai bei vartotojai taps labai priklausomi nuo importo. Tokių pačių neigiamų pokyčių pagrįstai galima tikėtis ir kitų dviejų Bendrijos gamintojų atžvilgiu.
3. Importuotojų interesai
(161)
Nors importuotojams buvo išsiųsti 9 klausimynai, buvo gautas tik vienas atsakymas. Tačiau atsakęs importuotojas negalėjo pateikti tikslios informacijos apie jo svarstomojo produkto pardavimo pelningumą. Todėl negalima buvo įvertinti galimo siūlomų antidempingo priemonių poveikio bendradarbiaujančio importuotojo pelningumui. Vis dėlto, ši bendrovė nevykdė jokių reikšmingų tiesiogiai su svarstomuoju produktu susijusių investicijų, o šio produkto pardavimas sudarė mažiau nei 1 % bendros apyvartos.
(162)
Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, ir kadangi labai daug importuotojų nebendradarbiavo atliekant tyrimą, daroma negalutinė išvada, kad antidempingo priemonės neturės tokio neigiamo poveikio importuotojams, kuris taptų svarbesnis nei būtinybė pašalinti prekybą iškreipiančio žalingo dempingo poveikį ir atstatyti veiksmingą konkurenciją.
4. Perdirbėjų interesai
(163)
Perdirbimo sektorių sudaro skaitlingos bendrovės, kurios gali užsiimti TCCA granulių perdirbimu į tabletes ir (arba) svarstomojo produkto perpakavimu ir platinimu.
(164)
Pagrindinis argumentas prieš priemonių įvedimą buvo tas, kad Bendrijos pajėgumai nėra pakankami Bendrijos paklausai patenkinti.
(165)
Primenama, kad antidempingo priemonėmis nėra siekiama uždaryti šią rinką tiriamosioms šalims, jų tikslas yra atstatyti sąžiningą prekybą ir veiksmingą konkurenciją Bendrijos rinkoje. Šia prasme, svarstomieji produktai ir toliau bus importuojami į Bendrijos rinką, tačiau jau nebe žalingo dempingo kainomis. Be to, tikėtina, kad, kai tik bus nutrauktas importas iš tiriamųjų šalių žalingo dempingo kainomis, importas iš trečiųjų šalių, kuriam netaikomos jokios priemonės, įgys didesnę reikšmę. Taip pat reikėtų paminėti, jog vienas iš Bendrijos gamintojų yra atidaręs naują gamyklą, kuri nepradėjo veikti dėl žemų kainų Bendrijos rinkoje. Jeigu tik bus atstatyta veiksminga konkurencija, tikėtina, kad ši gamykla pradės veikti, ir tiekimo į Bendrijos rinką apimtys padidės. Galiausiai, reikėtų paminėti, kad, viena vertus, perdirbėjai teigė, kad Bendrijos pajėgumai yra nepakankami Bendrijos paklausai patenkinti, ir, kita vertus, kaltino Bendrijos pramonę investavus į naujus pajėgumus, kurie, kaip teigiama, sukėlė žalą.
(166)
Šiuo pagrindu daroma negalutinė išvada, kad pasiūlos trūkumo rizikos nėra. Atvirkščiai, jeigu Bendrijos pramonės padėtis taptų pavojinga, ir galiausiai Bendrijoje reikėtų uždaryti gamybos pajėgumus, vartotojai netektų svarbaus tiekimo šaltinio, kuris užtikrina greitą aptarnavimą ir pristatymo laiką, ypač didžiausio pardavimo sezonu.
(167)
Bendradarbiaujantys perdirbėjai taip pat teigė, kad antidempingo muitai turės neigiamos įtakos jų gamybos sąnaudoms ir pelno skirtumui.
(168)
TCCA sudaro daugiau nei 40 % vartotojų produktų, kurių sudėtinė dalis yra svarstomasis produktas, gamybos sąnaudų, o tai reiškia, kad muito įvedimas turės įtakos jų gamybos sąnaudoms. Tačiau, kadangi perdirbėjai dirba ne su vienu tiekėju, muito poveikį būtina įvertinti tiek pagal kiekvieno tiekėjo svorį perkant žaliavas, tiek pagal individualų muitą, taikomą kiekvienam tokiam tiekėjui. Todėl tikėtina, kad muitas darys poveikį ne visiems 40 % gamybos sąnaudų, bet tik jų daliai. Bet kokiu atveju, įvertinus platinimo grandyje veikiančių bendrovių skaičių, tikėtina, kad šioje grandyje muito poveikis susilpnės ir kad bet koks kainos padidinimas bus perduotas, daugiausia, tik iš dalies.
(169)
Be to, reikėtų pastebėti, kad TCCA, kurią į Bendrijos rinką tiekia bendrovės ne dempingo kainomis arba šalys, kurių neapima šie tyrimai, tapo mažiau patraukli dėl didelio tiriamųjų šalių sukuriamo kainų spaudimo. Todėl labai tikėtina, kad, jeigu bus atstatyta sąžininga konkurencija, bendrovės, importuojančios ne dempingo kainomis, padidins savo dalyvavimą Bendrijos rinkoje. Kadangi pačioje Bendrijoje yra neišnaudotų pajėgumų, o taip pat yra galimybė gauti produktus iš šalių ar bendrovių, kurioms antidempingo muitai nėra taikomi, tikėtina, kad kainos, jeigu ir padidės, tai labai nežymiai.
(170)
Be to, tokių mokesčių poveikis perdirbėjams turėtų būti įvertintas daugiau pasauliniu mastu. Iš tiesų, TCCA sudaro galimybes perdirbėjams pardavinėti pelningesnius produktus ir gauti pelno kituose segmentuose. Todėl tarp svarstomojo produkto ir kitų perdirbėjų parduodamų produktų, tokių kaip chemikalai ir (arba) įranga, pardavimo yra tam tikra sinergija. Būtent dėl to kai kurie perdirbėjai yra apibūdinę svarstomąjį produktą kaip „nuostolingiausią produktą“, kuris, nors ir atneša labai nedidelį pelną, vis dėl to negali būti išimtas iš asortimento, kadangi tai yra pirkėjui pritraukti skirtas produktas, kuris privalo būti kataloge.
(171)
Taip pat įdomu pastebėti tai, kad, nepaisant importo labai žemomis dempingo kainomis, perdirbėjų pelnai TCCA segmente buvo nedideli. Tai sukelia abejonių dėl TCCA segmento perdirbimo pramonėje gyvybingumo.
(172)
Tačiau antidempingo priemonių įvedimas, atstatant veiksmingą konkurenciją, galėtų net padėti perdirbėjams vėl gauti didesnius pelno skirtumus. Iš tiesų, reikėtų pažymėti, kad perdirbėjų parduodamo produkto kilmė iš esmės jo vartotojams nėra žinoma. Dažniausiai perdirbėjai perka svarstomąjį produktą iš kelių tiekėjų ir parduoda viena vidutine kaina, neatsižvelgiant į jo kilmę. Todėl, įvedus bet kokias priemones, viena vertus, perdirbėjams atsirastų galimybė šiek tiek padidinti kainas, o kita vertus, suderinti pačius priimtiniausius tiekimo šaltinius, kad dėl to gautos vidutinės sąnaudos leistų jiems uždirbti didesnį pelną. Todėl priemonės galėtų padaryti ir tam tikrą stabilizuojantį poveikį vartotojų rinkoje, kuri per pastaruosius metus sparčiai vystėsi su daugybe joje veikiančių ir tarpusavyje konkuruojančių bendrovių.
5. Vartotojų interesai
(173)
TCCA vartotojai yra valstybinių ar privačių plaukimo baseinų savininkai, kurie svarstomąjį produktą naudoja kaip dezinfekuojančią priemonę.
(174)
Specializuotos spaudos duomenimis, metinės baseino priežiūros sąnaudos sudaro maždaug 834 EUR, iš kurių 30 % yra skirta chemikalams (taigi 587 EUR aksesuarams ir 247 EUR cheminiams preparatams). Sąnaudos, tenkančios TCCA, sudaro tik dalį šių 247 EUR, kadangi cheminiai preparatai taip pat yra naudojami pH reguliavimui, dezinfekcijai, dumblių prevencijai ir flokuliacijai.
(175)
Vienas perdirbėjas pateikė tam tikros nepatvirtintos informacijos dėl bet kokios priemonės įtakos galutiniam vartotojui. Remiantis šia informacija, atrodytų, kad 77 % muitas svarstomajam produktui padidintų privataus baseino savininko išlaidas 2,5 EUR per mėnesį. Kadangi nebuvo pateikta jokios išsamesnės su šiuo skaičiavimu susijusios informacijos, galima pagrįstai daryti prielaidą, kad toks skaičiavimas buvo pagrįstas blogiausio atvejo scenarijum, t. y. tuo atveju, jeigu privatus baseino savininkas dezinfekcijai naudotų tik chloro produktus ir pirktų TCCA parduotuvėje, kuriai prekes tiekia tik eksportuotojai, kuriems taikomas 77 % muito mokestis. Ir vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad ši 2,5 EUR suma yra labai artima spėlionėms. Be to, atsižvelgus į faktinį siūlomo muito lygį ir importuotojų, perdirbėjų bei mažmenininkų galimybes pereiti nuo vieno tiekėjo prie kito arba derinti įvairius tiekimo šaltinius, galima daryti prielaidą, kad toks sąnaudų padidėjimas 2,5 EUR yra smarkiai padidintas.
(176)
Tačiau, atsižvelgiant į tarpininkų tarp TCCA importo ir galutinių vartotojų skaičių, nuspręsta, kad bet kokios antidempingo priemonės poveikis vartotojams nebus didelis. Iš tiesų, plaukimo baseinų sektoriaus bumas paskatino ir greitą vartotojų sektoriaus, kurį sudarė importuotojai ir prekybininkai, tablečių gamintojai, pakuotojai, etikečių klijavimo operatoriai, o taip pat ir platintojai, vystymąsi. Todėl, remiantis prielaida, kad padidėjimas dėl muito įvedimo bus iš dalies absorbuotas kiekviename tiekimo grandinės etape ir galiausiai nebus visas perduotas galutiniam vartotojui, sąnaudų padidėjimas bus mažesnis nei 2,5 EUR per mėnesį.
(177)
Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, buvo nuspręsta, kad galimas poveikis vartotojams nėra įtikinama priežastis netaikyti laikinųjų priemonių, kadangi, atrodo, kad vartotojams tokios priemonės neigiamos įtakos nepadarys ir, mažai tikėtina, kad galimas neigiamas poveikis vartotojams galėtų atsverti teigiamą priemonių poveikį Bendrijos pramonei.
6. Išvada dėl Bendrijos interesų
(178)
Remiantis tuo, kas išdėstyta aukščiau, daroma negalutinė išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių netaikyti laikinų antidempingo priemonių.
F. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
1. Žalos pašalinimo dydis
(179)
Atsižvelgiant į negalutines išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, laikinosios priemonės turėtų būti taikomos, siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonė patiria dėl importo dempingo kaina.
(180)
Šių laikinų priemonių lygiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytą dempingo skirtumą ir muito, būtino Bendrijos pramonės patiriamai žalai panaikinti, dydį.
(181)
Laikinąsias priemones reikėtų nustatyti tokio dydžio, kurio pakaktų padarytai žalai panaikinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo dydžio. Apskaičiuojant muito, reikalingo žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kokios priemonės Bendrijos pramonei turėtų leisti padengti gamybos išlaidas ir gauti pagrįstą pelną iki sumokant mokesčius, kurį tokios rūšies pramonė gali pagrįstai gauti tokiame sektoriuje parduodama panašius produktus įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. nesant žalą darančio dempingo. Šiam apskaičiavimui naudotas pelno neatskaičius mokesčių skirtumas buvo 10 % nuo apyvartos. Kaip rodo Bendrijos pramonės pelningumo duomenys, prieš tiriamajam importui pradedant ženkliai augti, toks 10 % pelnas gali būti laikomas labai priimtinu ir pagrįstai tikėtinu nesant žalingo dempingo.
(182)
Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota Bendrijos pramonei nenuostolinga panašaus produkto kaina. Nenuostolinga kaina buvo apskaičiuota prie pirmiau minėtojo 10 % pelno skirtumo pridėjus gamybos sąnaudas.
(183)
Tada buvo nustatytas būtinas kainos padidėjimas palyginus kainos numušimo apskaičiavimo pagrindu nustatytą importo kainos svertinį vidurkį su vidutine nenuostolinga kaina. Po to tokių palyginimų gautas skirtumas buvo išreikštas kaip bendrosios CIF importo vertės procentas.
2. Laikinosios priemonės
(184)
Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, manoma, kad turėtų būti įvestas laikinas antidempingo muitas, lygus nustatytam dempingo skirtumui, tačiau neviršijantis pirmiau apskaičiuoto žalos skirtumo, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį.
(185)
Individualūs bendrovių antidempingo muito tarifai, nurodyti šiame reglamente, buvo nustatyti remiantis šių tyrimų išvadomis. Todėl jie parodo šių tyrimų metu nustatytą bendradarbiaujančių bendrovių padėtį. Todėl šie muito mokesčio tarifai (priešingai nei visos šalies muito mokestis, taikytinas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomi išimtinai tiriamosios šalies kilmės ir tų bendrovių, t. y. nurodytų konkrečių juridinių asmenų, pagamintos produkcijos importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kokios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta darbinėje šio reglamento dalyje, nurodant pavadinimą ir adresą, įskaitant juridinius asmenis, kurie yra susiję su konkrečiai nurodytais, šie tarifai negali būti taikomi, ir jiems taikomas muito mokestis, nurodytas „visoms kitoms bendrovėms“.
(186)
Bet kokie pareiškimai, kuriais prašoma taikyti šiuos individualius bendrovių antidempingo muito mokesčio tarifus (pvz., pasikeitus juridinio asmens pavadinimui, įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones), turėtų būti adresuojami Komisijai (5), atsiunčiant visą susijusią informaciją, ypač dėl bet kokių bendrovės veiklos pasikeitimų, susijusių su gamyba, prekyba šalyje ir eksportu, pvz., dėl pavadinimo ar gamybos ir prekybos bendrovių pasikeitimo. Prireikus, reglamentas atitinkamai bus keičiamas, atnaujinus bendrovių, kurioms taikomi individualūs mokesčių tarifai, sąrašą.
(187)
Siūlomi tokie antidempingo muitai:
Šalis
Bendrovė
Žalos pašalinimo dydis
Dempingo skirtumas
Antidempingo muito tarifas
KLR
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
62,6 %
16,8 %
16,8 %
Nanning Chemical Industry Co. Limited
60,6 %
39,0 %
39,0 %
Changzhou Clean Chemical Co. Limited
60,6 %
39,0 %
39,0 %
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
61,1 %
39,0 %
39,0 %
Puyang Cleanway Chemicals Limited
78,9 %
17,4 %
17,4 %
Heze Huayi Chemical Co. Limited
62,8 %
9,2 %
9,2 %
Visos kitos bendrovės
60,6 %
40,3 %
40,3 %
JAV
Biolab Inc.
20,8 %
68,4 %
20,8 %
Clearon Inc.
28,5 %
69,8 %
28,5 %
Visos kitos bendrovės
33,8 %
98,5 %
33,8 %
G. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(188)
Siekiant užtikrinti gerą administravimą, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, per inicijavimo pranešime nustatytą laiką pranešusios apie save, raštu pareikštų savo nuomonę ir paprašytų būti išklausytos. Be to, reikėtų pareikšti, kad išvados dėl muitų nustatymo, padarytos taikant šį reglamentą, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutinį muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Kinijos Liaudies Respublikos ir Junginių Amerikos Valstijų kilmės trichlorizocianuro rūgšties ir jos preparatų, pagal tarptautinį nepatentuotą pavadinimą (INN) dar žinomos kaip simklosenas, klasifikuojamų KN kodais ex 2933 69 80 ir ex 3808 40 20 (TARIC kodai 2933698070 ir 3808402020) importui nustatomas laikinas antidempingo muito mokestis.
2. Laikino antidempingo muito mokesčio tarifas, taikomas 1 dalyje apibūdintų produktų grynajai franko kainai prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito mokesčio, pagal toliau išvardytas bendroves yra toks:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muito tarifas
Papildomas TARIC kodas
KLR
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
16,8 %
A604
Nanning Chemical Industry Co. Limited
39,0 %
A625
Changzhou Clean Chemical Co. Limited
39,0 %
A626
Zhucheng Taisheng Chemical Co.
39,0 %
A627
Puyang Cleanway Chemicals Limited
17,4 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
9,2 %
A629
Visos kitos bendrovės
40,3 %
A999
JAV
Biolab Inc.
20,8 %
A594
Clearon Inc.
28,5 %
A596
Visos kitos bendrovės
33,8 %
A999
3. Jeigu nėra nurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų.
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti produktai į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiami tik tuo atveju, jeigu pateikiamas laikinojo muito dydžio užstatas.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį suinteresuotosios šalys gali per mėnesį nuo jo įsigaliojimo pateikti pastabas apie šio reglamento taikymą.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 7 d.