KOMISIJOS SPRENDIMAS
2005 m. balandžio 5 d.
dėl prašymo suteikti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Tarybos direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių III priedo 2 dalies b punktą ir 9 straipsnį
(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1032)
(autentiškas tik tekstas danų kalba)
(2005/294/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (1), ypač į jos III priedo 2 dalies b punktą,
kadangi:
(1)
Mėšlo, kurį valstybė narė ketina kasmet skirti vienam hektarui, kiekis, besiskiriantis nuo Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies a punkte nurodyto kiekio, turi būti nustatytas toks, kuris neapsunkintų minėtos direktyvos 1 straipsnyje nurodytų tikslų įgyvendinimo ir būtų pagrįstas objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, šiuo atveju ilgu vegetacijos periodu ir dideliu augalų poreikiu azotui.
(2)
2002 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė Sprendimą 2002/915/EB (2) dėl prašymo suteikti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies b punkto ir 9 straipsnio nuostatas. Leidžianti nukrypti nuostata buvo taikoma vykdant 1999-2003 metams patvirtintos ir iki 2004 m. rugpjūčio 1 d. galiojančią Danijos veiksmų programą. Pagal ją atskiruose galvijų ūkiuose per metus buvo leidžiama skirti 230 kg azoto turinčio gyvulių mėšlo vienam hektarui.
(3)
2004 m. sausio 8 d. Danija paprašė toliau taikyti minėtą leidžiančią nukrypti nuostatą. Prašymas buvo papildytas 2004 m. vasario 2 d., 2004 m. balandžio 2 d., 2004 m. balandžio 23 d., 2004 m. birželio 14 d., 2004 rugpjūčio 2 d., 2004 rugsėjo 14 d. ir 2004 m. spalio 4 d. techniniais dokumentais.
(4)
Direktyvą 91/676/EEB perkeliančius Danijos teisės aktus galima laikyti atitinkančiais direktyvą, ir jos nuostatos vienodai taikomos ir paskelbtam nukrypimui.
(5)
2003 m. gruodžio mėn. Danija užbaigė savo Antrojo veiksmų plano dėl vandens aplinkos vertinimą, kuriame nurodyta, kad 1985-2003 metais pavyko 48 % sumažinti nitratų išplovimą.
(6)
Danijos Parlamento patvirtintame Trečiajame Danijos veiksmų plane, skirtame vandens aplinkai 2005-2015 metais, yra numatyta 2005-2015 metais dar 13 % sumažinti nitratų išplovimą ir 50 % - fosfato perteklių.
(7)
Laikydamasi Direktyvos 91/676/EEB 5 straipsnio nuostatų, Danija parengė veiksmų programas, užtikrinsiančias, kad bus pasiekta toje direktyvoje numatyta 50 mg/l nitratų norma požeminiuose vandenyse.
(8)
Stebėjimo ir kontrolės rezultatai rodo, kad 2002-2003 metais Sprendime 2002/915/EB numatyta leidžianti nukrypti nuostata buvo taikyta 1 845 galvijų ūkiams, 213 617 gyvulių vienetams ir 123 068 hektarams, o tai iš viso Danijoje sudarė atitinkamai 4 %, 11 % ir 5 %.
(9)
Apžvalga ir maistinių medžiagų analize pagrįsti nitratų išplovimo žemės ūkio nuotekose ir smėlinio bei molinio dirvožemio kritinėse vietose skaičiavimai rodo, kad 1990-2003 metais nitratų išplovimas priemolyje sumažintas 42 %, o priesmėlyje - 52 %. Šis sumažinimas patvirtintas 2002-2003 metams.
(10)
Apskaičiuojamos nitratų koncentracijos vandenyje žemiau šaknų sluoksnio tendencijų analizė rodo, kad nitratų kiekis nuolat mažėjo ir dabar siekia 50 mg/l, metinis sumažėjimas yra lygus 3,1 ir 6,1 mg/l atitinkamai priemolio ir priesmėlio dirvožemyje. Nitratų koncentracija žemės ūkio nuotekų rajonų srovėse 1990-2003 metais sumažėjo 29 %. 2003 m. vidutinė nitratų koncentracija viršutiniame požeminių vandenų sluoksnyje buvo mažesnė kaip 50 mg/l ir priemolio, ir priesmėlio dirvožemyje.
(11)
Komisija, išnagrinėjusi Danijos prašymą ir ypač atsižvelgusi į patirtį, įgytą taikant Sprendime 2002/915/EB numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą, mano, jog Danijos numatytas mėšlo kiekis, t. y. 230 kg azoto į hektarą per metus, nekliudys siekti Direktyvoje 91/676/EEB numatytų tikslų, jei bus laikomasi tam tikrų griežtų sąlygų.
(12)
Šis sprendimas taikytinas atsižvelgiant į 2004-2007 metams patvirtintos Danijos veiksmų programos bendrąsias nuostatas.
(13)
Sprendimas 2002/915/EB nustojo galioti 2004 m. rugpjūčio 1 d. Atsižvelgiant į to sprendimo taikymo patirtį ir siekiant užtikrinti, kad galvijų augintojai galėtų ir toliau naudotis leidžiančia nukrypti nuostata, šį sprendimą būtų tikslinga taikyti nuo 2004 m. rugpjūčio 2 d.
(14)
Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsniu įkurto Nitratų komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Toliau nurodytomis sąlygomis pritariama 2004 m. sausio 8 d. laiške Komisijai pateiktam Danijos prašymui leisti taikyti nuo Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies b punkto nukrypstančią nuostatą.
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžimai
Šiame sprendime vartojami toliau nurodyti sąvokų apibrėžimai:
a)
„galvijų ūkiai“ - tai ūkiai, kuriuose yra daugiau kaip trys gyvulių vienetai ir ne mažiau kaip du trečdaliai gyvulių yra galvijai;
b)
„žolė“ - tai nuolatinės arba laikinos ganyklos (laikinose žolė paprastai auga mažiau kaip ketverius metus);
c)
„su žole įsėti augalai“: silosiniai javai, silosiniai kukurūzai ir (arba) vasariniai miežiai, prieš nuimant derlių (kukurūzai) arba jį nuėmus su žole įsėtini tam, kad žiemą biologiškai sulaikytų azoto likučius;
d)
„runkeliai“ - tai pašariniai runkeliai.
3 straipsnis
Taikymo sritis
Ši leidžianti nukrypti nuostata taikoma individualiai ir atsižvelgiant į sąlygas, nustatytas 4-6 straipsniuose galvijų ūkiams, kuriuose sėjomaina apima daugiau kaip 70 % augalų, kurių poreikis azotui ypač didelis ir vegetacijos periodas yra ilgas.
4 straipsnis
Metinis leidimas ir įsipareigojimas
1. Galvijų augintojai kasmet pateikia kompetentingoms institucijoms prašymą leisti taikyti nukrypimą.
2. Pateikdami šį metinį prašymą jie raštu įsipareigoja vykdyti 5 ir 6 straipsniuose nustatytas sąlygas.
5 straipsnis
Mėšlo ir kitų trąšų naudojimas
Kasmet galvijų ūkių dirvose naudojamame gyvulių mėšlo, įskaitant paliekamą pačių gyvulių, kiekyje neturi būti daugiau kaip 230 kg azoto, kai laikomasi šių sąlygų:
a)
bendras į dirvą patenkantis azoto kiekis turi atitikti augalų poreikį maistingoms medžiagoms, įskaitant gaunamas iš dirvos, nustatant 10 % už optimalų ekonominį lygį mažesnę tręšimo normą;
b)
kiekvienas ūkis turi turėti tręšimo planą ir vesti apskaitą. Ne vėliau kaip iki rugsėjo 1 d. valdžios institucijoms turi būti pateikiamas planas rugpjūčio 1 d.-kovo 31 d., kuriame aprašoma augalų sėjomaina. Iki balandžio 21 d. šie planai, apimantys visą laikotarpį, turi būti papildyti informacija apie numatomą mėšlo ir azoto trąšų sunaudojimą ir pateikiami valdžios institucijoms. Augalų sėjomainos planuose turi būti nurodyta į žolę įsėtina žolė, tarpiniai posėliniai augalai arba runkeliai ir kiti augalai. Tręšimo planuose turi būti nurodytas apskaičiuotas įterpiamo azoto ir fosforo poreikis, o azoto norma nustatoma 10 % žemesnė už ekonominį maksimumą. Be to, jame turi būti nurodytas naudotinos trąšos pobūdis (pvz., gyvulių mėšlas, atliekos, cheminės trąšos) ir pateiktas scheminis žemėlapis, kuriame nurodytas atskirų sklypų išdėstymas. Ne vėliau kaip per septynias dienas nuo bet kokių pasikeitimų žemės ūkio praktikoje planai turi būti peržiūrimi siekiant užtikrinti planų ir tikrosios žemės ūkio praktikos vienovę. Būtina kasmet pateikti kompetentingai institucijai tręšimo apskaitą. Šios taisyklės turi būti įtrauktos į teisines normas;
c)
kiekvienas galvijų ūkis kartu su metiniu prašymu turi pateikti tręšimo apskaitą ir sutikti su tuo, jog jam gali būti taikoma atsitiktinė kontrolė;
d)
kiekvienas galvijų augintojas, kuriam už tikslų tręšimą leidžiama taikyti nukrypimą, atlieka periodišką dirvoje esančio azoto ir fosforo analizę (ne rečiau kaip kas trejus metus 5 ha žemės plote);
e)
mėšlas nededamas rudenį prieš suariant žolę, o suarus sėjami augalai, kurių poreikis azotui yra didelis.
6 straipsnis
Dirvos danga
1. 70 % arba daugiau mėšlui skirto galvijų ūkio ploto užsėjama žole, tarpiniais augalais arba runkeliais ir kitomis kultūromis, kurių nitratų pralaidumas nedidelis.
2. Tarpiniuose pasėliuose auginami augalai iki kovo 1 d. neapariami siekiant užtikrinti ilgalaikę ariamo ploto augalinę dangą, kad būtų atstatyti rudeniniai podirvio nuostoliai ir apriboti žiemos nuostoliai.
3. Laikinos ganyklos suariamos pavasarį.
4. Augalų sėjomaina neapima atmosferos azotą kaupiančių ankštinių ar kitų augalų. Tačiau tai netaikoma dobilams pievoje, kurioje yra mažiau kaip 50 % dobilų, ir į žolę įsėtiems miežiams arba žirniams.
7 straipsnis
Monitoringas
1. Kasmet atnaujinami ir Komisijai perduodami du žemėlapiai, kuriuose procentais nurodyti kiekvienos Danijos savivaldybės galvijų ūkiai ir žemės ūkio paskirties žemė, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata. Pirmą kartą jie perduodami paskutinį 2005 m. ketvirtį.
2. Apžvalga ir tęstinė maistingųjų medžiagų analizė atliekama vykdant žemės ūkio nuotekų surinkimo vietų nacionalinio monitoringo programas, apimančias apie 4 500 ha plotą. Kritinės vietos pasirenkamos smėlingose ir molingose dirvose.
3. Apžvalgoje ir tęstinėje maistingųjų medžiagų analizėje yra pateikiami duomenys apie vietinį žemės naudojimą, augalų sėjomainas ir galvijų ūkiuose taikomą technologiją. Šie duomenys gali būti naudojami atliekant pavyzdinius nitratų išplovimo laukuose, kur, remiantis moksliniais principais, per metus į dirvą su gyvulių mėšlu patenka iki 230 kg azoto.
4. Norint įrodyti, kad leidžianti nukrypti nuostata nekliudys siekti nacionalinėje veiksmų programoje ir direktyvoje numatyto tikslo, dirvožemio vandens, srovių ir paviršinio sluoksnio požeminio vandens, pagal nacionalinę monitoringo programą nustatytų kaip žemės ūkio nuotekų stebėjimo vietos, mėginių surinkimo tinklas turi būti išsaugotas, kad būtų teikiami duomenys apie nitratų kiekį vandenyje žemiau šaknų zonos, kur prasideda požeminių vandenų sistema.
8 straipsnis
Ataskaitos
1. Monitoringo rezultatai kartu su trumpa ataskaita apie vertinimą (kontrolė galvijų ūkyje) ir vandens kokybės gerėjimą (pagrįstą išplovimo stebėjimu šaknų zonoje, paviršinio (požeminio) vandens kokybe ir pavyzdiniais skaičiavimais) kasmet perduodami Komisijai. Pradiniu vertimu paremti pirmieji rezultatai perduodami iki 2005 m. spalio mėn., antroji ataskaita - iki 2006 m. spalio ir trečioji - iki 2008 m. birželio mėn.
2. Komisija atsižvelgs į gautus rezultatus, jei Danijos institucijos vėl paprašytų leisti taikyti nukrypimą, kuris turi būti vertinamas Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsnyje nustatyta tvarka.
9 straipsnis
Galiojimas
Ši leidžianti nukrypti nuostata taikoma nuo 2004 m. rugpjūčio 2 d. Ji galioja iki 2008 m. liepos 31 d.
10 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Danijos Karalystei.
Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 5 d.