EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS NR. 1982/2006/EB
2006 m. gruodžio 18 d.
dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
kadangi:
(1)
Sutartyje numatytas Bendrijos tikslas - stiprinti Bendrijos pramonės mokslinį ir technologinį pagrindą, taip užtikrinant aukštą konkurencingumo tarptautiniu mastu lygį. Šiuo tikslu Bendrija propaguoja, jos manymu, visą būtiną mokslinių tyrimų veiklą, visų pirma skatindama įmones, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (toliau - MVĮ), mokslinių tyrimų centrus ir universitetus vykdyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti teikiama toms sritims ir projektams, kuriems ypač svarbus Europos finansavimas ir bendradarbiavimas ir jais suteikiama pridėtinė vertė. Remdama mokslinius tyrimus ties pažinimo riba, taikomųjų tyrimų ir inovacijų srityje, Bendrija siekia skatinti Europos tyrimų sinergiją ir taip Europos mokslinių tyrimų erdvei sukurti stabilesnį pagrindą. Tai teigiamai atsilieps visų valstybių narių socialinei, kultūrinei ir ekonominei pažangai.
(2)
Esminis mokslinių tyrimų vaidmuo buvo pripažintas 2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuriame buvo nustatytas kito dešimtmečio naujas strateginis tikslas: žiniomis grindžiama ES ekonomika turėtų tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būti pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Pažinimo triada - švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos - yra esminė siekiant šio tikslo, todėl Bendrija siekia sutelkti ir sustiprinti reikiamus mokslinius tyrimus ir inovacinius pajėgumus. Šiuo požiūriu Septintoji bendroji programa yra vienas iš pagrindinių Bendrijos dokumentų, nes ji papildo valstybių narių ir Europos pramonės pastangas.
(3)
Vadovaujantis Lisabonos strategija, 2002 m. kovo 15-16 d. Barselonos Europos Vadovų Taryba susitarė, kad Sąjungos bendros išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) bei inovacijoms turėtų būti didinamos, kad iki 2010 m. jos sudarytų 3 % BVP, du trečdalius lėšų skiriant iš privačiojo sektoriaus.
(4)
Pagrindinis Septintosios bendrosios programos tikslas yra prisidėti prie to, kad Sąjunga taptų pirmaujančia mokslinių tyrimų erdve pasaulyje. To siekiant būtina, kad Bendroji programa būtų aiškiai orientuota į pasaulinio lygio moderniausių mokslinių tyrimų, pirmiausia grindžiamų mokslinių tyrimų kompetencijos principu, skatinimą ir investavimą į juos.
(5)
Europos Parlamentas ne kartą pabrėžė mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros svarbą bei didėjančią žinių įtaką ekonomikos augimui ir socialinei bei aplinkosauginei gerovei, ypač savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl mokslo ir technologijų - Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (4).
(6)
Atsižvelgdama į visų Bendrijos politikos krypčių mokslinių tyrimų poreikius, ir remdamasi plačia Europos pramonės, mokslinės bendruomenės, universitetų ir kitų suinteresuotų šalių parama, Bendrija turėtų nustatyti mokslinius ir technologinius tikslus, kurie turi būti pasiekti pagal Septintąją bendrąją programą 2007-2013 m. laikotarpiu.
(7)
Pramonės moksliniams tyrimams ypač svarbios Europos technologijų platformos (ETP) ir numatytos Bendros technologijų iniciatyvos (BTI). Atsižvelgiant į tai MVĮ turi būti aktyviai įtrauktos į jų veiklą. ETP padeda suinteresuotiems subjektams sudaryti ilgalaikes strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes ir gali būti toliau plėtojamos, kad taptų svarbia Europos konkurencingumo skatinimo priemone.
(8)
Septintosios bendrosios programos tikslai turėtų būti pasirinkti taip, kad būtų galima remtis Šeštosios bendrosios programos pasiekimais kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, ir toliau plėtojami žiniomis grindžiamos ekonomikos ir visuomenės Europoje vystymo kryptimi, taip įgyvendinant Bendrijos politikos Lisabonos strategijos uždavinius. Iš Septintosios bendrosios programos tikslų ypač svarbūs yra šie:
-
visoje ES turėtų būti remiamas įvairių lygių tarptautinis bendradarbiavimas;
-
turėtų būti stiprinama Europos mokslinių tyrimų ties pažinimo riba dinamika, kūrybingumas ir kompetencija, pripažįstant mokslininkų atsakomybę ir nepriklausomumą nustatant šios srities mokslinių tyrimų pagrindines kryptis. Atsižvelgiant į tai, pagrindinį vaidmenį pagal Septintąją bendrąją programą turėtų suvaidinti mokslininkų iniciatyva ir kompetencija grindžiami moksliniai tyrimai;
-
žmogiškųjų išteklių pajėgumai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai; geresnis švietimas ir parengimas moksliniams tyrimams, geresnės sąlygos pasinaudoti galimybe vykdyti mokslinius tyrimus bei mokslininko „profesijos“ pripažinimas yra pagrindinės priemonės šiam tikslui pasiekti, tačiau nemažiau svarbu žymiai padidinti moterų dalyvavimą moksliniuose tyrimuose, skatinti mokslininkų mobilumą ir karjeros plėtrą. Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse atsispindintys bendri principai galėtų padėti sukurti tikrą Europos mokslo darbuotojų darbo rinką, atsižvelgiant į tai, kad šie principai taikomi savanoriškai. Be kita ko, turėtų būti plėtojama ir stiprinama Europos mokslinių tyrimų įstaigų ir universitetų kompetencija.
(9)
Be to, turėtų būti skatinamas nuodugnesnis mokslo darbuotojų ir visuomenės dialogas Europoje siekiant plėtoti mokslo ir mokslinių tyrimų darbotvarkę, atspindinčią piliečių rūpesčius, įskaitant kritinio mąstymo skatinimą, bei skirtą sustiprinti piliečių pasitikėjimą mokslu.
(10)
Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam, kad mokslo darbuotojams būtų sudarytos sąlygos siekti mokslininko karjeros produktyviausiu gyvenimo laikotarpiu. Jauni mokslininkai gali būti Europos mokslo varomoji jėga.
(11)
Mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai.
(12)
Turėtų būti remiamas žinių, kurios generuojamos iš viešųjų lėšų finansuojamoje mokslinių tyrimų veikloje, platus naudojimas ir platinimas.
(13)
Kad šie tikslai būtų pasiekti, būtina skatinti keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis (programa „Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva (programa „Idėjos“), paramą pavieniams mokslininkams (programa „Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams (programa „Pajėgumai“).
(14)
Pagal programą „Bendradarbiavimas“ turėtų būti remiamas tarptautinis bendradarbiavimas tinkamu mastu Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai būtų skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir pramonės uždavinius, prisidėti prie viešųjų gėrybių ir remti besivystančias šalis. Kai įmanoma, ši programa suteiks lankstumo į užduotį orientuotoms schemoms, kurios apima kelis teminius prioritetus.
(15)
Pagal programą „Idėjos“ veiklą turėtų įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų taryba (toliau - „EMTT“), kuriai turėtų būti suteiktas didelis savarankiškumas plėtoti aukšto lygio mokslinius tyrimus ties pažinimo riba Europos mastu, remiantis Europoje turima kompetencija ir didinant jų prestižą tarptautiniu mastu. Europos mokslinių tyrimų taryba turėtų palaikyti nuolatinį ryšį su mokslo bendruomene ir Europos institucijomis. EMTT struktūrų klausimu, atlikus Septintosios bendrosios programos vidurio laikotarpio peržiūrą gali išryškėti būtinybė imtis tolesnio tobulinimo ir teikti atitinkamus pakeitimus.
(16)
Pagal programą „Žmonės“ atskiri asmenys turėtų būti skatinami pasirinkti mokslo darbuotojo profesiją, Europos mokslo darbuotojai - likti Europoje, mokslo darbuotojai iš viso pasaulio - pritraukiami į Europą ir Europa turėtų tapti patrauklesne geriausiems mokslo darbuotojams. Remiantis teigiama „Marie Curie veiksmų“ pagal ankstesnes Bendrąsias programas patirtimi, „Žmonių“ programa turėtų paskatinti atskirus asmenis tapti mokslo darbuotojais; apibrėžti rengimo moksliniams tyrimams pasiūlymus ir galimybes; skatinti Europos mokslo darbuotojus likti Europoje ar grįžti į Europą; skatinti mobilumą tarp skirtingų sektorių; pritraukti į Europą mokslo darbuotojus iš viso pasaulio. Mokslo darbuotojų mobilumas yra būtinas ne tik mokslo darbuotojų karjeros plėtrai, bet ir šalims bei sektoriams keičiantis žiniomis bei jas perduodant, taip pat užtikrinant, kad novatoriški įvairių disciplinų moksliniai tyrimai ties pažinimo riba būtų vykdomi atidavusių ir kompetentingų mokslininkų bei jiems būtų skiriama daugiau finansinių išteklių.
(17)
Pagal programą „Pajėgumai“ turėtų būti optimizuojamas naudojimasis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir jos plėtojimas; turėtų būti stiprinami MVĮ inovacijų pajėgumai ir jų gebėjimas pasinaudoti moksliniais tyrimais; turi būti remiamos moksliniais tyrimais užsiimančios regioninės grupės; turėtų būti realizuojamas mokslinių tyrimų potencialas Sąjungos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose; mokslas ir visuomenė turėtų būti labiau suartinami Europos visuomenėje; turėtų būti remiamas mokslinių tyrimų nuoseklus plėtojimas nacionaliniu ir Bendrijos lygiu bei imamasi horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti.
(18)
Jungtinis tyrimų centras (JTC) turėtų prisidėti prie į vartotojo poreikius orientuotos mokslinės ir technologinės paramos teikimo kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Bendrijos politiką. Šiuo požiūriu naudinga, kad specialios savo kompetencijos srityse JTC toliau veiktų kaip Sąjungos nepriklausomas informacijos apie mokslą ir technologijas centras.
(19)
Įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę svarbus vaidmuo tenka regionams. Regionų vystymosi potencialo realizavimas ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatų platus skleidimas padeda sumažinti technologinius skirtumus ir prisideda prie Europos konkurencingumo.
(20)
Septintoji bendroji programa papildo valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitus Bendrijos veiksmus, būtinus dedant bendras strategines pastangas Lisabonos uždaviniams įgyvendinti, kurie visų pirma vykdomi veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, taip pat žemės ūkio, žuvininkystės, švietimo, mokymo, konkurencingumo, inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkos srityse.
(21)
Turėtų būti užtikrinta Bendrijos politikos krypčių ir programų abipusė sinergija ir papildomumas, tuo pačiu atsižvelgiant į poreikį sustiprinti ir supaprastinti mokslinių tyrimų finansavimo, kuris yra ypač svarbus MVĮ, metodą.
(22)
Septintąja bendrąja programa turėtų būti visų pirma siekiama užtikrinti deramą MVĮ dalyvavimą, jų naudai imantis konkrečių priemonių ir specialių veiksmų. Pagal šią Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą.
(23)
Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti veikloje pagal šią Septintąją bendrąją programą laiku paskelbiant visą atitinkamą ir aiškiai pateiktą informaciją, kuri turėtų būti prieinama visiems potencialiems dalyviams, ir deramai taikant paprastas ir greitas procedūras, be nepagrįstai sudėtingų finansinių sąlygų ir nereikalingų ataskaitų laikantis šiai Bendrajai programai taikomų Dalyvavimo taisyklių, numatytų 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1906/2006, nustatančiame įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007-2013 m.) (5).
(24)
Atsižvelgiant į naujų priemonių naudojimo pagal Septintąją bendrąją programą tarpinę peržiūrą ir Bendrosios programos penkerių metų laikotarpio įvertinimą, buvo nustatytas naujas metodas, kuriuo vadovaujantis būtų galima lengviau, veiksmingiau ir lanksčiau pasiekti Bendrijos mokslinių tyrimų politikos politinius tikslus. Šiuo tikslu turėtų būti naudojamasi mažesniu skaičiumi paprastesnių „finansavimo schemų“, lanksčiau ir laisviau jas taikant atskirai arba derinant tarpusavyje įvairiai veiklai finansuoti, dalyviams taip pat turėtų būti suteikiama didesnė valdymo autonomija.
(25)
Atsižvelgiant į platų susidomėjimą veikla pagal Bendrąją programą, finansinio sverto poveikį nacionalinėms ir privačioms investicijoms, Bendrijos poreikį įgyvendinti naujus mokslo ir technologijų keliamus uždavinius ir visapusiškai be jokio diskriminavimo pasinaudoti mokslininkų potencialu, į tai, kad Bendrijos intervencijoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant didesnį Europos mokslinių tyrimų sistemos operatyvumą ir veiksmingumą, bei tai, kad Bendroji programa gali prisidėti prie pastangų inter alia sprendžiant klimato kaitos ir tvarumo, Europos gyventojų sveikatos problemas ir atgaivinant Lisabonos strategiją, akivaizdu, kad Bendrijos mokslinių tyrimų veikla yra būtina.
(26)
Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, Bendrija gali nuspręsti dalyvauti programose, kurias vykdo kelios valstybės narės, arba kurti bendras įmones ar kitas struktūras, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.
(27)
Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų mokslinių tyrimų srityje ir turėtų stengtis stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant pasinaudoti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros internacionalizacijos teikiama nauda, prisidėti prie bendrų viešųjų gėrybių kūrimo, ir toliau integruoti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę.
(28)
Jau yra sukauptas daug žinių, kurios galėtų kardinaliai pagerinti besivystančiose šalyse gyvenančių žmonių gyvenimą; kai tai įmanoma, Bendroji programa įgyvendinant pirmiau aprašytą veiklą prisidės, kad iki 2010 m. būtų įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslai.
(29)
Septintoji bendroji programa turėtų prisidėti prie augimo, tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos skatinimo, įskaitant klimato kaitos problemos sprendimą.
(30)
Vykdant mokslinius tyrimus, remiamus pagal Septintąją bendrąją programą, reikėtų vadovautis pagrindiniais etikos principais, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus. Į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę yra ir bus atsižvelgiama. Moksliniuose tyrimuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Protokolą dėl gyvūnų gerovės ir apsaugos ir sumažintas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose, siekiant ilgainiui atsisakyti gyvūnų naudojimo.
(31)
Pagal Septintąją bendrąją programą atitinkamomis priemonėmis bus aktyviai skatinamas moterų vaidmuo moksle ir moksliniuose tyrimuose, siekiant paskatinti daugiau moterų dalyvauti šios srities veikloje ir toliau stiprinant jų aktyvų vaidmenį moksliniuose tyrimuose.
(32)
Šiuo sprendimu visai Septintosios bendrosios programos trukmei nustatomas finansinis paketas, kuris biudžeto valdymo institucijai yra svarbiausias orientacinis dydis kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte.
(33)
Taip pat reikėtų imtis atitinkamų Europos bendrijų finansinius interesus atitinkančių priemonių, kad būtų stebimas tiek suteiktos finansinės paramos, tiek šių lėšų panaudojimo veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo ir būtų imtasi reikalingų veiksmų siekiant susigrąžinti prarastas, neteisingai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (7), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (8) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (9).
(34)
Svarbu užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos finansų valdymą ir kuo veiksmingesnį bei priimtinesnį jos įgyvendinimą, taip pat užtikrinant programos teisinį tikrumą ir galimybę ja naudotis visiems dalyviams. Būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (10), taip pat reikalavimų dėl geresnio reglamentavimo ir supaprastinimo.
(35)
Kadangi pagal Sutarties 163 straipsnį vykdytinos veiklos, kuria būtent prisidedama prie žiniomis grindžiamos visuomenės ir ekonomikos kūrimo Europoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą Septintąja bendrąja programa neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Septintosios bendrosios programos patvirtinimas
Bendroji programa, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, įskaitant demonstracinę veiklą (toliau - „Septintoji bendroji programa“) yra patvirtinama 2007 m. sausio 1 d. - 2013 gruodžio 31 d. laikotarpiui.
2 straipsnis
Tikslai ir veikla
1. Pagal Septintąją bendrąją programą remiama i-iv punktuose nurodyta veikla. Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti I priede.
i)
Bendradarbiavimas: parama įvairiai tarpvalstybinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje veiklai, vykdomai toliau išvardytose teminėse srityse:
a)
Sveikata;
b)
Maistas, žemės ūkis ir žuvininkystė bei biotechnologijos;
c)
Informacinės ir ryšių technologijos;
d)
Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos;
e)
Energetika;
f)
Aplinka (įskaitant klimato kaitą);
g)
Transportas (įskaitant aeronautiką);
h)
Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;
i)
Kosminė erdvė;
j)
Saugumas.
ii)
Idėjos: parama Europos lygiu konkuruojančių nacionalinių ar tarpvalstybinių individualių mokslo darbuotojų grupių iniciatyva visose srityse atliekamiems moksliniams tyrimams.
iii)
Žmonės: žmogiškojo potencialo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje stiprinimas Europoje kokybiškai ir kiekybiškai bei mobilumo skatinimas.
iv)
Pajėgumai: parama pagrindiniams Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų aspektams, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų infrastruktūroms, moksliniais tyrimais užsiimančioms regionų grupėms, mokslinių tyrimų potencialo plėtojimui Bendrijos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose, mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (11) skirtiems moksliniams tyrimams, „Mokslo visuomenėje“ klausimams, parama nuosekliam politikos krypčių plėtojimui, tarptautinio bendradarbiavimo horizontaliajai veiklai.
2. Septintąja bendrąja programa taip pat remiama I priede apibrėžta nebranduolinė tiesioginė mokslinė ir techninė veikla, kurią vykdo Jungtinis tyrimų centras (JTC).
3 straipsnis
Specialiosios programos
Septintoji bendroji programa įgyvendinama vykdant specialiąsias programas. Šiose programose nustatomi aiškūs tikslai ir išsamios įgyvendinimo taisyklės.
4 straipsnis
Didžiausia bendra suma ir kiekvienai programai skirtos dalys
1. Bendrijos finansinio įnašo į Septintąją bendrąją programą didžiausia bendra suma yra 50 521 milijonas eurų. Ši suma paskirstoma 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytai veiklai ir veiksmams taip (mln. EUR):
Bendradarbiavimas
32 413
Idėjos
7 510
Žmonės
4 750
Pajėgumai
4 097
Jungtinio tyrimų centro nebranduolinė veikla
1 751
2. Preliminarus paskirstymas 1 dalyje nurodytos veiklos teminėms sritims yra nustatytas II priede.
3. Išsamios Bendrijos finansinio įnašo į šią Bendrąją programą taisyklės yra nustatytos III priede.
5 straipsnis
Bendrijų finansinių interesų apsauga
Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kuriam Bendrijos teisės nuostatos pažeidimui, įskaitant pagal šią programoje nustatyto sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, susijusiam su ekonominės veiklos vykdytojo veikla ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma ar būtų padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jos valdomiems biudžetams.
6 straipsnis
Etikos principai
1. Visa pagal Septintąją bendrąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla atliekama laikantis pagrindinių etikos principų.
2. Pagal šią Bendrąją programą nefinansuojamos šios mokslinių tyrimų sritys:
-
mokslinių tyrimų veikla, skirta žmonių klonavimui reprodukcijos tikslais,
-
mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai gali tapti paveldimi (12),
-
mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama kurti žmogaus embrionus tik mokslinių tyrimų arba kamieninių ląstelių gavimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą.
3. Žmogaus kamieninių ląstelių - tiek suaugusių žmonių, tiek embrionų - moksliniai tyrimai gali būti finansuojami atsižvelgiant į mokslinių pasiūlymų turinį ir į susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) teisinę sistemą.
Paraiškoje dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo prireikus pateikiama detali informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurių imsis valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat informacija apie etinį patvirtinimą (- us), kuris (-ie) bus suteiktas (-i).
Dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių gavimo, institucijoms, organizacijoms ir mokslo darbuotojams taikoma griežta licencijavimo ir kontrolės tvarka pagal atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių ) teisinę sistemą.
4. Pirmiau nustatytos mokslinių tyrimų sritys antrame šios programos etape (2010-2013 m.) peržiūrimos atsižvelgiant į mokslo pažangą.
7 straipsnis
Stebėsena, vertinimas ir peržiūra
1. Komisija nuolat ir sistemingai stebi, kaip įgyvendinama Septintoji bendroji programa ir jos specialiosios programos bei reguliariai praneša apie šios stebėsenos rezultatus ir juos platina.
2. Ne vėliau kaip 2010 m. Komisija, kuriai padeda išorės ekspertai, atlieka įrodymais pagrįstą tarpinį šios Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įvertinimą, remdamasi Šeštosios bendrosios programos ex-post vertinimu. Šiame įvertinime nagrinėjama vykdomos mokslinių tyrimų veiklos kokybė, taip pat įgyvendinimo ir valdymo kokybė bei pažanga siekiant nustatytų tikslų.
Įvertinimo išvadas ir savo pastabas, taip pat prireikus pasiūlymus dėl šios Bendrosios programos patikslinimo Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.
Prieš tarpinį įvertinimą, kai tik gaunama pakankamai duomenų, pateikiama pažangos ataskaita, kurioje išdėstomi pirminiai duomenys apie pagal Septintąją bendrąją programą inicijuotų naujų veiksmų veiksmingumą ir supaprastinimui skirtas pastangas.
3. Praėjus dvejiems metams po šios Bendrosios programos užbaigimo, Komisija, pasitelkusi nepriklausomus ekspertus, atlieka jos loginio pagrindo, įgyvendinimo ir pasiekimų išorinį vertinimą.
Įvertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.
8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 18 d.