Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2244/2003
2003 m. gruodžio 18 d.
nustatantis išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką [1], ypač į jo 22 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1) Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 22 straipsnio 1 dalies b punktu, žvejybos laivams draudžiama vykdyti veiklą pagal Bendrąją žuvininkystės politiką, jei juose nėra įrengta tokia veikianti sistema, kuri leistų tą laivą aptikti ir atpažinti nuotolinio stebėjimo sistemomis.
(2) Tikslinga numatyti, kad nuo 2004 m. sausio 1 d. visiems ilgesniems kaip 18 metrų bendro ilgio žvejybos laivams, o nuo 2005 m. sausio 1 d. - ilgesniems kaip 15 metrų bendro ilgio laivams būtų taikoma palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema (LSS).
(3) Šis reikalavimas neturėtų būti taikomas žvejybos laivams, kurie, vykdydami savo veiklą, niekada neišplaukia už valstybių narių bazinių linijų, kadangi jų daromas poveikis ištekliams yra nežymus.
(4) Remdamosi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės turi sukurti administracinę ir techninę struktūrą, reikalingą veiksmingai kontrolei, inspektavimui ir vykdymui užtikrinti, įskaitant palydovinio ryšio stebėjimo sistemas.
(5) Griežtesnės nuostatos dėl LSS suteikia galimybę nepaprastai padidinti veiklos - tiek jūroje, tiek ir krante - stebėjimo, kontrolės ir priežiūros veiksmingumą ir efektyvumą.
(6) Tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį nuostatų, susijusių su pranešimais apie žvejybos laivo greitį ir kursą, taikymui, atsižvelgiant į tam tikras sąlygas.
(7) LSS turėtų būti vienodai taikoma Bendrijos žvejybos laivams ir trečiųjų šalių žvejybos laivams, žvejojantiems Bendrijos vandenyse.
(8) Atsižvelgiant į šių naujų nuostatų patvirtinimą, būtina pripažinti netekusiu galios 1997 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1489/97, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemos taikymo taisykles [2].
(9) Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šis reglamentas nustato išsamias taisykles, kuriomis remdamosi valstybės narės taiko palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemą (toliau - LSS), kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 22 straipsnio 1 dalies b punkte ir 23 straipsnio 3 dalyje.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas:
a) nuo 2004 m. sausio 1 d. ilgesniems kaip 18 metrų bendro ilgio žvejybos laivams;
b) nuo 2005 m. sausio 1 d. ilgesniems kaip 15 metrų bendro ilgio žvejybos laivams.
2. Šis reglamentas netaikomas žvejybos laivams, kurie naudoja tik akvakultūros išteklius ir kurie, vykdydami savo veiklą, niekada neišplaukia už valstybių narių bazinių linijų.
3 straipsnis
Žvejybos stebėjimo centrai
1. Valstybėse narėse funkcionuoja žvejybos stebėjimo centrai (toliau - ŽSC).
2. Valstybės narės ŽSC stebi:
a) žvejybos laivus, plaukiojančius su šios valstybės narės vėliava, nepriklausomai nuo to, kuriuose vandenyse arba kuriame uoste jie yra;
b) Bendrijos žvejybos laivus, plaukiojančius su kitų valstybių narių vėliava, ir
c) trečiosios šalies žvejybos laivus, kuomet jie yra tos valstybės narės suvereniuose arba jos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse.
3. Valstybės narės gali turėti bendrą ŽSC.
II SKYRIUS
PALYDOVINIO RYŠIO BENDRIJOS ŽVEJYBOS LAIVŲ STEBĖJIMAS
4 straipsnis
Reikalavimai Bendrijos žvejybos laivų palydovinio ryšio siųstuvams
Bendrijos žvejybos laivui, kuriam taikoma LSS, neleidžiama išplaukti iš uosto, jei jame nėra sumontuotas veikiantis palydovinio ryšio siųstuvas.
5 straipsnis
Palydovinio ryšio siųstuvų charakteristikos
1. Bendrijos žvejybos laivuose sumontuoti palydovinio ryšio siųstuvai užtikrina pastovų automatinį toliau išvardytų duomenų perdavimą į laivo vėliavos valstybės narės ŽSC:
a) žvejybos laivo identifikavimas;
b) esama geografinė žvejybos laivo buvimo vieta, kuri nurodoma ne didesne kaip 500 metrų paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu;
c) pirmiau minėtos žvejybos laivo buvimo vietos data ir laikas (išreikštas koordinuotuoju pasauliniu laiku, UTC) ir
d) žvejybos laivo greitis ir kursas (ne vėliau kaip nuo 2006 m. sausio 1 d.).
2. Valstybės narės patvirtina atitinkamas priemones, užtikrinančias, kad palydovinio ryšio siųstuvai neleistų neteisingų laivo buvimo vietų įvesties ir išvesties ir kad jų negalima būtų valdyti rankiniu būdu.
6 straipsnis
Atsakomybė, susijusi su palydovinio ryšio siųstuvais
1. Bendrijos žvejybos laivo kapitonas užtikrina, kad palydovinio ryšio siųstuvai visą laiką veiktų ir kad būtų perduodami 5 straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys.
2. Bendrijos žvejybos laivo kapitonas ypač užtikrina, kad:
a) duomenys nebūtų jokiu būdu keičiami;
b) prie palydovinio ryšio siųstuvų prijungta antena arba antenos jokiu būdu nebūtų užstojamos;
c) jokiu būdu nebūtų pertraukiamas elektros tiekimas palydovinio ryšio siųstuvams ir
d) palydovinio ryšio siųstuvai nebūtų išmontuojami iš žvejybos laivo.
3. Draudžiama naikinti, apgadinti, sugadinti ar kaip nors kitaip trukdyti palydovinio ryšio siųstuvo veikimui.
7 straipsnis
Kontrolės priemonės, kurias turi patvirtinti laivo vėliavos valstybės narės
Kiekviena laivo vėliavos valstybė narė užtikrina nuolatinį 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų tikslumo stebėjimą ir, pastebėjusi netikslius duomenis, imasi neatidėliotinų veiksmų.
8 straipsnis
Duomenų perdavimo dažnumas
1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos ŽSC per LSS gautų pagal 5 straipsnio 1 dalies nuostatas reikalaujamą informaciją apie žvejybos laivus, plaukiojančius su jos vėliava ir įregistruotus Bendrijoje, ne rečiau kaip kas valandą. ŽSC gali nuspręsti reikalauti, kad informacija būtų pateikiama trumpesniais laiko intervalais.
2. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, gali būti reikalaujama duomenis perduoti ne rečiau kaip kas dvi valandas, jei ŽSC turi galimybę nustatyti esamą žvejybos laivų buvimo vietą.
3. Jei žvejybos laivas yra uoste, palydovinio ryšio siųstuvas gali būti išjungtas, tačiau su sąlyga, kad apie tai iš anksto pranešama laivo vėliavos valstybės narės ŽSC bei pakrantės valstybės narės ŽSC ir kad kita ataskaita parodo, jog žvejybos laivo buvimo vieta nepasikeitė ir yra tokia pati, kokia buvo nurodyta ankstesnėje ataskaitoje.
9 straipsnis
Įplaukimo į konkrečias zonas ir išplaukimo iš jų stebėjimas
Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos ŽSC per LSS stebėtų žvejybos laivų, plaukiojančių su jos vėliava ir įregistruotų Bendrijoje, datą ir laiką, kada šie žvejybos laivai įplaukia į ir išplaukia iš:
a) jūros regionų, kuriuose galioja konkrečios įplaukimo į vandenis ir galėjimo naudotis ištekliais taisyklės;
b) regioninių žvejybos organizacijų, kurių nare yra Bendrija arba konkreti valstybė narė, reguliavimo regionų;
c) trečiosios šalies vandenų.
10 straipsnis
Duomenų perdavimas pakrantės valstybei narei
1. Kiekvienos valstybės narės įtvirtinta LSS užtikrina automatinį 5 straipsnyje nustatytų duomenų apie žvejybos laivus, plaukiojančius su jos vėliava ir įregistruotus Bendrijoje, perdavimą į pakrantės valstybės narės ŽSC tuo metu, kuomet šie žvejybos laivai yra pakrantės valstybės narės vandenyse.
Šie duomenys tuo pačiu metu perduodami ir laivo vėliavos valstybės narės ŽSC; duomenys perduodami pagal 1 priede nustatytą formą.
2. Kiekviena valstybė narė perduoda kitoms valstybėms narėms išsamų geografinės platumos ir ilgumos koordinačių, apibrėžiančių jos išskirtinę ekonominę zoną arba išskirtinę žvejybos zoną, sąrašą.
3. Pakrantės valstybės narės, kartu stebinčios žvejybos rajoną, gali nurodyti bendrą duomenų, pateikiamų pagal 5 straipsnį, perdavimo paskirties vietą. Jos praneša apie tai Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.
4. Valstybės narės užtikrina jų kompetentingų institucijų veiklos koordinavimą nustatant ir taikant duomenų perdavimo pakrantės valstybės narės ŽSC tvarką.
5. Paprašytos valstybės narės perduoda kitoms valstybėms narėms laivų, kurie plaukioja su jos vėliava ir kuriems taikoma LSS, sąrašą. Sąraše nurodomas kiekvieno laivo identifikavimo laivų registre numeris, išoriniai identifikavimo ženklai, pavadinimas ir tarptautinis radijo šaukinys.
11 straipsnis
Palydovinio ryšio siųstuvo gedimas arba neveikimas
1. Jeigu Bendrijos žvejybos laive sumontuotas palydovinio ryšio siųstuvas sugenda arba neveikia, laivo kapitonas arba savininkas ar jų atstovas kas keturias valandas nuo to laiko, kai gedimas buvo nustatytas, arba nuo to laiko, kai jam buvo apie tai pranešta remiantis šio straipsnio 3 dalimi arba 12 straipsnio 1 dalimi, duomenis apie esamą geografinę laivo buvimo vietą elektroniniu paštu, teleksu, faksu, telefonograma, radiju, per radijo stotį, kuri pagal Bendrijos teisės aktus yra patvirtinta priimti tokius pranešimus, perduoda laivo vėliavos valstybės narės ŽSC ir pakrantės valstybės narės ŽSC.
2. Sugedus arba neveikiant palydovinio ryšio siųstuvui, Bendrijos žvejybos laivas neišplaukia iš uosto tol, kol laive sumontuoto palydovinio ryšio siųstuvo veikimas netenkins kompetentingų institucijų arba tol, kol jam kompetentingos institucijos kitaip nesuteiks leidimo išplaukti.
3. Valstybės narės stengiasi pranešti laivo kapitonui arba savininkui ar jų atstovui, kai sugenda arba neveikia Bendrijos žvejybos laive sumontuotas palydovinio ryšio siųstuvas.
4. Laivo vėliavos valstybė narė gali įgalioti pakeisti palydovinio ryšio siųstuvą veikiančiu siųstuvu, atitinkančiu 5 straipsnio reikalavimus.
12 straipsnis
Duomenų negavimas
1. Jei laivo vėliavos valstybės narės ŽSC 12 valandų negavo duomenų, perduodamų remiantis 8 arba 11 straipsniu, apie tai jis kuo greičiau praneša laivo kapitonui arba savininkui ar jų atstovui. Jei, kalbant apie konkretų laivą, tai pasikartoja daugiau kaip tris kartus per vienerius metus, laivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad būtų patikrintas tame laive sumontuotas palydovinio ryšio siųstuvas. Tokia valstybė narė ištiria šį kausimą, siekdama nustatyti, ar nebuvo bandoma sugadinti įrangą. Nukrypstant nuo 6 straipsnio 2 dalies d punkto, tai gali reikšti minėtosios įrangos išmontavimą patikrinimui.
2. Jei laivo vėliavos valstybės narės ŽSC 12 valandų negavo duomenų, perduodamų remiantis 8 straipsniu arba 11 straipsnio 1 dalimi, ir jei paskutinį kartą apie laivo buvimo vietą jai buvo pranešta, kuomet laivas buvo pakrantės valstybės narės vandenyse, apie tai ji kuo greičiau praneša šiai pakrantės valstybei narei.
3. Jei pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos pastebi žvejybos laivą tos valstybės narės vandenyse, tačiau negauna jokių duomenų, perduodamų remiantis 10 straipsnio 1 dalimi arba 11 straipsnio 1 dalimi, apie tai šios institucijos praneša laivo kapitonui ir laivo vėliavos valstybės narės ŽSC.
13 straipsnis
Žvejybos veiklos stebėjimas
1. Valstybės narės duomenis, gautus remiantis 8 straipsniu, 10 straipsnio 1 dalimi ir 11 straipsnio 1 dalimi, naudoja efektyviam laivų žvejybos veiklos stebėjimui.
2. Laivo vėliavos valstybės narės užtikrina, kad žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava arba jose įregistruotų, pateikti duomenys būtų užregistruoti kompiuterinėse laikmenose ir saugomi trejus metus.
3. Pakrantės valstybės narės užtikrina, kad žvejybos laivų, plaukiojančių su kitos valstybės narės vėliava, pateikti duomenys būtų užregistruoti kompiuterinėse laikmenose ir saugomi trejus metus.
III SKYRIUS
PRIEIGA PRIE DUOMENŲ IR ATASKAITOS
14 straipsnis
Prieiga prie duomenų
1. Valstybės narės užtikrina, kad Komisija, paprašiusi, tiesioginiais seansais turėtų nuotolinę prieigą prie kompiuterinių laikmenų, kuriose laikomi ŽSC užregistruoti duomenys.
2. Duomenys, gauti pagal šį reglamentą, laikomi konfidencialiais.
15 straipsnis
Informacija apie kompetentingas institucijas
1. Kompetentingų institucijų, atsakingų už ŽSC, pavadinimai, adresai, telefonų, teleksų, faksų numeriai bei X.25 ir visi kiti adresai, naudojami elektroniniu būdu perduoti duomenis, yra išvardyti II priede.
2. Apie bet kokius šio straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos pakeitimus per savaitę pranešama Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.
16 straipsnis
Ataskaitos, kurias kas pusę metų pateikia valstybės narės
1. Valstybės narės kas pusę metų (iki gegužės 1 d. ir iki lapkričio 1 d.) Komisijai pateikia ataskaitas apie jų LSS veikimą praėjusį pusmetį.
2. Komisijai jos pateikia tokius duomenis:
a) žvejybos laivų, kurie plaukioja su susijusios valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje įregistruoti ir kuriems per praėjusį pusmetį buvo taikoma LSS, skaičių;
b) žvejybos laivų, kurių palydovinio ryšio siųstuvai per praėjusį pusmetį kelis kartus gedo arba neveikė, skaičių;
c) pranešimų apie laivo buvimo vietą, kuriuos per praėjusį pusmetį gavo ŽSC, skaičių, suskirstytą pagal laivo vėliavos valstybes, ir
d) bendrą laiką, kurį žvejybos laivai, kurie plaukioja su susijusios valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje įregistruoti ir kuriems buvo taikoma LSS, per praėjusį pusmetį praleido jūros zonose, identifikuojamose kaip FAO parajoniai.
3. Šio straipsnio 2 dalyje nustatytos informacijos pranešimo forma gali būti nustatoma konsultuojantis su valstybėmis narėmis ir Komisija.
IV SKYRIUS
PALYDOVINIO RYŠIO TREČIŲJŲ ŠALIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ, ŽVEJOJANČIŲ BENDRIJOS VANDENYSE, STEBĖJIMAS
17 straipsnis
Reikalavimai laivų palydovinio ryšio siųstuvams
Trečiosios šalies žvejybos laivas, kuriam taikoma LSS, turi turėti sumontuotą veikiantį palydovinio ryšio siųstuvą, kuomet jis yra Bendrijos vandenyse.
18 straipsnis
Palydovinio ryšio siųstuvų charakteristikos
1. Trečiųjų šalių žvejybos laivuose sumontuoti palydovinio ryšio siųstuvai užtikrina pastovų automatinį toliau išvardytų duomenų perdavimą, tiems laivams būnant Bendrijos vandenyse:
a) žvejybos laivo identifikavimas;
b) esama geografinė žvejybos laivo buvimo vieta, kuri nurodoma ne didesne kaip 500 metrų paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu;
c) pirmiau minėtos žvejybos laivo buvimo vietos data ir laikas (išreikštas koordinuotuoju pasauliniu laiku, UTC) ir
d) žvejybos laivo greitis ir kursas (ne vėliau kaip nuo 2006 m. sausio 1 d.).
2. Palydovinio ryšio siųstuvai neleidžia neteisingų laivo buvimo vietų įvesties ir išvesties ir jų negalima valdyti rankiniu būdu.
19 straipsnis
Atsakomybė, susijusi su palydovinio ryšio siųstuvais
1. Trečiųjų šalių žvejybos laivų, kuriems taikoma LSS, kapitonai užtikrina, kad palydovinio ryšio siųstuvai visą laiką veiktų ir kad būtų perduodami 18 straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys.
2. Trečiųjų šalių žvejybos laivų kapitonai ypač užtikrina, kad:
a) duomenys nebūtų jokiu būdu keičiami;
b) prie palydovinio ryšio siųstuvų prijungta antena arba antenos jokiu būdu nebūtų užstojamos;
c) jokiu būdu nebūtų pertraukiamas elektros tiekimas palydovinio ryšio siųstuvams ir
d) palydovinio ryšio siųstuvai nebūtų išmontuojami iš žvejybos laivų.
3. Draudžiama naikinti, apgadinti, sugadinti ar kaip nors kitaip trukdyti palydovinio ryšio siųstuvo veikimui.
20 straipsnis
Duomenų perdavimo dažnumas
Automatinis duomenų perdavimas vykdomas ne rečiau kaip kas valandą. Tačiau duomenys gali būti perduodami ne rečiau kaip kas dvi valandas, jei laivo vėliavos valstybės ŽSC turi galimybę nustatyti esamą žvejybos laivo buvimo vietą.
21 straipsnis
Informacijos perdavimas pakrantės valstybei narei
18 straipsnio 1 dalyje nustatyta informacija, susijusi su laivo buvimo vietos stebėjimu, perduodama pakrantės valstybės narės ŽSC pagal 1 priede nustatytą formą.
22 straipsnis
Valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimas
1. Kiekviena valstybė narė perduoda trečiųjų šalių kompetentingoms institucijoms išsamų geografinės platumos ir ilgumos koordinačių, apibrėžiančių jos išskirtinę ekonominę zoną arba išskirtinę žvejybos zoną, sąrašą pagal formą, atitinkančią 1984 m. pasaulinę koordinačių sistemą (WGS 84).
2. Pakrantės valstybės narės užtikrina koordinavimą su atitinkamų trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis nustatant ir taikant duomenų perdavimo jų ŽSC tvarką.
23 straipsnis
Palydovinio ryšio siųstuvo gedimas arba neveikimas
1. Jeigu trečiosios šalies žvejybos laivui būnant Bendrijos vandenyje sugenda arba neveikia laive sumontuotas palydovinio ryšio siųstuvas, laivo kapitonas arba savininkas ar jų atstovas kas dvi valandas arba kiekvieną kartą laivui perplaukiant iš vieno ICES sektoriaus į kitą, duomenis apie esamą geografinę laivo buvimo vietą perduoda elektroniniu paštu, teleksu, faksu, telefonograma arba radiju.
2. Informacija perduodama pakrantės valstybės narės ŽSC.
3. Sugedus arba neveikiant palydovinio ryšio siųstuvui, Bendrijos vandenyse žvejojantis trečiosios šalies žvejybos laivas neišplaukia iš valstybės narės uosto tol, kol laive sumontuoto palydovinio ryšio siųstuvo veikimas netenkins kompetentingų institucijų arba tol, kol jam kompetentingos institucijos kitaip nesuteiks leidimo išplaukti.
4. Pakrantės valstybės narės praneša laivo kapitonui arba savininkui ar jų atstovui, kai sugenda arba neveikia laive sumontuotas palydovinio ryšio siųstuvas.
24 straipsnis
Stebėjimas ir pranešimai apie žvejybos veiklą
1. Valstybės narės duomenis, gautus remiantis 18 straipsniu ir 23 straipsnio 1 dalimi, naudoja efektyviam trečiųjų šalių žvejybos laivų žvejybos veiklos stebėjimui.
2. Valstybės narės užtikrina, kad trečiųjų šalių žvejybos laivų pateikti duomenys būtų užregistruoti kompiuterinėse laikmenose ir saugomi trejus metus.
3. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai, jei laivas nesilaiko šiame skyriuje nustatytų taisyklių.
V SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
25 straipsnis
Panaikinimas
Nuo 2004 m. sausio 1 d. Reglamentas (EB) Nr. 1489/97 netenka galios.
Nuorodos į panaikintą reglamentą yra nuorodos į šį reglamentą; jos yra aiškinamos pagal III priede pateiktą koreliacinę lentelę.
26 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2004 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 18 d.