KOMISIJOS SPRENDIMAS
2004 m. birželio 16 d.
dėl pagalbos priemonių, Ispanijos suteiktų Siderúrgica Añon SA
(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 1813)
(autentiškas tik tekstas ispanų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2005/827/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį, ypač į 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas, kaip numatyta minėtuose straipsniuose (1), ir atsižvelgdama į jas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
Vadovaudamasi spaudos pranešimais, remiantis kuriais naujai įkurta bendrovė Siderúrgica Añon SA (toliau - Siderúrgica Añon), Galicijos valdžios palaikoma, buvo gavusi 9,62 milijonų EUR paskolą valcavimo įrangai įrengti, 2001 m. gegužės 14 d. laišku Komisija paprašė pateikti informaciją apie šią paskolą. 2001 m. liepos 2 d. laišku Komisija priminė apie užklausimą.
(2)
2001 m. liepos 10 d. laišku Ispanijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie suteiktą paskolą ir apie Galicijos ekonomikos skatinimo instituto (toliau - IGAPE) suteiktą garantiją.
(3)
2001 m. liepos 27 d. laišku Komisija kreipėsi su prašymu suteikti papildomos informacijos apie suteiktą paskolą ir garantiją.
(4)
Po 2001 m. rugsėjo 19 d. ir spalio 12 d. priminimų Ispanijos valdžios institucijos pateikė prašomą informaciją 2001 m. spalio 25 d. laišku, papildytą 2001 m. lapkričio 12 d. laišku.
(5)
2001 m. gruodžio 20 d. laišku Komisija informavo Ispaniją apie sprendimą inicijuoti tyrimo procesą dėl minėtų priemonių, numatytą 1996 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimo Nr. 2496/96/EAPB, nustatančio Bendrijos taisykles valstybės pagalbai plieno pramonėje (2) (toliau - Plieno pramonės pagalbos kodeksas), 5 straipsnio 6 dalyje.
(6)
Komisijos sprendimas inicijuoti tyrimą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl nagrinėjamų priemonių. Tuo pačiu metu Komisija pateikė prašymą perduoti jai tam tikrą informaciją.
(7)
2002 m. kovo 1 d. laišku Ispanijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas ir dalį papildomos informacijos. Likusi informacija buvo pateikta 2002 m. balandžio 19 d. laišku, ji dar kartą papildyta 2002 m. gegužės 7 d. laišku.
(8)
Komisija šiuo klausimu gavo suinteresuotųjų šalių pastabų. Minėtas pastabas perdavė Ispanijai, suteikdama galimybę jas paaiškinti; paaiškinimai buvo gauti 2002 m. kovo 26 d. laiškais.
(9)
Atsižvelgdama į Ispanijos pastabas, 2002 m. liepos 2 d. Komisija nutarė papildyti inicijuotą tyrimo procesą dėl 2 konstatuojamoje dalyje nurodytų paskolos ir garantijos.
(10)
2002 m. rugpjūčio 9 d. Ispanijos valdžios institucijos atsiuntė savo pastabas.
(11)
Komisijos sprendimas inicijuoti tyrimo procesą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (4). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl nagrinėjamų priemonių.
(12)
Komisija šiuo klausimu gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Minėtas pastabas perdavė Ispanijai, suteikdama galimybę jas paaiškinti.
II. APIBŪDINIMAS
1. Paskolos gavėjas
(13)
Siderúrgica Añon - 2000 m. sausio mėnesį įkurta įmonė, kuri užsiima plieno gaminių gamyba ir pardavimu. Įmonė pradėjo gamybą 2002 m. kovo mėnesį. Kai ji buvo įkurta, jos kapitalas siekė 3 004 800 EUR ir priklausė įmonei Hierros Añon (66,66 %) bei įmonei Rodonita SL (toliau - Rodonita) (33,33 %).
(14)
Įmonė Hierros Añon SA užsiima plieno gaminių pardavimu. Įmonės filiale Gallega de Mallas SL (toliau - Gallega de Mallas) gaminami suvirinti plieno tinklai.
(15)
Šioje lentelėje pateikiami įmonių duomenys:
1999 m.
2000 m.
Darbuotojai
Apyvarta mln. EUR
Balansas mln. EUR
Darbuotojai
Apyvarta mln. EUR
Balansas mln. EUR
Gallega de Mallas
22
15,2
9,9
22
18,4
9,9
Hierros Añon
Nėra duomenų
18,0
9,8
20
22,5
15,4
Promociones Añon
0
0,0
0,2
0
0,0
0,2
Siderúrgica Añon
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Iš viso
33,2
19,9
42
40,9
37,5
(16)
Įmonė Rodonita priklauso įmonių grupei Epifanio Campo SL (toliau - Epifanio Campo) ir veikia pramoninių produktų srityje.
(17)
Šioje lentelėje pateikiami duomenys apie įmones, kurių daugiau negu 25 % priklauso įmonei Rodonita:
1999 m.
2000 m.
Darbuotojai
Apyvarta mln. EUR
Balansas mln. EUR
Darbuotojai
Apyvarta mln. EUR
Balansas mln. EUR
Pretensados Campo
20
1,99
1,86
19
1,52
2,41
Campo Brick
37
1,12
12,61
26
3,93
13,89
Epifanio Campo
26
6,16
11,92
27
12,21
17,69
Nueva Ceramica Campo
35
4,20
6,93
32
4,34
6,22
A Ostreira
7
0,17
0,86
7
0,26
0,90
Ceramica Campor Saez
25
0,87
0,74
29
1,48
0,80
Siderúrgica Añon
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Iš viso
150
14,51
34,93
140
23,74
53,94
(18)
Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad įmonių Hierros Añon SA (toliau - Hierros Añon) ir Rodonita svarbiausi investavimo tikslai yra: a) turėti tiek plieno produktų, kad įmonė normaliai dirbtų ir nebepriklausytų nuo kitų išorinių šaltinių, kaip buvo iki šiol; b) išlaikyti vienodą visų produktų kokybę; c) padidinti pačios įmonių grupės pridėtinę vertę. Numatyta skirti 70 % Siderúrgica Añon produkcijos minėtos grupės įmonėms, o likusią produkcijos dalį išvežti iš Bendrijos ir nugabenti į Šiaurės Afriką ir Lotynų Ameriką, o gal ir į Aziją. Šis eksporto procentas bus mažesnis, kai bus įgyvendinta antroji projekto dalis.
(19)
Iš pradžių projekto investicijų dydis siekė 29 992 589 EUR. Ši suma turėjo būti finansuojama iš pačių įmonių išteklių, valstybės pagalbos ir paskolų.
2. Rinka
(20)
Įmonė gamins savo pačios užbaigtus produktus (strypus ir ritinius cemento luitams) iš rinkoje įsigyjamų plieno strypų. Apvalūs ritiniai cementui yra mažos pridėtinės vertės produktai, plačiai naudojami statybose.
(21)
Nors 1995-1997 m. buvo sumažėjęs minėtų produktų gamybos pajėgumas, pavyzdžiui, Italijoje gamyba sumažėjo 3,4 mln. tonų per metus, tačiau sektoriuje, kuriame veikia Siderúrgica Añon, pajėgumas yra per didelis; tai rodo šios lentelės:
Strypai, sutvirtinantys cemento luitus
Gamyba Bendrijoje
(mln. tonų)
Bendrijos pajėgumas
(mln. tonų)
Vartojimo procentas (%)
1997 m.
11,8
19,5
60,2
1998 m.
12,0
18,2
65,6
1999 m.
12,0
17,6
68,5
2000 m.
12,5
17,5
71,4
Šaltinis: Europos Bendrijos investicijos į anglies ir plieno pramones. Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras.
Ritiniai, sutvirtinantys cemento luitus
Gamyba Bendrijoje
(mln. tonų)
Bendrijos pajėgumas
(mln. tonų)
Vartojimo procentas (%)
1997 m.
2,0
2,8
70,6
1998 m.
1,7
2,8
60,2
1999 m.
2,2
2,8
77,1
2000 m.
3,0
3,7
80,5
Šaltinis: Europos Bendrijos investicijos į anglies ir plieno pramones. Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras.
(22)
1999 m. Ispanija eksportavo apie 480 000 tonų minėtų produktų į kitas ES šalis. Importavo apie 290 000 tonų iš Bendrijos.
(23)
Ritiniai cementui gaminami visoje ES, išskyrus Airiją, Švediją ir Suomiją.
3. Priemonių aprašymas
(24)
2000 m. lapkričio 10 d. Galicijos vyriausybė per IGAPE skyrė įmonei Siderúrgica Añon2 399 407 EUR subsidiją (iš kurių 285 681 EUR suma jau buvo sumokėta iki 2002 m. liepos 31 d.), sudarančią 8 % subsidijuojamų sąnaudų. IGAPE buvo įkurtas 1993 m. ir reguliuoja Galicijos vyriausybės veiklą, susijusią su ekonomikos skatinimu.
(25)
2000 m. gruodžio 29 d. Ispanijos Mokslo ir technologijų ministerija skyrė 1 803 036 EUR beprocentę paskolą 15 metų, pradedamą grąžinti po 5 metų.
(26)
2001 m. balandžio 2 d.Siderúrgica Añon sudarė sutartį, pagal kurią pasiskolino dar 9 616 193 EUR sumą iš septynių bankų pagal Galicijos vyriausybės ir minėtų bankų susitarimą, vadinamą Inversiones Estratégicas de Galicia (INESGA) (5) kredito priemone. Palūkanų norma susideda iš: trimestrinio EURIBOR (t. y. tarpbankinio susitarimo EUR) + 0,25 % bazinių taškų ir 0,5 % formalizavimo komisinių. 30 % skolos sumokama iš IGAPE suteiktos subsidijos garantijos. Už šią garantiją įmonė įmoka 0,2 % garantuojamos sumos. 2001 m. vasario 1 d. IGAPE taip pat sutiko subsidijuoti 25 bazinius taškus ir formalizavimo komisinius.
(27)
2001 m. balandžio 19 d.Siderúrgica Añon akcinis kapitalas padidėjo iki 10 217 220 EUR. SODIGA Galicia SCR SA (toliau - SODIGA), valstybės kontroliuojama įmonė, įnešė 1 803 060 EUR (tikroji akcijų vertė siekė 1 202 040 EUR, bet vienos akcijos kaina iš karto pakilo 30 EUR, t. y. tapo 60 EUR už akciją), Hierros Añon įnešė 4 006 860 EUR ir Rodonita - 2 003 520 EUR. Privatūs bendrininkai už vieną akciją mokėjo po 60 EUR, sumokėdami pusę sumos iš karto, o kita pusė turėjo būti sumokėta iki 2001 m. rugsėjo pabaigos. Po visų įnašų Sirúrgica Añon kapitalas pasiskirstė taip: Hierros Añon SA - 58,82 %; Rodonita SL - 29,41 %; SODIGA - 11,76 %. Be to, šalys pasirašė susitarimą, pagal kurį Hierros Añon ir Rodonita (arba pati Sirúrgica Añon) įsipareigojo SODIGA išpirkti jos dalį vėliausiai iki 2007 m. balandžio 19 d., sumokant didžiausią iš dviejų kainų: a) teorinę įmonės apskaitos vertę, jei reikia, pasamdant nepriklausomą ekspertą jai apskaičiuoti, arba b) sumokant 141,85 % pradinio įnašo, t. y. 2 557 640,61 EUR. SODIGA nuo 2002 m. gruodžio 30 d. gaus iš Siderúrgica Añon penkis kasmetinius 150 916 EUR pavedimus kaip išankstinį galutinės vertės apmokėjimą.
(28)
SODIGA yra rizikos kapitalo įmonė, kontroliuojama Galicijos vyriausybės. Jos paskirtis - laikinai dalyvauti veikloje, susijusioje su Galicijos ekonomikos bei pramonės skatinimu bei vystymu. SODIGA akcininkai yra: Galicijos vyriausybė (20,6 % tiesiogiai ir 46,6 % per IGAPE) ir keletas finansinių institucijų (32,8 %). SODIGA iš IGAPE gauna subsidijų, kurios iki 2000 m. siekė 6 861 574,89 EUR. Šios subsidijos turi būti panaudotos įvairių specifinių investicijų finansavimui, t. y. investicijų, kurios yra rizikingesnės nei įprasta, arba ilgesnės nei įprasta trukmės ar su pratęsta skolų grąžinimo data, arba investicijų tam tikrose geografinėse zonose.
(29)
2002 m. kovo 1 d.Siderúrgica Añon akcinis kapitalas padidėjo 4 207 140 EUR. Trys akcininkai prisidėjo prie kapitalo didinimo įnešdami savo dalį (SODIGA įnešė 495 180 EUR) tokiomis pačiomis sąlygomis, už tą pačią akcijos kainą ir prisiimdami tuos pačius mokėjimo terminus. Visos šalys pasirašė susitarimą, kuriame nurodė, kad Hierros Añon ir Rodonita (arba pati Sirúrgica Añon) įsipareigoja SODIGA išpirkti jos dalį iki 2007 m. balandžio 19 d., sumokant didžiausią iš dviejų kainų: a) teorinę įmonės apskaitos vertę, jei reikia, pasamdyti nepriklausomą ekspertą jai apskaičiuoti, arba b) 133,82 % pradinio įnašo, t. y. 662 650 EUR. SODIGA nuo 2003 m. gruodžio 30 d. turi gauti iš Siderúrgica Añon keturis kasmetinius 41 867 EUR pavedimus kaip išankstinį galutinės vertės apmokėjimą.
4. Procedūros inicijavimo priežastys
(30)
Priimdama sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Komisija suabejojo, ar SODIGA dalyvavimas Siderúrgica Añon akciniame kapitale galėtų būti laikomas tikros rizikos kapitalo įnešimu, remiantis investavimo praktika rinkos ekonomikoje, ir ar sumokėta garantijos kaina buvo reali rinkos kaina. Be to, Komisija išreiškė abejonių dėl šios pagalbos neprieštaravimo bendrajai rinkai ir suabejojo dėl kitų priemonių, kurių ėmėsi Ispanijos valdžia, finansuodama ankstesniame punkte minėtą investiciją.
III. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(31)
2002 m. vasario 22 d. laišku Europos plieno įmonių asociacija (EISA) pareiškė, kad pagalba prieštaravo bendrajai rinkai, kadangi: a) plieno strypų rinkai būdingas perteklinis gamybos pajėgumas, b) investicija niekada nebus rentabili ir tik iškreips konkurenciją, c) joks privatus investuotojas nerizikuotų savo kapitalu ir neinvestuotų dabartinėmis sudarytomis rinkos sąlygomis tam, kad būtų gaminami minėti produktai.
(32)
2002 m. kovo 5 d. laišku Plieno įmonių sąjunga (UNESID) teigė, kad nelogiška manyti, jog naudojami valstybiniai fondai sustiprins tuos sektorius, kuriems jau ne kartą buvo suteikta didžiulė valstybės pagalba darbuotojų skaičiui sumažinti ir pajėgumui padidinti.
(33)
2002 m. kovo 8 d. laišku Federacciai, Italijos plieno įmonių federacija, pareiškė, kad plieno strypų rinka nepaklausi, todėl yra labai rizikinga investuoti į šį sektorių, ir kad nereikia tikėtis įmonės rentabilumo. Be to, ji teigė, kad įmonių SODIGA ir INESGA dalyvavimas pagalboje yra labiau politinis. Be to, INESGA suteikta palūkanų norma paskolai bei sumokėta garantija neatitinka rinkos sąlygų.
(34)
2002 m. spalio 17 d. laišku UK Steel Enterprise Ltd. (toliau - UK Steel) teigė, kad pajėgumas sektoriuje yra viršytas, kad yra didžiulė trečiųjų šalių konkurencija, nes jos siūlo produktus daug žemesnėmis kainomis, ir joks privatus investuotojas tikrai nebūtų investavęs į minėtą sektorių pajėgumui padidinti. Iškyla klausimas, ar Hierros Añon ir Rodonita investavo į nepelningą sektorių tikėdamosi gauti neteisėtą valstybės pagalbą. Be to, Hierros Añon ir Rodonita 70 % produkcijos naudos savo vidinėms reikmėms, o tai kelia abejonę dėl Siderúrgica Añon galimo rentabilumo. Produktų kainų nustatymas nebus skaidrus ir turbūt bus pritaikytas sustiprinti Hierros Añon ir Rodonitos, o ne Siderúrgica Añon rentabilumui stiprinti smunkančioje rinkoje.
(35)
Siderúrgica Añon2002 m. liepos 31 d. laišku pateikė šias pastabas:
(36)
Įmonės nuomone, nuo 2002 m. liepos 23 d. plieno sektoriui taikomas 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (6) (toliau - MVĮ reglamentas). Tai, kad pagalba buvo suteikta iki EAPB sutarties galiojimo pabaigos, nėra svarbu, nes, remiantis nuolatine teismų praktika, Komisija, priimdama sprendimus dėl pagalbos tinkamumo, turi vadovautis visais faktiniais ir teisiniais duomenimis, galiojančiais sprendimo priėmimo metu, o ne pagalbos suteikimo metu. Be to, Komisijos pranešime dėl taikytinų taisyklių, įvertinant suteikiamą neteisėtą valstybės pagalbą (7), kuriose minimi konkurencijos traktavimo atvejai nuo EAPB sutarties pabaigos (8), aptariamos tik Bendrijos gairės, struktūra, pranešimai ir įspėjimai, bet ne reglamentai.
(37)
Susidarius tokiai situacijai, kai Siderúrgica Añon priskiriama įmonėms, priklausančioms MVĮ ir gaunančioms mažesnę pagalbą (9), negu nurodyta MVĮ reglamento 4 straipsnyje, paaiškėja, kad pagalba neprieštarauja bendrosios rinkos reikalavimams (ir kad apie ją nereikia atskiru pranešimu informuoti Komisijos).
(38)
Be to, įmonė teigia, kad iš IGAPE gauta subsidija ir beprocentė Mokslo ir technologijų ministerijos paskola buvo paimtos vadovaujantis Komisijos nustatytomis atitinkamomis schemomis, kurios Komisijos patvirtintos 1995 m. liepos 5 d. (Valstybės pagalba Nr. 21/95) ir 2001 m. gegužės 18 d. (Valstybės pagalba Nr. 182/01), dėl to galima teigti, kad pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai.
(39)
Dėl SODIGA dalyvavimo Siderúrgica Añon kapitale įmonė teigia, kad nėra svarbu, jog privačių ir valstybinių akcininkų interesai skiriasi, svarbiausia yra tai, kad ir privatūs, ir valstybės akcininkai dalyvauja tomis pačiomis sąlygomis ir jiems numatyti vienodi terminai. Tam, kad pagrįstų savo teiginį, įmonė pateikia Komisijos sprendimą, kuriame teigiama, jog nebuvo jokios valstybės pagalbos Bavarijos NMH kapitalui ir kartu su juo buvusiems dar trims plieno gamintojams (1988 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas, paminėtas 1995 m. spalio 31 d. sprendime), ir, kai buvo pritarta procedūrai prieš Valonijos regiono dalyvavimą Carsid kapitale, Komisija neįžvelgė jokių privačių ir valstybinių akcininkų interesų nesuderinamo.
(40)
2002 m. rugsėjo 30 d. laišku įmonė teigė, kad jau buvo praėję Pagalbos plieno pramonei kodekso 6 straipsnio 5 punkte numatyti trys mėnesiai, skirti Komisijos nutarčiai priimti, todėl Komisija jau neturėjo teisės priimti sprendimą dėl 2001 m. gruodžio 20 d. laiške nurodytų taikytinų priemonių.
(41)
2003 m. birželio 23 d. laišku Siderúrgica Añon pateikė papildomų pastabų. Pirmiausia ji teigė, kad pagalbai iš viso netaikytinas EAPB sutarties ar Pagalbos plieno pramonei kodeksas. Antra, ji primygtinai tvirtino, kad pagalbai reikia taikyti MVĮ reglamentą. Trečia, ji užtikrino, kad tokia egzistuojanti pagalba yra numatyta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkte, kuris nurodo detalias EB sutarties (10) 93 straipsnyje išdėstytas taisykles (toliau - Procedūrinis reglamentas), nes įmonei buvo suteikta pagalba dar iki įsigaliojant plieno sektoriui taikytinoms valstybės pagalbos taisyklėms, nurodytoms EB sutartyje.
IV. ISPANIJOS PASTABOS
(42)
Ispanijos valdžia teigia, kad SODIGA dalyvavimas Siderúrgica Añon akciniame kapitale atitinka įprastą ekonominėje rinkoje praktiką. Sprendimai investuoti priimami tik tada, kai tikimasi projektų įgyvendinamumo ir numatomo rentabilumo. Šiuo atveju SODIGA įnašas į Siderúrgica Añon buvo padarytas kaip tik tuo metu, kai buvo didinamas kapitalas kartu su kitais esančiais akcininkais, taigi viskas bendrai sudarė 83,4 % naujų akcijų. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad, remiantis teismų praktika, SODIGA atitinka privataus investuotojo kriterijus. Be to, Ispanijos valdžia teigia, kad, remdamasi išankstiniu išpirkimo susitarimu, SODIGA garantuoja kasmetinį 7,2 % minimalų rentabilumą, kuris yra didesnis už Iždo vertybinius popierius (10 m.) sutarties pasirašymo metu (5,3 %). Taigi, jei tai būtų valstybės pagalba, ji neprieštarautų bendrosios rinkos reikalavimams, išdėstytiems Komisijos pranešime dėl valstybinės pagalbos ir rizikos kapitalo (11) VIII skirsnio 3 dalies ii punkte, nes kalbama apie valstybės remiamame regione pradedančią veikti MVĮ įmonę.
(43)
Dėl to, kad SODIGA mokėjo didesnę kainą už akcijas ir už jas sumokėjo nedelsdama, Ispanijos valdžia teigia, kad taip SODIGA kompensuoja minimalų iš investicijų gaunamą pelną, ir kad tuo negalėjo pasinaudoti kiti akcininkai. Taigi jie teigia, kad tai įprasta, kai naujas akcininkas sumoka didesnę kainą už naujas akcijas, ir tai parodo, kad pradiniai akcininkai suteikė projektui reikšmingą postūmį, pavyzdžiui, pasirašydami sutartis su įrenginių tiekėjais ir įsigydami žemės plotus.
(44)
Dėl antrojo SODIGA įnašo į Siderúrgica Añon kapitalą, Ispanijos valdžia teigia, kad SODIGA dalyvavo lygiai tomis pačiomis sąlygomis kaip ir kiti akcininkai. Tokiu atveju nėra jokios valstybės pagalbos.
(45)
Dėl SODIGA akcijų priskyrimo valstybės institucijoms, Ispanijos valdžia teigia, kad, remdamasi teismų praktika, Komisija privalo įrodyti, kad įmones buvo bandoma paveikti siekiant investuoti į Siderúrgica Añon.
(46)
Dėl INESGA paskolos Ispanijos valdžios institucijos tvirtina, kad visi fondai yra privataus pobūdžio (dalyvaujantys bankai), nes bankai yra laisvi nuspręsti, į kokį projektą investuoti, o INESGA apsiriboja tik veiksmų priežiūra. Taigi galima teigti, kad jokių viešų fondų intervencijos nėra. Be to, Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad Komisijos atskaitos palūkanų normų palyginimas yra netinkamas, nes ispanai remiasi penkeriems metams sudarytu 2000 m. rugsėjo, spalio ir lapkričio mėnesių vidutiniu tarpbankinių mainų susitarimu, kuriame nurodyta norma pakilo net 75 %. Paskolos išdavimo dieną tarpbankinių mainų susitarimo atskaitos palūkanų norma siekė 4,769 %, Komisijos nuomone, atskaitos palūkanų norma turėjo siekti 5,519 %. Galiausiai Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad palūkanų norma yra panaši, o gal net aukštesnė, palyginus ją su kitomis paskolomis, kurios buvo suteiktos grupei Añon priklausančioms įmonėms.
(47)
Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad IGAPE suteikta garantija atitinka rinkos sąlygas. Ispanijos valdžios institucijos tvirtina, kad privačių bankų pritaikytas komisinis mokestis tokio tipo projektams siekia 0,15 % per ketvirtį. Priežastys, dėl kurių minėtoms operacijoms buvo pritaikytas kitas komisinis mokestis, yra šios: a) sąlygos mobilizuoti garantiją yra daug griežtesnės už kitas banko garantijų sąlygas, nes šios turi būti įvykdomos nuo pirmojo pareikalavimo, o IGAPE garantija yra įvykdoma tik tada, kai naudos gavėjas paskelbiamas nemokiu; b) IGAPE prisiimta rizika yra labai maža, nes padengia tik 30 % paskolos, o paskola finansuoja tik 40 % investicijos; ir c) projektas yra remiamas mokių įmonių.
(48)
Ispanijos valdžios institucijos pristatė bankų (Caixa Alicija ir Banco Pastor) deklaracijas, kuriose nurodoma, kad tokiomis paskolos sąlygomis ir tokiems akcininkams jie būtų pritaikę garantijai 0,20 % metinį komisinį mokestį.
(49)
Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad IGAPE 0,25 % palūkanų subsidija ir paskolos suteikimo komisiniai buvo skirti pagal Komisijos patvirtintą pagalbos schemą ir kad ši pagalba atitinka 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 69/2001 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (12) dėl de minimis pagalbos, taikomą ir EAPB sektoriui. Taip pat teigia, kad plieno produktų rinka nebus paveikta, nes didžioji produktų dalis bus panaudota pačios grupės viduje, o beveik visa likusi dalis bus išvežta už EEE ribų.
(50)
Dėl IGAPE suteiktos subsidijos Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad ši subsidija buvo suteikta vadovaujantis Komisijos reikalavimais, vadinasi, ji turi neprieštarauti bendrosios rinkos principams.
(51)
Taigi Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad pagalba neprieštarauja bendrosios rinkos reikalavimams, nes visos susijusios procedūros buvo atliktos pagal MVĮ reglamentą, taikytiną plieno sektoriui.
(52)
Be to, jos teigia, kad pagalba atitinka EB valstybės pagalbos direktyvą dėl aplinkos apsaugos (13). Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad pasirinkta vandens valymo sistema pagerins aplinkos apsaugą, ji nebus tradicinė, todėl ir pareikalaus papildomų lėšų, t. y. 661 113 EUR. Taip pat natūralių dujų naudojimas kaitinimo krosnyse sumažina išmetamųjų dujų kiekį į aplinką palyginus su mazutu, todėl reikia papildomų lėšų, t. y. 1 502 530 EUR. Trečia, kadangi visos hidraulinės, tepalinės, kabelių ir vamzdžių įrangos bus sumontuotos ne po žeme, bet žemės paviršiuje, siekiant pagerinti darbo sąlygas bei išvengti įvairių požeminių nuotekų, tai papildomai kainuos 6 911 639 EUR.
(53)
Atsakydama į trečiųjų šalių pastabas (žr. 31-34 konstatuojamąsias dalis), Ispanijos valdžios institucijos tvirtina, kad jų pastabos nepagrįstos įrodymais ir kad taip stengiamasi sutrukdyti naujai įmonei įeiti į rinką. Taip pat Ispanijos valdžios institucijos primena, kad ne kartą teko susidurti su tradiciniais plieno produktų gamintojais, kurių produktų tiekimas buvo problemiškas (produktai buvo tiekiami pavėluotai), o tai ir paskatino investuoti į naują įmonę. Ispanijos valdžios institucijos atkreipė Komisijos dėmesį į 1989 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimą 89/515/EEB dėl EEB sutarties 85 straipsnio taikymo (14) ir į EB teisminius sprendimus, kuriuose teigiama, kad kai kurie EISA nariai veikė ne pagal konkurencijos taisykles.
V. PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS
(54)
Siderúrgica Añon S.A. gamina plieno strypus, o šie produktai yra įtraukti į EAPB I priedą. Vadinasi, kalbama apie įmonę, kaip apibrėžta minėtos Sutarties 80 straipsnyje.
(55)
Akivaizdu, kad Ispanija pritaikė neteisėtas priemones, nes netaikė Pagalbos plieno sektoriui kodekso 6 straipsnio. Komisija negali sutikti su įmonės argumentu (žr. 41 konstatuojamąją dalį), kad kalbama apie jau egzistuojančią pagalbą.
(56)
Nors procedūra prasidėjo ir buvo vykdoma vadovaujantis EAPB sutartimi, Komisija negalėjo priimti galutinio sprendimo iki 2002 m. liepos 23 d., nes sprendimas papildyti procedūrą buvo priimtas 2002 m. liepos 2 d. ir išsiųstas Ispanijos valdžios institucijoms 2002 m. liepos 4 d. Prašymas pateikti pastabų buvo išspausdintas 2002 m. rugsėjo 9 d. pranešimo 43 straipsnyje. Dėl konkurencijos atvejų, pasibaigus EAPB sutarčiai, Komisija pareiškė, kad esant tokioms aplinkybėms ji tęs tyrimą remdamasi Procedūriniu reglamentu ir priims galutinį sprendimą, remdamasi EB sutarties 88 straipsnio 2 punktu.
(57)
Komisija negali sutikti su įmonės teiginiu, kad trijų mėnesių terminas pirminiam Komisijos sprendimui dėl procedūros priėmimo buvo pasibaigęs (žr. 40 konstatuojamąją dalį). Kaip 2002 m. gruodžio 12 d. nutarė Teisingumo teismas byloje C-5/01 Belgijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją (15), „negalima trijų mėnesių terminą, minėtą 6 Pagalbos plieno sektoriui kodekso 6 straipsnio 5 punkte laikyti terminu, kurio senatis kliudytų pareikšti Komisijai kompetentingą sprendimą“. Šiuo metu procedūrinis reglamentas ir jo 7 straipsnio 6 punktas yra taikomas visiškai.
1. Valstybės pagalba
(58)
Remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 punktu, bet kokia pagalba, suteikta valstybės arba per valstybinius fondus, kuri iškraipo arba dėl kurios gresia konkurencijos iškraipymas, prieštarauja bendrosios rinkos principams, nes tai neigiamai veikia prekybą tarp šalių, kai reikia pasirinkti tam tikras įmones ar produktus.
a) SODIGA dalyvavimas Siderúrgica Añon akciniame kapitale
(59)
Dėl SODIGA dalyvavimo Siderúrgica Añon akciniame kapitale (žr. 27 ir 29 konstatuojamąsias dalis) Komisija pažymi, kad visų pirma SODIGA - Galicijos vyriausybės kontroliuojama įmonė. Komisija taip pat nurodo, kad Galicijos vyriausybė ją laiko IGAPE programos dalimi, kuri užsiima pagalbos teikimu įmonėms (16). Taigi Komisija mano, kad SODIGA akcijos yra priskiriamos valstybei.
(60)
Tam, kad Komisija nustatytų, ar gavėjas patyrė naudą, buvo pritaikytas ekonominėje rinkoje naudojamas investuotojo principas. Šis principas Komisijos taikytas ne kartą, panaudotas bei išvystytas Teisme net keliose bylose (17). Principo esmė yra ta, kad, kai valstybinės institucijos investuoja į kokią nors įmonę tokiomis pačiomis sąlygomis ir tais pačiais terminais, kaip ir privatus investuotojas normalioje ekonominėje rinkoje, minėta investicija nėra laikoma valstybės pagalba.
(61)
Vadinasi, kai atitinkamoje transakcijoje dalyvauja privatus ir valstybinis investuotojas, nėra valstybės pagalbos, jei abu investuoja tomis pačiomis sąlygomis.
(62)
Bet tai nesusiję su SODIGA dalyvavimu Siderúrgica Añon akciniame kapitale. Priežastys yra šios:
(63)
Pirmiausia SODIGA sumokėjo savo dalį nedelsdama, kai vyko pirmasis kapitalo didinimas, o kiti privatūs partneriai sumokėjo daug vėliau, be to, SODIGA sumokėjo 90 EUR už akciją, tuo tarpu kiti privatūs partneriai sumokėjo tik 60 EUR už akciją.
(64)
Antra, pagrindiniai Siderúrgica Añon produkcijos gavėjai yra privatūs partneriai, kurie gali gauti naudos iš pačios produkcijos, o SODIGA tikisi iš Siderúrgica Añon išieškoti įnašą, kai ši pradės gauti pelną.
(65)
Komisija negali sutikti su tuo, kad SODIGA įmoka yra įprastinė įmoka praktikoje (žr. 43 konstatuojamąją dalį), nes įmonė dar net nebuvo pradėjusi gamybos ir todėl negalėjo parodyti gerų rezultatų, kurie pagrįstų įmokos prasmingumą. Be to, jei sutiktume su tokiu argumentu, jis turėtų būti taikomas visų investuotojų tuo metu padarytiems įnašams.
(66)
Tačiau Komisija pažymi, kad pagal akcijų supirkimo sutartį SODIGA užsitikrino 7,2 % pelną už akcijas, o privatūs akcininkai tokio pelno negavo (18).
(67)
Komisija pažymi, kad dalinės įmokos bus mokamos remiantis nustatytais metiniais terminais, ir kadangi SODIGA įmokos dalis yra minimali, ji negalės turėti jokios įtakos įmonės valdymui, o Sirúrgica Añon iš pradžių gamins ir tieks produktus tik savo akcininkams; todėl minėta paskolos dalis, pažvelgus iš ekonominės pusės, gali būti laikytina antraeile. Tačiau, atsižvelgiant į rizikingumą, ši investicija turėtų būti laikoma normaliu dalyvavimu akciniame kapitale, kadangi, nors subordinuotos paskolos vertinamos mažiau nei kiti skolos vertybiniai popieriai, jos yra svarbesnės už akcinį kapitalą.
(68)
Kyla klausimas, ar 7,2 % investicijos pelnas padengtų galimą riziką ir ar būtų priimtinas privačiam investuotojui, įnešančiam antraeilę paskolą. Komisija, vadovaudamasi 2002 m. gruodžio 11 d. savo sprendimu 2003/284/EB dėl Ispanijos valstybės pagalbos, skirtos Sniace S.A. (19), teigia, kad normali palūkanų norma, kuri padengtų galimą riziką, turėjo siekti 12,33 % pirmuoju mokėjimu ir 11,06 % antruoju. Šie procentai gauti sudėjus tarpbankinių susitarimų palūkanas, panaudotas Komisijos atskaitos palūkanų normoms rinkoje apskaičiuoti, ir 75 bazinius taškus, kurie pridedami prie Ispanijoje suteiktų paskolų (2001 m. balandžio 19 d. - 6,33 % ir 2002 m. kovo 1 d. - 5,06 %), ir pridedant 600 bazinių taškų. Šie 600 bazinių taškų pridedami dėl galimos rizikos įkuriant naują įmonę plieno sektoriuje, kuriam būdinga nuolatinė perprodukcija, kai nėra jokių garantijų, bei dėl to, kad ši paskola - kaip anksčiau buvo aiškinta - yra rizikingesnė nei kitos įprastinės paskolos (nemokumo atveju kreditoriai turėtų pirmenybę) (20). Toks svarstymas atitinka Komisijos komunikato dėl atskaitos palūkanų normų nustatymo ir keitimo (21) nurodymus, kad atskaitos palūkanų normos gali būti padidintos 400 bazinių taškų ar net daugiau, atsižvelgiant į tam tikrų situacijų rizikos laipsnį (pavyzdžiui, kai nepateikiamos paprastai bankų reikalaujamos garantijos).
(69)
Komisija mano, kad toks įnašas Siderúrgica Añon yra naudingas, nes finansuojamas per valstybinius išteklius.
(70)
Dviejų pagalbų palūkanos yra skirtingos, t. y. skirtumai tarp 12,33 % ir 7,2 % - arba 5,13 % pirmuoju įnašu, ir palūkanų skirtumai tarp 11,06 % ir 7,2 % - arba 3,86 % antruoju įnašu. Turint omenyje dalines Siderurgica Añon įmokas SODIGAI, jos atitinka faktinį ir metinį palūkanų apmokėjimą bei komisinį mokestį, tačiau tai sudarytų didelę skolą, jei jiems būtų pritaikytos anksčiau minėtos palūkanų normos, t. y. 12,33 % ir 11,06 % atitinkamai. Jei taikytumėme šiuos ką tik minėtus procentus, tai metinės palūkanos per pirmąjį mokėjimą sudarytų 222 317,3 EUR, o per antrąjį - 54 766,9 EUR. Skirtumai tarp adekvačių palūkanų ir tarp adekvataus mokėjimo abiem mokėjimo atvejais nurodyti šiose lentelėse (22):
Pirmasis mokėjimas - 1 803 060 EUR (2001 m.)
Metai
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
Laisvos pagalbos apmokėjimo programa
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
+ 1 803 060
= 2 025 377
Galiojanti pagalbos apmokėjimo programa
150 916
150 916
150 916
150 916
150 916
1 803 060
Metinė pagalba
71 401
71 401
71 401
71 401
71 401
222 317
Antrasis mokėjimas - 495 180 EUR (2002 m.)
Metai
2003 m.
2004 m.
2005 m.
2006 m.
2007 m.
Laisvos pagalbos apmokėjimo programa
54 766
54 766
54 766
54 766
54 766
+ 495 180
= 549 946
Galiojanti pagalbos apmokėjimo programa
41 868
41 868
41 868
41 868
495 180
Metinė pagalba
12 869
12 869
12 869
12 869
54 766
b) INESGA suteikta paskola
(71)
Dėl INESGA suteiktos paskolos (žr. 26 konstatuojamąją dalį) Komisija laikosi nuomonės, kad ši paskola buvo panaši į valstybės pagalbą, nes palūkanų norma, atrodo, yra pakankamai žema. Komisija taip pat pažymi, kad į fondus įmokėjo privatūs bankai, nedalyvaujantys paskoloje. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, Komisija teigia, kad palankesnės finansinės sąlygos atsirado įsijungus IGAPE (garantija, atskaitos palūkanų normos sumokėtos tiesiai į bankus) ir todėl, kad tai konsorciumo paskola. Todėl valstybės pagalbos čia neįžvelgta.
c) Garantija, apmokėta IGAPE
(72)
Dėl IGAPE sumokėtos garantijos (žr. 26 konstatuojamąją dalį) Komisijos praktika (23) rodo, jog individuali garantija, kad ji nebūtų laikoma valstybine garantija, privalo atitikti kelias sąlygas. Todėl Komisija pažymi, kad Siderúrgica Añon anksčiau nebuvo patyrusi jokių finansinių sunkumų, nurodytų Bendrijos direktyvose dėl įvairios valstybės pagalbos įmonėms, kurioms gresia žlugimas arba reorganizacija (24), ir jau anksčiau buvo gavusi paskolų be valstybės įsikišimo. Ji taip pat teigia, kad garantija yra specifinė įmoka, kurioje numatyta tiksli pinigų suma, šiuo atveju ji sudaro 30 % paskolos ir turi limituotą sumokėjimo terminą. Komisija suabejojo dėl garantijos sumos, ar mokama suma atitinka normalią panašios garantijos sumą (0,2 % garantuotos skolos metinių palūkanų, be formalizavimo komisinių), taip pat buvo atsižvelgta į dviejų iš visų dalyvaujančių bankų paskelbtų garantinių sumų sąrašą.
(73)
Komisija negali sutikti su dviem minėtais bankais, kurie teigia, kad suteikė „nuolaidą“ garantijai (žr. 48 konstatuojamąją dalį), nes nuolaida buvo prisiminta tik tada, kai prasidėjo ši procedūra. Be to, šie du bankai neatspindi tikrojo rinkos vaizdo.
(74)
Komisija taip pat nesutinka su nustatytomis specialiomis garantijos ypatybėmis (žr. 47 konstatuojamąją dalį), dėl kurių sumažintos garantijos sumos „normalioje“ rinkoje, dėl šių priežasčių: a) paprastai Ispanijoje garantijos apmokamos iš karto, nes naudos gavėjas turi sumokėti dar ir kitas garantijas. Šiuo atveju, be abejo, IGAPE aiškiai atsisakė teisės pareikalauti bet kokios kitos garantijos (nes turėjo Galicijos Vyriausybės sutikimą); b) tai, kad garantija padengia tik 30 % paskolos, nėra svarbu, nes laiduotojui svarbi bendra rizikuojama suma; c) tai, kad projektas yra remiamas mokių partnerių irgi nėra svarbu, nes jie neatsakys už Siderúrgica Añon skolas.
(75)
Susidarius tokioms aplinkybėms, Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju rinkoje panaši garantija turėtų būti mažiausiai tokia, kaip nurodė Ispanijos valdžios institucijos, t. y. 0,6 % per metus (žr. 47 konstatuojamąją dalį).
(76)
Komisija teigia, kad minima garantija suteikia naudos Siderúrgica Añon, kuri yra finansuojama iš valstybės išteklių.
(77)
Kalbant apie valstybės pagalbą minėtoje garantijoje, Pranešimo dėl garantijų 3.2. punkte nustatyta, kad individualios garantijos suma turi būti apskaičiuota tokiu pat būdu kaip ir lengvatinės paskolos suma, subsidijuojamos palūkanos atitinka skirtumą tarp rinkos siūlomo procento ir valstybės garantijos dėka gauto procento, išskaičiavus bet kokias įmokas. Norint nustatyti minėtos paskolos tipą rinkoje ir nesant kitų negarantuotų paskolų, skirtų investicijoms finansuoti, Komisija siūlo naudoti negarantuoto kredito palūkanų normas, suteiktas Galicijos banko Siderúrgica Añon įmonei (skolos suma 3 000 000 EUR, palūkanų norma 12 mėn. EURIBOR + 0,75 %, 0,15 % formalizavimo komisinių, paskola vieniems metams nuo 2002 m. kovo 20 d.) (25). Subsidijuojamos palūkanos INESGA paskolai sudaro 0,3 % (0,50 % skirtumas tarp INESGA paskolos palūkanų (3 mėn. EURIBOR + 0,25 %) ir kredito palūkanų (12 mėn. EURIBOR + 0,75 %), atėmus 0,2 %, užmokėtus už garantiją). Tai sudaro 28 848,6 EUR (0,3 % iš 9 616 193 EUR) per metus.
d) Kitos priemonės
(78)
IGAPE suteikta subsidija (žr. 24 konstatuojamąją dalį) ir beprocentė Mokslo ir technologijų ministerijos paskola (žr. 25 konstatuojamąją dalį), IGAPE subsidija su palūkanomis ir komisinis formalizavimo mokestis už kreditą, suteiktą per INESGA (žr. 26 konstatuojamąją dalį), suteikia naudą Siderúrgica Añon, finansuojamai iš valstybės išteklių.
(79)
Pagalbos priemonės, minėtos ankstesniame punkte, yra šios: IGAPE suteikta subsidija - 2 399 407 EUR, IGAPE suteiktos subsidijos INESGA paskolai - 0,25 % kasmet 9 616 193 EUR sumai (subsidijuojamos palūkanos), t. y. 24 040,5 EUR per metus - 0,5 % kasmet 9 616 193 EUR sumai (formalizavimo komisiniai), t. y. 48 081 EUR per metus; Mokslo ir technologijų ministerijos skirta beprocentė paskola: 5,7 % metinių palūkanų 1 803 036 EUR sumai, t. y. 102 773,5 EUR per metus.
e) Konkurencijos iškraipymas ir prekybinių mainų klastojimas
(80)
Dėl sektoriaus konkurencijos ir Bendrijos vidaus prekybos (žr. 20-23 konstatuojamąsias dalis) Komisija mano, kad minėta pagalba iškraipo arba gresia konkurencijos iškraipymu bei paveikia prekybinius mainus tarp Bendrijos narių.
(81)
Komisija daro išvadą, kad, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 1 punktu, IGAPE suteikta subsidija, Mokslo ir technologijų ministerijos beprocentė paskola, IGAPE suteikta procentinė paskola ir komisinis formalizavimo mokestis už paskolą, gautą per INESGA, SODIGA dalyvavimas akciniame Siderúrgica Añon kapitale ir IGAPE sumokėta garantija - visa tai sudaro valstybės pagalbą.
2. Atitikimas bendrajai rinkai
(82)
Pirmiausia Komisija negali sutikti su teiginiu, kad kai kurios pagalbos priemonės buvo suteiktos pagal jos patvirtintas schemas (Nr. 21/95 (26) ir Nr. 182/01 (27)). Komisija pabrėžia, kad Ispanijos valdžios institucijos įsipareigojo vadovautis taisyklėmis, taikytinomis plieno sektoriui. Komisija taip pat pažymi, kad Pagalbos plieno sektoriui kodekse nėra minėtų schemų ir kad prieš pradedant procesą ji privalėjo atskiru pranešimu apie būsimas bankines operacijas informuoti Komisiją. Kadangi išankstinio pranešimo nebuvo, suteikta pagalba Siderúrgica Añon neatitinka minėtų reikalavimų.
(83)
Dėl atitikties Komisijos sprendimo 44 punktui - dėl konkurencijos sąlygų po EAPB sutarties „kai sprendimas suteikti valstybės pagalbą priimamas po 2002 m. liepos 23 d. be išankstinio sutikimo, Komisija vadovausis Komisijos sprendimu dėl taikomų priemonių neteisėtai valstybės pagalbai įvertinti (28)“. Remiantis priešpaskutiniu sprendimo straipsniu pastebima, kad nepaisoma taisyklės - „veikti nepažeidžiant Tarybos ir Komisijos reglamentų interpretavimo dėl valstybės pagalbos suteikimo“.
(84)
Remiantis Reglamento (EB) Nr. 70/2001 9 (29) straipsnio 2 dalies antrąja pastraipa, „individuali pagalba, kuriai nepritaikoma jokia schema ir kuri skiriama iki datos, nustatytos minėtame reglamente ir neturinti Komisijos sutikimo bei neatitinkanti Sutarties 88 straipsnio 3 dalies reikalavimų, neprieštaraus bendrosios rinkos reikalavimams, jei vykdys 87 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus ir prieštaraus bendrosios rinkos principams jei vykdys šio reglamento reikalavimus, išskyrus reglamento 3 straipsnio 1 dalį“.
(85)
Komisija teigia, kad, remiantis įmonės verslo duomenimis, balansu ir darbo pajėgumu, Siderúrgica Añon ir su ja susijusios įmonės (žr. 15-17 konstatuojamąsias dalis) priklauso vidutinio dydžio įmonėms (remiantis MVĮ reglamento I priedu). Todėl reikia išanalizuoti, ar Siderúrgica Añon suteiktos pagalbos atitinka MVĮ reglamente išdėstytus reikalavimus.
(86)
Komisija pažymi, kad, remiantis MVĮ reglamento 6 straipsnio 1 dalimi, individualios pagalbos nėra atleistos nuo reikalavimo atskiru pranešimu informuoti Komisiją apie banko sandorius, kai pasiekiama viena iš dviejų slenkstinių sumų, minimų a ir b punktuose.
(87)
Tokiu būdu IGAPE skirta pagalba subsidijos forma, siekianti 2 399 407 EUR, negali būti atleista nuo minėto reikalavimo. Anot Ispanijos valdžios institucijų (žr. 24 konstatuojamąją dalį), pagalba siekė 8 % visos investicijos. Investicija siekia 29 992 588 EUR, tai didesnė pinigų suma nei 25 000 000, nurodyti reglamento 6 straipsnio 1 dalies a punkte. Be to, plieno pramonė turi būti laikoma tokiu sektoriumi, kuriam negali būti suteikta regioninė pagalba, kaip nurodyta Komisijos sprendimo 1 punkto 3 papunktyje dėl plieno įmonės gelbėjimo, restruktūrizavimo ar uždarymo pagalbos (30) ir kaip nurodyta Bendrijos daugeliui sektorių skirtos direktyvos 27 punkte dėl regioninės pagalbos dideliems investavimo projektams (31). Tokia pati situacija susiklostė tada, kai buvo suteikta pagalba plieno sektoriui remiantis Pagalbos plieno sektoriui kodeksu. Kadangi Siderúrgica Añon yra vidutinė įmonė, jai reikia taikyti 7,5 % slenkstį, kuris nurodytas 6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, taip pat 4 straipsnio 2 dalies b punkte. Remiantis 6 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu, bendra pagalbos suma negali viršyti 50 % nuo 7,5 %, t. y. 3,75 %. O 8 % yra daug daugiau nei nustatyta slenkstinė suma. Į IGAPE bendrą sumą įeina visa subsidijos suma (kuri siekia 8 %), o ne ta suma, kuri buvo pradžioje išmokėta iš valstybės lėšų (kuri siekia 0,95 %), kaip teigia Ispanijos valdžios institucijos (žr. 37 konstatuojamąją dalį), nes, įvertinant pagalbą, reikia apskaičiuoti įneštą bendrą subsidijos sumą, o ne valstybės apmokėtą sumą.
(88)
Be to, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos direktyvos paskutinis 27 punkto sakinys dėl regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams daugeliui pramonės sektorių nurodo, kad didelės individualios subsidijos, suteiktos plieno sektoriui, įeinančios į MVĮ reglamentą, prieštarauja bendrajai rinkai, o IGAPE subsidija negali būti atleista nuo MVĮ reglamento reikalavimų. Reikia pridėti ir tai, kad, jei pritaikytume Pagalbos plieno sektoriui kodeksą, kuris galiojo pagalbos suteikimo metu, išvada būtų identiška.
(89)
Kita pagalba, kuri yra laikoma pagalba investicijoms, taip pat negali likti MVĮ reglamento nuošalėje. Taigi IGAPE suteikta subsidija neatitinka Ispanijos valdžios institucijų paaiškinimų, nurodytų 86-88 konstatuojamose dalyse.
(90)
Kita vertus, norint pritaikyti regioninę valstybės pagalbą, reikia vadovautis pagalbos suteikimo metu vyraujančiais kriterijais, taip pat ir Komisijos sprendimais, kuriuose nurodomi neteisėtos pagalbos įvertinimo kriterijai. Remiantis Pagalbos plieno sektoriui kodeksu, tokios regioninės pagalbos negalėjo būti skirtos tą dieną, kai jos buvo skirtos. Minėtai pagalbai negalėjo būti pritaikyta jokia išimtis.
(91)
Komisija taip pat nesutinka su tuo, kad papildomos paskolos buvo paimtos norint apsaugoti aplinką, nes:
(92)
Remdamasi Pagalbos plieno sektoriui kodekso 3 straipsniu (32) dėl aplinkos apsaugos kriterijų, Komisija teigia, kad reikia vengti pagalbos suteikimo naujoms įmonėms ar naujiems įrenginiams įsigyti tada, kai įmonės prisidengia aplinkos apsaugos motyvais. Be to, taikytinos Bendrijos rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (33), įtrauktos į Pagalbos plieno sektoriui kodeksą, numato, kad pagalba atskirai aplinkos apsaugai neskiriama, ji skiriama bendrai investicijai, vadinasi, negalima prisidengti šiomis rekomendacijomis dėl aplinkos apsaugos (3.2.1 punktas).
(93)
Komisija pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijos suteikdamos pagalbą tikrai neatsižvelgė į aplinkos apsaugos veiksnius.
(94)
Taip pat Komisija teigia, kad, investavusi į vandens perdirbimo įrangą ir į kaitinimo krosnį, įmonė gaus naudos, nes tokiu būdu sumažės jos mokesčiai už vandenį ir energiją. Šio tipo įrangos įdiegimas yra natūralus dalykas pramonėje, ir tai nėra laikoma investavimu į aplinkos apsaugą. Komisija mano, kad pinigų reikėjo įrangos įdiegimui užbaigti, todėl rekomendacijos dėl aplinkos apsaugos čia netaikomos (34).
(95)
Taigi nei Ispanijos valdžios institucijos, nei naudos gavėjas nepateikė jokių pagrįstų duomenų dėl investicijų į aplinkos apsaugą. Todėl net nereikia kreiptis į nepriklausomą ekspertą ar į šalis nares, norint ištirti šį atvejį (žr. Pagalbos plieno sektoriui kodekso priedą). Taip pat jie neišdėstė jokių pranašumų dėl sumažintų gamybos išlaidų, ko reikalauja Pagalbos plieno sektoriui kodekso priedas (35), nenurodė, kaip jie apskaičiavo papildomas išlaidas.
(96)
Komisija mano, kad inžineriniai darbai nesuteiks jokios naudos aplinkos apsaugai, o poreikis sudaryti geresnes sąlygas darbuotojams nėra pagrįstas nei aplinkos apsaugos direktyvomis, nei Pagalbos plieno sektoriui kodeksu.
(97)
Komisija taip pat nežino, koks Pagalbos plieno sektoriui kodekso skyrius apibrėžia pagalbos reikalingumą. Akivaizdu, kad tai nėra tyrinėjimams, vystymui ar įmonės uždarymui ar kaip Graikijai skirta pagalba. Be to, Komisija teigia, kad tai nėra pagalba mokymui, nurodyta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 68/2001 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl pagalbos mokymui (36) nei pagalba užimtumui, minima 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2204/2002 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl valstybės pagalbos užimtumui didinti (37), (38). Bet kuriuo atveju Ispanijos valdžios institucijos nepaminėjo nė vieno iš minėtų pagalbų ar reglamentų.
(98)
Galiausiai Komisija teigia, kad jos pranešimas dėl valstybės pagalbos ir dėl rizikos kapitalo nebuvo taikomas plieno sektoriui pagalbos suteikimo dieną ir dabar jis netaikomas; tai numatoma sprendimo VIII.3. punkto 8 pastraipoje.
(99)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad jokia iš plieno sektoriui galimos pagalbos nėra taikoma šioje procedūroje, todėl visos Komisijos paminėtos priemonės gauti valstybės pagalbą prieštarauja bendrajai rinkai.
VI. IŠVADOS
(100)
Komisija turi pastebėti, kad Ispanija suteikė neteisėtą valstybės pagalbą, kuri prieštarauja bendrosios rinkos principams. Taigi minėtosios priemonės turi būti panaikintos.
(101)
Be to, vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalimi, tokiais atvejais, kada Komisija pripažįsta neteisėta valstybės pagalbą, valstybė narė privalo imtis visų priemonių susigrąžinti iš naudos gavėjo neteisėtą pagalbą. Į susigrąžinamos pagalbos sumą įskaičiuojamos palūkanos nuo pagalbos suteikimo datos iki susigrąžinimo datos,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Valstybės pagalba, kurią Ispanija suteikė Siderúrgica Añon SA, yra nesuderinama su bendrąja rinka.
2. 1 dalyje minimą pagalbą sudaro:
a)
Pagalbos dalis, susijusi su SODIGA dalyvavimu Siderurgica Añon akciniame kapitale, kuri atitinka:
i)
5,13 % metinę priemoką, taikomą pradiniam 1 803 060 EUR kapitalo įnašui, atėmus penkias kasmet grąžinamas 150 916 EUR sumas - už dalyvavimą 2001 metais, ir
ii)
3,86 % metinę priemoką, taikomą pradiniam 495 180 EUR kapitalo įnašui, atėmus keturias kasmet grąžinamas 41 868 EUR sumas - už dalyvavimą 2002 metais;
b)
2000 m. lapkričio 10 d. IGAPE suteikta 2 399 407 EUR subsidija;
c)
Palūkanų subsidijos 2001 m. balandžio 2 d. suteiktai 9 616 193 EUR sindikuotai paskolai su 30 % garantija, t. y. 0,3 % metinių palūkanų, ir IGAPE tiesiogiai subsidijuotos 0,25 % metinių palūkanų, kurios siekė 52 889,1 EUR per metus;
d)
IGAPE sumokėtas 48 081 EUR komisinis mokestis nuo 2001 m. balandžio 2 d. suteiktos 9 616 193 EUR paskolos;
e)
2000 m. gruodžio 29 d. Mokslo ir technologijų ministerijos skirta 1 803 036 EUR beprocentė paskola su 5,7 % metinių subsidijuojamų palūkanų.
2 straipsnis
1. Ispanija įpareigojama nebesuteikti naudos gavėjui naujos pagalbos 1 straipsnyje minėtomis priemonėmis.
Dėl leistų vykdyti, bet šio sprendimo priėmimo dieną dar neatliktų išmokų Ispanija gali pareikalauti grąžinti po šio sprendimo priėmimo dienos išmokėtą finansinę pagalbą arba nuo tos dienos 1 straipsnyje minėtoms pagalbos priemonėms taikomas sąlygas pritaikyti šiame sprendime Komisijos apibrėžtoms rinkos ekonomikos sąlygoms.
2. Ispanija imsis visų reikiamų priemonių 1 straipsnyje minėtai pagalbai išieškoti iš jos gavėjo.
3. Išieškojimas turi būti įvykdytas be jokio pavėlavimo ir pagal nacionalinės teisės procedūras, jei jos leidžia įgyvendinti šio sprendimo priemones nedelsiant ir veiksmingai. Į grąžinamą sumą įskaičiuojamos palūkanos, apskaičiuotos nuo pirmos gavėjui suteiktos pagalbos dienos iki šio pagalbos grąžinimo datos. Palūkanos apskaičiuojamos remiantis atskaitos norma, taikoma skaičiuojant subsidijos ekvivalentą regioninės pagalbos programose.
1 pastraipoje minėta palūkanų norma bus taikoma sudėties būdu visam šioje pastraipoje minėtam laikotarpiui.
3 straipsnis
Per du mėnesius, skaičiuojant nuo čia minimo sprendimo paskelbimo, Ispanija informuos Komisiją, užpildydama šio sprendimo priede pateiktą klausimyną, apie priemones, kurių ėmėsi sprendimui įgyvendinti.
4 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Ispanijos Karalystei.
Priimta Briuselyje, 2004 m. birželio 16 d.