KOMISIJOS SPRENDIMAS
2007 m. gegužės 10 d.
dėl valstybės pagalbos C 1/06 (ex NN 103/05), kurią Ispanija suteikė Chupa Chups
(Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1710)
(Tekstas autentiškas tik ispanų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2007/613/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtą straipsnį (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2005 m. balandžio 22 d. užregistruotu raštu Komisija gavo konkurento skundą dėl tariamos pagalbos Chupa Chups SA. Komisija paprašė informacijos 2005 m. birželio 10 d. ir 2005 m. rugsėjo 7 d. užregistruotais raštais, į kuriuos Ispanija atsakė 2005 m. rugpjūčio 11 d., 2005 m. spalio 26 d., 2005 m. lapkričio 18 d. ir 2005 m. gruodžio 12 d. užregistruotais raštais.
(2)
2006 m. sausio 25 d. Komisija nusprendė pradėti procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, kilus abejonėms dėl valdžios institucijų suteiktos pagalbos Chupa Chups suderinamumo su bendrąja rinka.
(3)
Ispanija pateikė pastabas 2006 m. kovo 2 d. raštu. Komisija paprašė Ispanijos valdžios institucijų informacijos 2006 m. balandžio 25 d., 2006 m. liepos 6 d. ir 2006 m. lapkričio 24 d. Minėtos valdžios institucijos atsakė 2006 m. gegužės 22 d., 2006 m. rugsėjo 5 d., 2006 m. rugsėjo 7 d., 2006 m. spalio 20 d., 2007 m. vasario 1 d., 2007 m. vasario 6 d. ir 2007 m. kovo 12 d. registruotais raštais.
(4)
Apie Komisijos sprendimą pradėti procedūrą buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiame leidinyje (2). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas apie pagalbą. Komisija gavo pastabų iš Chupa Chups, kurios buvo užregistruotos 2006 m. gegužės 30 d., ir iš Inmobiliaria Casa Batlló, kurios užregistruotos 2006 m. rugpjūčio 8 d. Šios pastabos 2006 m. rugsėjo 28 d. buvo išsiųstos Ispanijos valdžios institucijoms. Ispanija į pastabas neatsakė.
(5)
Iš trečiųjų šalių daugiau pastabų nebuvo gauta. Skundo pateikėjas pastabų nepateikė.
II. GAVĖJAS IR PAGALBOS PRIEMONĖS
(6)
Chupa Chups SA. yra 1940 m. Ispanijoje įkurtos pramonės grupės holdingo bendrovė. Jos pagrindinė veikla - saldumynų, ypač čiulpinukų, gamyba ir prekyba jais. Šiuo metu grupė turi keturis gamybos centrus, kurie yra Rusijoje, Meksikoje, Sant Esteve de Sesrovires (Barselonoje) ir Villamayor (Astūrijos autonominėje bendrijoje). 2006 m. birželio mėn. Chupa Chups, kuri anksčiau buvo šeimos bendrovių grupė, buvo parduota italų ir olandų saldainių bendrovei Perfetti Van Melle (3).
(7)
Nuo 2002 m. Chupa Chups grupė turėjo rimtų ekonominių problemų: 2002 m. patyrė 22 500 000 EUR, 2003 m. - 4 720 000 EUR, 2004 m. - 5 950 000 EUR nuostolių, be to, sumažėjo jos prekybos apimtis (4). Susiklosčius tokioms aplinkybėms, 2002 m. bendrovės direkcija, siekdama pagerinti bendrovės finansinę padėtį, pradėjo vykdyti restruktūrizavimo planą:
-
2002 m. liepos mėn. privačių bankų grupė suteikė Chupa Chups sindikuotą paskolą iki 75 mln. EUR. Sutartyje buvo numatyta, kad bendrovė vykdys tam tikrus įsipareigojimus ir pasieks tam tikrų finansinių rodiklių. Šią paskolą laidavo kelios grupei priklausančios bendrovės (5). 2005 m. bankai Chupa Chups pasiūlė atnaujinti finansavimą, bet galiausiai bendrovė nepriėmė pasiūlymo,
-
2003 m. kovo mėn. Chupa Chups savininkai į bendrovės kapitalą įnešė papildomus 8 mln. EUR,
-
pakeitus bendrovės struktūrą, kapitalą pavyko padidinti dar 6 790 000 EUR (6).
(8)
Vykstant šiam finansiniam restruktūrizavimui, 2003 m. rugsėjo 5 d. Katalonijos finansų institutas (ICF, Katalonijos regioninės vyriausybės akredituota institucija) suteikė Inmobiliaria Casa Batlló, S.L. (ICB), Chupa Chups filialui, 35 mln. EUR paskolą. Paskola buvo laiduojama užstatant ICB priklausantį nekilnojamąjį turtą (7), kurį nepriklausomas ekspertas įvertino 71 mln. EUR. Ši paskola (1 priemonė), kuri pagal subordinuotą paskolą (8) iškart iš ICB perėjo Chupa Chups, buvo skundo, dėl kurio Komisija pradėjo procedūrą, priežastis. Chupa Chups šias lėšas panaudojo daliai 2002 m. sindikuotos paskolos (20 mln. EUR) apmokėti ir kitiems grynųjų pinigų poreikiams patenkinti.
(9)
Vėliau per pirminį Komisijos tyrimą atskleista ir daugiau papildomų priemonių Chupa Chups naudai, pvz.:
-
1 580 000 EUR subsidija, kurią Ispanijos Žemės ūkio ir žvejybos ministerija suteikė kaip paramą investicijoms į bendrovės patalpas Barselonoje (1989-1994 m.) (2 priemonė),
-
4 330 000 EUR subsidija, kurią suteikė „kitos valdžios institucijos“ gamyklos Astūrijoje statybai (1994-1997 m.) (3 priemonė),
-
6 710 000 EUR subsidija, kurią suteikė „įvairios valdžios institucijos“ tai pačiai gamyklai Astūrijoje plėsti (1999-2003 m.) (4 priemonė),
-
2 800 000 EUR paskola be palūkanų, kurią 2004 m. suteikė Ispanijos Mokslo ir technologijos ministerija (5 priemonė),
-
nepatikslintos papildomos 1 540 000 EUR subsidijos (2004 m.) (6 priemonė),
-
iš bendros 3 ir 4 priemonių vertės, tai yra 11 150 000 EUR, 2004 m. pabaigoje Chupa Chups dar turėjo gauti 5 mln. EUR. 2005 m. privatus bankas Chupa Chups suteikė 4 480 000 EUR paskolą. Šią paskolą laidavo Astūrijos regioninė vyriausybė, kuriai Chupa Chups kaip garantiją pasiūlė 4 480 000 EUR dar negautų subsidijų ir 300 000 EUR banko indėlį (7 priemonė),
-
2004 m. vasario mėn. Ispanijos mokesčių agentūra leido Chupa Chups mokesčių skolą mokėti dalimis kaip PVM ir bendrovių mokestį kas tris mėnesius, o paskutinę įmoką sumokėti 2008 m. vasario 20 d. Šiam skolos atidėjimui garantuoti buvo vėl užstatytas Casa Batlló pastatas (8 priemonė).
III. PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(10)
2005 m. sausio 25 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą („sprendimas pradėti procedūrą“) Komisija pareiškė įtarimus, kad finansuojant ICF buvo remiama Chupa Chups (1 priemonė supra), nes:
-
suteikiant paskolą ICB nebuvo įtraukta jokių apribojimų, susijusių su sindikuota paskola, kurią Chupa Chups prieš metus buvo suteikę privatūs bankai,
-
ICF paskolos sąlygos tikriausiai buvo palankesnės grupei nei 2002 m. sindikuotos paskolos sąlygos, nes ICF gavus paskolą, buvo iš karto padengta dalis sindikuotos paskolos,
-
ICF paskolai taikyta palūkanų norma buvo labiau panaši į palūkanų normą, taikomą sunkumų nepatiriančioms įmonėms, nors tuo metu pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (9) Chupa Chups bendrovėje jau buvo prasidėjusi krizė,
-
Ispanijos valdžios institucijos nepaaiškino, kodėl joks privatus bankas nenorėjo suteikti finansavimo panašiomis sąlygomis kaip ICF ir kokios sąlygos buvo iškeltos 2002 m. liepos 30 d. sindikuotai paskolai.
(11)
Buvo nuspręsta pradėti oficialią procedūrą dėl pirmiau minėtų 2-8 priemonių, nes paprašiusi Ispanijos valdžios institucijų paaiškinti šių priemonių pobūdį ir jas pagrįsti, Komisija negavo jokio atsakymo.
IV. ISPANIJOS PASTABOS
(12)
Ispanija nesutiko su Komisijos pirminiu vertinimu, kuriame teigiama, kad ICF suteikta paskola buvo naudinga Chupa Chups grupei ir todėl tai buvo valstybės pagalba. Ispanijos valdžios institucijos savo atsakymą argumentavo taip:
-
2002 m. sindikuotos paskolos sutartis buvo pasirašyta tarp Chupa Chups ir privačių bankų grupės, o ICF paskola buvo suteikta vienam Chupa Chups filialui, tai yra ICB, kuris greitai visiškai atsiskyrė nuo grupės (10). Todėl šių dviejų operacijų kreditoriai ir paskolos gavėjai yra skirtingi,
-
garantijos taip pat buvo visiškai skirtingos. 2002 m. suteikiant Chupa Chups sindikuotą paskolą kaip garantija nebuvo užstatytas joks nekilnojamasis turtas. Bendrovė negalėjo pasiūlyti pirmo lygio hipotekos, nes nekilnojamasis turtas buvo ICB nuosavybė (11). Chupa Chups įsipareigojo grąžinti paskolą, pasižadėdama vykdyti įvairius įsipareigojimus ir pasiekti tam tikrų finansinių rodiklių,
-
Chupa Chups suteiktos sindikuotos paskolos palūkanos buvo susietos su minėtų įsipareigojimų vykdymu. Atsižvelgiant į bendrovės po 2004 m. pasiektus rezultatus, palūkanos susilygino ar net tapo mažesnės už tas, kurias ICF taikė ICB,
-
ICB nėra krizės ištikta įmonė. Tai sunkumų nepatirianti nekilnojamojo turto bendrovė, gaunanti pakankamai pajamų ir galinti vykdyti mokėjimo įsipareigojimus. Be to, ji pateikė užtektinai garantijų ICF paskolai gauti. Taigi, ši paskola buvo suteikta įprastomis hipotekos rinkos sąlygomis (kurioje palūkanų norma paprastai yra mažesnė nei taikoma kito tipo paskoloms (12) ir nereikėjo numatyti jokios rizikos priemokos ar apribojimų, numatytų Chupa Chups suteiktai sindikuotai paskolai. Tą pačią paskolą buvo galima gauti iš bet kurio privataus banko tokiomis pačiomis sąlygomis,
-
apibendrinant daroma išvada, kad pagrindinei paskolai tarp ICF ir ICB taikomas investuotojo rinkos ekonomikoje principas, o subordinuota paskola tarp ICB ir Chupa Chups yra finansinė operacija tarp dviejų privačių šalių (todėl jai netaikoma valstybės pagalbos kontrolė).
(13)
Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 2 priemonė buvo suteikta 1989-1994 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju ir 2005 m. gegužės mėn. atsiuntė prašymą pateikti informacijos.
(14)
Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 3 priemonę galima išskaidyti taip:
-
3 600 000 EUR pagalba suteikta prieš 1995 m.;
-
730 000 EUR pagalba, kuri yra 13 % intensyvumo pagalba, 1997 m. kovo 14 d. suteikta Astūrijos regioninės vyriausybės pagal vasario 15 d. dekretą 7/96, kuriame numatytos įvairios pagalbos programos mažoms ir vidutinėms įmonėms (13) (toliau - dekretas 7/96). Ispanijos valdžios institucijų nuomone, ši pagalba turėtų būti laikoma Astūrijos pagalbos MVĮ schemos N 448/94 išplėtimu (ši schema taikoma tik toms didelėms įmonėms, kurios prisideda prie regioninės plėtros) (14). Ši priemonė buvo regioninės pagalbos, kurią Ispanija 1994 m. suteikė pagal Komisijos patvirtintą gruodžio 27 d. įstatymą 50/85 dėl regioninių paskatinimų, siekiant ištaisyti tarpteritorinį ekonominį disbalansą (LIR) (15), priedas.
(15)
Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 4 priemonę galima išskaidyti taip:
Metai
Pagalbą suteikusi valdžios institucija
Nacionalinis teisinis pagrindas
Subsidijos
(milijonais eurų)
Pagalbos intensyvumas
2000
Ūkio ir finansų ministerija
LIR (Įstatymas dėl ekonominių paskatinimų regionuose)
2,55
13 %
1999
Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija
Įsakymas 6.3.1998 („Minería 1“) (16)
1,98
14 %
2003
Pramonės, turizmo ir prekybos ministerija
Įsakymas 17.12.2001 („Minería 2“) (17)
0,8
12 %
2000
Astūrijos regioninė vyriausybė
Dekretas 41/2000 (18)
0,69
13 %
2002
Astūrijos regioninė vyriausybė
Dekretas 41/2000
0,69
9 %
(16)
Kaip teigiama Ispanijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje, 5 priemonė buvo suteikta pagal galiojančią pagalbos schemą „Centriniai veiksmai pramonės plėtrai - CDTI - Technologinė plėtra“ (19).
(17)
Pagal Ispanijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 6 priemonė yra Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) suteikta 1 590 000 EUR grąžinamoji išmoka eksportui į trečiąsias šalis.
(18)
Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad Astūrijos regioninė vyriausybė laidavo Chupa Chups paskolą norėdama, kad bendrovė anksčiau gautų dar neišmokėtas subsidijas, į kurias turėjo teisę. Šios subsidijos buvo suteiktos Astūrijoje esančios gamyklos plėtrai, kurią bendrovė jau buvo atlikusi, kai gavo šią paskolą. Kaip garantiją už laidavimą Chupa Chups Astūrijos regioninei vyriausybei pažadėjo teises į 4 480 000 EUR subsidiją.
(19)
Taigi Astūrijos regioninės vyriausybės laidavimą garantavo Chupa Chups įsipareigojimai įvairioms valdžios institucijoms.
(20)
Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad Chupa Chups buvo leista mokėti skolą dalimis kaip PVM ir bendrovių mokestį pagal Ispanijos mokesčių įstatymus (20), kuriuose numatyti leistinumo kriterijai (reglamentuojama bendrovės finansinė padėtis bei tai, kokias garantijas ji turi pateikti) ir palūkanų norma už pavėluotus mokėjimus (palūkanų norma, kuri buvo pritaikyta bendrovei). Todėl teigiama, kad finansų institucijų leidimas nebuvo savavališkas.
V. SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(21)
Chupa Chups pateiktose pastabose buvo kartojami Ispanijos valdžios institucijų išdėstyti argumentai kalbant apie tai, kad ICF paskolos suteikimas nebuvo valstybės pagalba. Taip pat buvo pateikta išsamių duomenų - tokių pačių, kokius savo pastabose pateikė Ispanija - apie kitas priemones, išvardytas sprendime pradėti procedūrą. Chupa Chups paaiškino, kad 6 priemonę sudarė ne tik EŽŪOGF grąžinamoji išmoka, bet ir Užsienio prekybos instituto (ICEX) 100 000 EUR subsidija, suteikta 2003 m., įgyvendinant programą pagal 2000 m. gegužės 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1159/2000 (21) dėl informavimo ir viešumo priemonių, kurias valstybės narės turi įgyvendinti, dėl paramos iš struktūrinių fondų.
(22)
Nekilnojamojo turto bendrovė Inmobiliaria Casa Batlló pateikė metines 2001-2004 m. ataskaitas ir to paties laikotarpio su ja susijusios bendrovės Casa Batlló, S.L. metines ataskaitas.
VI. PARAMOS ĮVERTINIMAS
1. Valstybės pagalba
(23)
Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
1.1. 1 priemonė: ICF paskola (2003 m.)
(24)
Kalbant apie ICF paskolą, reikia nustatyti, ar tai buvo pagalba, kurios bendrovė Chupa Chups nebūtų galėjusi gauti rinkos sąlygomis. Kitaip tariant, Komisija turi įvertinti, ar valdžios institucija pasielgė taip, kaip panašiomis sąlygomis rinkos ekonomikoje būtų pasielgęs hipotetinis investuotojas.
(25)
Kaip jau minėta IV dalyje, Komisijai priėmus sprendimą pradėti oficialią procedūrą, Ispanija pateikė pastabas, kuriomis informavo, kad 2002 m. sindikuota paskola ir ICF paskola negali būti lyginamos, nes paskolos gavėjai ir garantijos šiais dviem atvejais buvo skirtingi, ICB nebuvo ištikusi krizė ir ši bendrovė pateikė pakankamą garantiją ICF paskolai gauti.
(26)
Iš Ispanijos pateiktos informacijos ir argumentų Komisija nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, jog atliekant pagrindinę paskolos teikimo operaciją tarp ICF ir ICB buvo laikomasi investuotojo rinkos ekonomikoje principo, ir kad subordinuota paskola tarp ICB ir Chupa Chups yra finansinė operacija tarp dviejų privačių šalių.
(27)
Todėl Komisija priėjo išvadą, kad 1 priemonė nėra valstybės pagalba.
1.2. 2-5 priemonės
(28)
2-5 priemonės buvo valdžios institucijų subsidijos, suteiktos tiesiogiai Chupa Chups, tai yra valstybės lėšų asignavimas, kuris suteikė pranašumo privačiai bendrovei. Kalbant apie 5 priemonę, Ispanija iš valstybės lėšų suteikė bendrovei paskolą be palūkanų. Ši priemonė suteikė Chupa Chups pranašumo prieš konkurentus ir iškreipė konkurenciją, kadangi sustiprėjo bendrovės finansinė padėtis ir padidėjo jos investicinės galimybės. Chupa Chups veikia saldainių rinkoje - sektoriuje, kuriame vyksta prekyba tarp valstybių narių, be to, yra tarptautinėje rinkoje veikianti bendrovė, todėl šios priemonės daro įtaką ir valstybių narių tarpusavio prekybai.
(29)
Todėl Komisija padarė išvadą, kad 2-5 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Ispanijos valdžios institucijos neprieštarauja šiai tyrimo išvadai.
1.3. 6 priemonė: nepatikslintos papildomos 1 540 000 EUR subsidijos
(30)
Remiantis informacija, gauta iš Ispanijos ir Chupa Chups, galima daryti išvadą, kad 6 priemonę sudaro šie elementai:
-
1 590 000 EUR EŽŪOGF suteikta grąžinamoji išmoka eksportui į trečiąsias šalis (22). Komisija pastebėjo, kad remiantis Teisingumo Teismo jurisprudencija (žr. 1982 m. spalio 13 d. sprendimo byloje 213-215/81 NorddeutschesVieh und Fleischkontor 22 dalį), pagal Bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) EŽŪOGF suteiktos lėšos eksportui nėra valstybės pagalba (23). Todėl šioje priemonėje nėra valstybės pagalbos elementų,
-
pagal Chupa Chups pastabas, gautas 2006 m. gegužės 30 d., dalis 6 priemonės buvo 100 000 EUR subsidija, kurią ICEX suteikė 2003 m. pagal programą Ispanijos prekių ženklų planas. Ši subsidija buvo skirta veiklai, susijusiai su Chupa Chups prekės ženklo populiarinimu Pietų Korėjoje. Šią programą 2003 m. vykdė ICEX ir, kai teigia Chupa Chups, Ispanijos valdžios institucijos tuometine nuomone, subsidija bendrovei buvo suteikta laikantis Reglamento (EB) Nr. 1159/2000 nuostatų. Ispanija neatmetė Chupa Chups teiginio, kad ši subsidija sudarė dalį „nepatikslintos papildomos 1 540 000 EUR subsidijos“, nurodytos sprendimo pradėti oficialią procedūrą 5 punkte. Ispanija nepateikė jokių paaiškinimų apie subsidijos pobūdį. Nors kalbama apie nedidelę sumą, nepaisant Komisijos atliktų tyrimų, Ispanija nepareiškė, kad ši subsidija būtų buvusi suteikta pagal tuo metu galiojusias de minimis pagalbų sąlygas (24).
(31)
Todėl Komisija nusprendė, kad 6 priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Jos dydis - 100 000 EUR.
1.4. 7 priemonė: Astūrijos regioninės vyriausybės laidavimas (2005 m.)
(32)
Susipažinusi su Ispanijos pateikta IV skyriuje aptarta informacija Komisija mano, kad Astūrijos regioninės vyriausybės laidavimas buvo garantuotas teise į įvairius Chupa Chups kreditinius įsipareigojimus valdžios institucijoms. Komisija mano, kad Chupa Chups formaliai turėjo teisę gauti šias subsidijas tuo metu, kai buvo suteikta paskola, ir, kaip parodė toliau pateikiamas atliktas tyrimas (žr. 4 priemonės vertinimą), visos šios subsidijos, išskyrus 800 000 EUR, buvo leistina pagalba.
(33)
Apsvarsčiusi minėtą informaciją, Komisija padarė išvadą, kad Astūrijos regioninės vyriausybės dalyvavimas operacijoje nesudarė jokios rimtos rizikos ir nebuvo valstybės pagalba.
1.5. 8 priemonė: Mokesčių agentūros skolos atidėjimas
(34)
Ispanijos valdžios institucijos, atsakydamos į sprendimą pradėti oficialią procedūrą, paaiškino, kad:
-
Ispanijos valdžios institucijos privalo vykdyti Bendrajame mokesčių įstatyme 58/2003 ir papildomuose įstatymuose numatytas procedūras. Tai administracinio pobūdžio procedūros, ir tik kai kuriais įstatymuose nustatytais išskirtiniais atvejais valdžios institucija turi pradėti teismines procedūras,
-
mokėjimo atidėjimo ar išskaidymo nuostatos numatytos įstatymo 58/2003 65 straipsnyje,
-
bet kuris mokesčių mokėtojas turi teisę prašyti atidėti mokėjimus,
-
norint, kad mokėjimas būtų atidėtas, reikia pateikti garantiją, padengiančią atidėtą mokėjimo sumą, mokėti palūkanas už atidėjimą ir 25 % mokestį nuo bendros sumos. Šiuo atveju Chupa Chups pateikė hipoteką už 15 240 000 EUR. Tokia suma buvo atitinka šiuos apskaičiavimus,
-
Chupa Chups nepasinaudojo jokiu realiu mokėjimų atidėjimu, o tik galimybe mokėti dalimis. Nuo atidėtų mokėjimų reikėjo kiekvieną laikotarpį mokėti palūkanas pagal Ispanijos biudžeto įstatymuose numatytą palūkanų normą. Ši palūkanų norma buvo panaši į rinkoje kito pobūdžio paskoloms taikomą palūkanų normą,
-
Chupa Chups paprašė atidėti savo mokesčių skolų mokėjimą prieš pasibaigiant savanoriško mokėjimo laikotarpiui, todėl pagal įstatymo 58/2003 65 straipsnį nebuvo galima pradėti vykdymo procedūros,
-
mokėjimų atidėjimo sutartyje buvo numatyta, kad bet koks Chupa Chups kreditas Mokesčių inspekcijai bus skiriamas atidėtoms skoloms nurašyti. Vykdydama eksporto veiklą, Chupa Chups dažnai turi PVM kreditų, todėl sudaryto amortizacijos kalendoriaus vykdymas labai paspartėjo.
(35)
Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus, Komisija mano, kad Ispanija pateikė pakankamai įrodymų, kad Chupa Chups skola buvo išskaidyta į PVM ir bendrovių mokestį, taikant Ispanijos mokesčių įstatymus, o mokesčių institucijos nepadarė jokio neleistino veiksmo suteikdamos bendrovei šią galimybę, reikalaudamos garantijos ar taikydamos palūkanų normą.
(36)
Atsižvelgdama į išdėstytą informaciją, Komisija nusprendė, kad 8 priemonė yra bendro pobūdžio ir nėra valstybės pagalba.
2. 2-6 priemonių suderinamumas
2.1. 2 priemonė: 1 580 000 EUR subsidija, kurią Ispanijos Žemės ūkio ir žvejybos ministerija suteikė kaip paramą investicijoms į bendrovės patalpas Barselonoje (1989-1994 m.)
(37)
Remiantis Ispanijos pateikta informacija, 2 priemonė buvo suteikta 1989-1994 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju ir 2005 m. gegužės mėn. atsiuntė prašymą pateikti informacijos.
(38)
Todėl Komisija nusprendė, kad 2 priemonei yra suėjęs senaties terminas, nustatytas 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje, kuriame numatytos EB sutarties (25) 93 straipsnio taikymo nuostatos, ir kad priemonė yra esama pagalba.
2.2. 3 priemonė: 4 330 000 EUR subsidija, kurią suteikė „kitos valdžios institucijos“ gamyklos Astūrijoje statybai (1994-1997 m.)
(39)
Komisija pastebėjo, kad pagal Ispanijos pateiktą informaciją 3 600 000 EUR subsidija buvo suteikta iki 1995 m., tai yra daugiau nei dešimt metų prieš tai, kai Komisija pirmą kartą susidomėjo šiuo atveju. Todėl šiai priemonei yra suėjęs senaties terminas, nustatytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje. Taigi priemonė yra esama pagalba.
(40)
Dėl 730 000 EUR pagalbos, kurią 1997 m. kovo 14 d. suteikė Astūrijos regioninė vyriausybė pagal dekretą 7/96, Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad ši pagalba turi būti laikoma Astūrijos regioninės vyriausybės pagalbos MVĮ schemos N 448/94 (schema taikoma tik didelėms įmonėms, kurios prisideda prie regioninės plėtros) išplėtimu, ir kad ši priemonė buvo regioninės pagalbos, kurią Ispanija suteikė 1994 m. pagal įstatymą 50/85 (LIR), priedas. Komisija pastebėjo, kad schemos N 448/94 taikymo laikotarpis baigėsi 1996 m. pabaigoje ir nebuvo pratęstas. Nepaisant to, Komisija mano, kad papildomą Astūrijos regioninės vyriausybės pagalbą galima vertinti ad hoc pagal dekretą 7/96 ir Komisijos sprendime N 463/94 (26) Ispanijai nustatytas maksimalias regioninės pagalbos ribas. Tuo remiantis, ši pagalba gali būti laikoma suderinama, kadangi i) tai yra regioninė pagalba, nes ji buvo teikiama investicijoms į nekilnojamąjį turtą, kuris atitiko LIR nuostatas, ii) bendras pagalbos intensyvumas neviršijo 50 % ribos, tuo metu taikytos Astūrijos regione.
2.3. 4 priemonė: 6 710 000 EUR subsidija, kurią suteikė „įvairios valdžios institucijos“ tai pačiai gamyklai Astūrijoje plėsti (1999-2003 m.)
(41)
Komisija patvirtino LIR schemą 1987 m. rugsėjo 1 d. sprendimu. Todėl Chupa Chups suteikta 2 550 000 EUR subsidija pagal šią regioninės pagalbos schemą yra suderinama pagalba.
(42)
Dėl 1 980 000 EUR subsidijos, kurią Chupa Chups gavo 1999 m. pagal programą „Minería 1“, Komisija pastebi, kad tai nėra patvirtinta pagalbos schema. Tačiau, ištyrusi šį individualų atvejį, Komisija nusprendė, kad ši subsidija yra regioninė pagalba, suderinama su 1998 m. Komisijos regioninės pagalbos gairėmis (1998 m. RPG) (27). Ispanija patikslino, kad pagalba buvo suteikta tik pirminėms investicijoms, padengtos išlaidos buvo įtrauktos į 1998 m. RPG, pagalbos intensyvumas neviršijo tuo metu Astūrijos regionui nustatytų ribų, buvo laikomasi pagalbos kaupimo nuostatų, bent 25 % investicijų savo lėšomis padengė paramos gavėjas ir buvo toliau investuojama dar penkerius metus nuo pagalbos suteikimo.
(43)
Dėl 800 000 EUR regioninės pagalbos, suteiktos 2003 m. pagal programą „Mineria 2“, Komisija pastebi, kad „Mineria 2“ yra patvirtinta pagalbos schema (28). Tačiau rašte, kuriuo Komisija patvirtino šią pagalbos schemą, nurodyta, kad ji negali būti taikoma krizės ištiktoms bendrovėms. Komisija pažymi, kad patyrusi didelių nuostolių 2002 m. (29) ir dėl jų pasekmių 2003 m. (30), Chupa Chups pagalbos teikimo metu turėjo būti laikoma krizės ištikta bendrove (31). Todėl Chupa Chups neatitiko šios pagalbos gavimo kriterijų. Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad ši pagalba dar nėra išmokėta.
(44)
Dėl subsidijų, suteiktų pagal dekretą 41/2000, Komisija pastebi, kad šis dekretas buvo patvirtintas 2000 m. gegužės 30 d. sprendimu, o 2000 m. ir 2002 m. (kai buvo suteiktos subsidijos) Chupa Chups dar atitiko regioninės pagalbos gavimo kriterijus, be to, buvo laikomasi Astūrijos regioninės pagalbos ribų. Todėl šios subsidijos yra suderinama regioninė pagalba.
(45)
Apibendrindama Komisija mano, kad 4, 5 910 000 EUR subsidija yra suderinama regioninė pagalba, o 800 000 EUR - nesuderinama pagalba, kuri Ispanijos valdžios institucijų dar nėra išmokėta paramos gavėjui.
2.4. 5 priemonė: 2 800 000 EUR paskola be palūkanų, kurią 2004 m. suteikė Ispanijos Mokslo ir technologijos ministerija
(46)
Ispanijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad 5 priemonė buvo suteikta pagal galiojančią pagalbos teikimo tvarką „Centriniai veiksmai pramonės plėtrai - CDTI - Technologinė plėtra“. Todėl tai yra suderinama valstybės pagalba.
2.5. 6 priemonė: 100 000 EUR ICEX subsidija pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1159/2000
(47)
Komisija pastebi, kad Reglamente (EB) Nr. 1159/2000 numatytos informavimo ir viešumo priemonės, kurias valstybės narės turi įgyvendinti dėl paramos iš struktūrinių fondų. Šis reglamentas nėra teisinis pagrindas teikti pagalbą. Nors Komisija pateikė prašymą, Ispanija niekaip nepateisino šios subsidijos suderinamumo, t. y. nepateikė jokių įrodymų, kad valstybės pagalba pagal ICEX programą Ispanijos prekių ženklų planas yra esama pagalbos schema.
(48)
Kadangi trūko kita įrodančios informacijos, Komisija nusprendė, kad šiai subsidijai negali būti taikoma nė viena Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatyta išimtis, todėl ši pagalba turi būti laikoma nesuderinama.
VII. IŠVADA
(49)
Komisija padarė šias išvadas:
a)
1, 7 ir 8 priemonės ir 6 priemonės 1 590 000 EUR finansavimas nėra valstybės pagalba;
b)
2, 3 ir 5 priemonės ir 5 910 000 EUR iš 4 priemonės gali būti laikomi suderinamais su bendrąja rinka,
c)
4 priemonės 800 000 EUR finansavimas ir 100 000 EUR iš 6 priemonės yra valstybės pagalba, kuri negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka ir jai negali būti taikoma jokia EB sutarties išimtis. Ispanijos valdžios institucijos paaiškino, kad 4 priemonės 800 000 EUR dar nebuvo išmokėti, todėl turi būti sugrąžinta tik 100 000 EUR iš 6 priemonės,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. 100 000 EUR valstybės pagalba, kurią Ispanija neteisėtai suteikė Chupa Chups, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su bendrąja rinka.
2. 800 000 EUR valstybės pagalba, kurią Ispanija yra nusprendusi suteikti Chupa Chups, yra nesuderinama su bendrąja rinka. Todėl ši pagalba negalės būti suteikta.
3. Kita valstybės pagalba, kurią Ispanijos vyriausybė suteikė Chupa Chups, tai yra 1 580 000 EUR subsidija investicijoms į patalpas Barselonoje, 4 330 000 EUR subsidija patalpoms Astūrijoje statyti, 5 910 000 EUR subsidija toms pačioms patalpoms Astūrijoje plėsti ir 2 800 000 EUR paskola be palūkanų, yra suderinama su bendrąja rinka.
6 640 000 EUR iš šių subsidijų (730 000 EUR patalpoms Astūrijoje statyti ir 5 910 000 EUR šioms patalpoms plėsti) bei 2 800 000 EUR paskola be palūkanų yra suderinamos su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, o 5 180 000 EUR (1 580 000 EUR subsidija investicijoms į patalpas Barselonoje ir 3 600 000 EUR subsidija patalpoms Astūrijoje statyti) laikomos esama pagalba, nes yra suėjęs senaties terminas.
4. Kitos šiame sprendime minėtos priemonės Chupa Chups naudai, pvz., 35 000 000 EUR ICF paskola, 1 590 000 EUR EŽŪOGF grąžinamoji išmoka eksportui, Astūrijos regioninės vyriausybės 4 480 000 EUR vertės laidavimas gaunant komercinę paskolą ir Mokesčių agentūros suteikti mokesčių atidėjimai, nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
2 straipsnis
1. Ispanija susigrąžina iš paramos gavėjo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą pagalbą.
2. Grąžinamai pagalbai taikoma palūkanų norma nuo tos dienos, kai ji buvo išmokėta pagalbos gavėjui, iki pagalbos grąžinimo dienos.
3. Palūkanos apskaičiuojamos pagal bazinę palūkanų normą, numatytą Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (32) V dalyje.
4. Ispanija panaikina visus dar neatliktus 1 straipsnio 1 dalyje minėtos pagalbos mokėjimus nuo šio sprendimo priėmimo dienos.
3 straipsnis
1. 1 straipsnio 1 dalyje minėta pagalba sugrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.
2. Šį sprendimą Ispanija įvykdo per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai jai buvo pranešta apie sprendimą.
4 straipsnis
1. Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Ispanija Komisijai pateikia šią informaciją:
a)
nurodo bendrą iš pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas);
b)
išsamų jau pritaikytų ir numatytų taikyti šio sprendimo įgyvendinimo priemonių aprašą;
c)
dokumentus, įrodančius, kad iš pagalbos gavėjo buvo pareikalauta sugrąžinti pagalbą.
2. Ispanija informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, skirtų šiam sprendimui įgyvendinti, vykdymą, kol bus visiškai sugrąžinta 1 straipsnio 1 skyriuje minėta pagalba. Komisijai paprašius nedelsdama pateikia informaciją apie pritaikytas ir numatytas taikyti šio sprendimo įgyvendinimo priemones. Taip pat pateikia išsamią informaciją apie iš paramos gavėjo susigrąžintas pagalbos sumas ir palūkanas.
5 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.
Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 10 d.