KOMISIJOS SPRENDIMAS
2007 m. vasario 21 d.
dėl valstybės pagalbos Nr. C 36/2004 (ex N 220/2004) - Portugalija - Pagalba tiesioginėms užsienio investicijoms, teikiama CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A.
(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 474)
(Autentiškas tik tekstas portugalų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2007/414/EB)
EUROPOS BENRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgusi į šias pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2004 m. gegužės 5 d. raštu (užregistruota 2004 m. gegužės 19 d.) Portugalija pranešė Komisijai apie ketinimą teikti pagalbą CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A. (toliau - CORDEX), siekdama padėti finansuoti šios bendrovės užsienio investicijas Brazilijoje. Komisijos prašymu 2004 m. rugpjūčio 31 d. (užregistruota 2004 m. rugsėjo 6 d.) ir 2004 m. rugsėjo 13 d. (užregistruota 2004 m. rugsėjo 16 d.) raštuose Portugalija pateikė papildomos informacijos.
(2)
2004 m. lapkričio 19 d. raštu Komisija informavo Portugaliją apie sprendimą pradėti EB steigimo sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos.
(3)
2005 m. sausio 7 d. raštu (užregistruota 2005 m. sausio 11 d.) Portugalijos valdžios institucijos pateikė pastabas pagal minėtą procedūrą.
(4)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paprašė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas.
(5)
Komisija gavo suinteresuotų šalių pastabas ir persiuntė jas Portugalijos valdžios institucijoms, taip suteikdama joms galimybę pateikti pastabas; šios pastabos buvo gautos 2005 m. gegužės 20 d. raštu (užregistruota 2005 m. gegužės 25 d.).
(6)
2005 m. rugsėjo 26 d. raštu Komisija paprašė Portugalijos pateikti papildomos informacijos. Portugalija atsakė 2005 m. lapkričio 9 d. raštu (užregistruota 2005 m. lapkričio 10 d.). Portugalijos valdžios institucijos 2005 m. gruodžio 22 d. rašte (užregistruota 2005 m. gruodžio 23 d.) pateikė galutinę papildomą informaciją.
II. IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠAS
(7)
Bendrovė CORDEX yra lynų gamintoja, įsikūrusi Ovaro regione, kuriam taikomas Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktas. 1969 m. įsteigtos bendrovės veiklos sritis - sintetinio pluošto (polipropileno, polietileno) lynų, špagatų ir pakavimo virvių žemės ūkio mašinoms bei kitų sizalio gaminių gamyba. Pranešimo apie pagalbą metu bendrovėje CORDEX dirbo 259 darbuotojus. Tais pačiais metais (2004 m.) jos apyvarta siekė apie 25 mln. eurų. CORDEX priklauso dar dvi bendrovės, esančios tame pačiame regione: FLEX 2000, įkurta 2001 m., ir CORDENET, įkurta 2003 m. Iš viso trijose bendrovėse dirba 415 darbuotojų (3).
(8)
Vykdant projektą Brazilijoje turi būti įkurta nauja bendrovė Cordebras Lda. Joje numatoma gaminti vien tik pakavimo virves, naudojamas daugiausia žemės ūkyje. Investuodama CORDEX tikisi padidinti sizalio produktų gamybos apimtį ir pasinaudoti mažesnėmis žaliavų kainomis, darbo sąnaudomis bei pakankama žaliavų ir darbo jėgos pasiūla Brazilijoje. Brazilija laikoma didžiausia šios žaliavos (sizalio pluošto) gamintoja pasaulyje, o darbo sąnaudos joje sudaro apytiksliai 1/3 darbo sąnaudų Portugalijoje.
(9)
Šiuo projektu CORDEX taip pat siekia įgyti naujų rinkų, ypač JAV, Kanadoje ir Mercosur šalyse. Be to, dalis Brazilijoje pagaminto sizalio bus importuojama į Portugaliją kaip galutinis produktas arba kaip pusgaminis (4). Šiuo atveju prieš parduodant rinkoje, gaminys dar bus specialiai apdorojamas naudojant alyvą ir vyniojamas bei pakuojamas.
(10)
Reikalavimus atitinkančios šių investicijų išlaidos sudaro 2 678 630 eurų. Ši suma atitinka įsteigtos naujos bendrovės Cordebrás Lda. nominalų kapitalą. Projektas baigtas įgyvendinti 2002 m.; šiuo metu vykdoma veikla.
(11)
Portugalijos valdžios institucijoms CORDEX pateikė paraišką gauti pagalbą pagal Portugalijoje taikomą pagalbos schemą, kurios tikslas - skatinti tarptautinę Portugalijos bendrovių veiklą (5). Pagal šią schemą apie pagalbą didelėms bendrovėms turi būti pranešama Komisijai. Nors bendrovė CORDEX paprašė pagalbos 2000 m., dar prieš pradėdama projektą, Portugalija dėl vidaus delsimo atvejų Komisijai apie pagalbą pranešė tik 2004 m. sausio mėn.
(12)
Priemonė, apie kurią pranešta, yra 401 795 eurų dydžio mokesčių paskata. Ji sudaro 15 % reikalavimus atitinkančių investicijų išlaidų sumos.
III. PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ BUVO PRADĖTA PROCEDŪRA
(13)
Sprendime pradėti procedūrą dėl šio atvejo Komisija nurodė, kad priemonę vertins, atsižvelgdama į išimtį, numatytą Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, kad nustatytų, ar pagalba skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti ir netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.
(14)
Komisija taip pat atsižvelgė į šiuos kriterijus, taikytus ankstesnėse bylose dėl pagalbos, teikiamos didelėms bendrovėms, vykdančioms tiesioginių užsienio investicijų projektus (6): ar pagalboje nėra užslėptų pagalbos eksportui elementų; poveikį užimtumui kilmės ir priimančioje šalyse; veiklos perkėlimo pavojų; priemonės poveikį regionui, kuriame įsikūręs pagalbos gavėjas; pagalbos būtinumą, įskaitant numatomą pagalbos intensyvumą, atsižvelgiant į tarptautinį ES pramonės konkurencingumą ir (arba) riziką, susijusią su investiciniais projektais tam tikrose trečiosiose šalyse.
(15)
Komisija priėjo prie išvados, kad šiuo atžvilgiu pagalba buvo suteikta pradinių produktyvių investicijų srityje ir pagalboje nėra užslėptų pagalbos eksportui elementų. Dėl pagalbos taip pat nebūtų perkeliamos darbo vietos iš Portugalijos į Braziliją, nes bendrovė CORDEX ketino išsaugoti Portugalijoje tokį patį užimtumo lygį. Naujoje gamykloje Brazilijoje sumontuota nauja gamybos įranga ir samdoma vietinė darbo jėga papildomai sumažino veiklos perkėlimo pavojų.
(16)
Komisija taip pat atsižvelgė į Portugalijos valdžios institucijų teiginį, kad tai buvo pirmoji CORDEX patirtis plėtojant tarptautinę veiklą, kad ši bendrovė nebuvo susipažinusi su Brazilijos rinkos ypatumais ir kad investavimas nežinomose rinkose gali būti susijęs su tam tikra rizika. Galima aiškiai numanyti, kad projektui nepasisekus tai turėtų nemažą finansinį poveikį bendrovei, atsižvelgiant į tai, kad investicijų išlaidos sudarė apie 12 % jos apyvartos. Be to, bendrovė pateikė paraišką gauti pagalbą prieš pradėdama darbus pagal projektą, todėl buvo galima įžvelgti tam tikrus požymius, kad priemonė atitiko „skatinamojo poveikio“ sąlygą, reikalaujamą pagal Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (7).
(17)
Tačiau Komisija abejoja dėl galimo pagalbos poveikio bendram šios ES pramonės šakos konkurencingumui. Komisija pažymėjo, kad dalis Brazilijoje gaminamų produktų tikriausiai būtų konkurencingi ES rinkoje ir kad ji neturėjo informacijos nei apie santykinį pagalbos gavėjo arba rinkos dydį, nei apie priemonės poveikį regionui, kuriame įsikūrusi bendrovė CORDEX. Todėl šiuo metu Komisija negali prieiti prie išvados, kad pagalba atitinka išimtį, numatytą Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte.
(18)
Prancūzijos bendrovė BIHR pareiškė, kad CORDEX Brazilijoje investavo vėliau už kitus Portugalijos gamintojus, ir kad šios bendrovės kartu su kitomis konkuruojančiomis Brazilijos ir Amerikos bendrovėmis kėlė grėsmę BIHR sizalio gamybai Europoje. BIHR taip pat išreiškė susirūpinimą, kad pagalba sustiprintų CORDEX padėtį sintetinių pluoštų sektoriuje.
(19)
Panašų susirūpinimą išreiškė Sainte Germain - dar vienas gamintojas iš Prancūzijos. Jis pareiškė, kad gamina sintetinius gaminius Europoje ir kad perkėlė su sizaliu susijusią veiklą į Braziliją. Sainte Germain pareiškė, kad investuodamos Brazilijoje Portugalijos bendrovės įgijo pranašumą, nes vėliau jos galėjo importuoti gaminius į Europą, mokėdamos mažesnius muito mokesčius.
(20)
Dar viena bendrovė, panorusi likti neįvardyta, pateikė panašias pastabas dėl konkurencinio pranašumo, kurį dėl suteiktos pagalbos lynų gamybos sektoriuje įgytų bendrovė CORDEX.
(21)
Portugalija pažymėjo, kad investuodama Brazilijoje bendrovė CORDEX siekia išsaugoti platų veiklos diapazoną Portugalijoje ir drauge esamą užimtumo lygį. CORDEX ir toliau gamins sizalio gaminius Portugalijoje, naudodama iš Brazilijos importuotą žaliavą ir tuo pat metu iš Cordebras Lda. importuodama galutinius produktus arba pusgaminius, kuriuos perdirbs į didesnę pridėtinę vertę turinčius sizalio gaminius. Šiai veiklai taip pat priskiriamas importuotų pakavimo virvių žemės ūkio mašinoms pakavimas pagal klientų poreikius (pvz., pakuotės dydis ir žymėjimas), todėl ši veikla padės užtikrinti užimtumą pakavimo pramonės sektoriuje regione, kuriame įsikūrusi bendrovė CORDEX.
(22)
Įgyvendinusi investicijų projektą Brazilijoje, CORDEX įsteigė dvi naujas bendroves Ovaro regione (FLEX ir CORDENET, užsiimančias atitinkamai putplasčio gaminių ir tinklų gamyba). Tai sukėlė tam tikrų personalo pokyčių susijusiose bendrovėse ir nesmarkiai padidino bendrą trijų bendrovių užimtumą Ovaro regione - nuo 358 darbuotojų 2000 m. iki 415 darbuotojų 2005 m. Brazilijoje įsteigtoje naujoje bendrovėje Cordebras Lda. dirba apie 145 darbuotojai.
(23)
Portugalijos valdžios institucijų nuomone, CORDEX įvairinimo strategija, įskaitant investicijas Brazilijoje, yra naudinga išsaugant užimtumą regione (Ovar), kuriame nedarbo lygis daug aukštesnis už vidutinį nedarbo lygį šalyje. Ji taip pat padeda kurti darbo vietas Baía valstijoje (Brazilija), kurioje įsikūrusi bendrovė Cordebras Lda.
(24)
Kalbant apie suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, Portugalijos valdžios institucijos patvirtino, kad bendrovei CORDEX taikomos tokios pat sąlygos ir importo mokesčiai kaip ir kitiems ES gamintojams, importuojantiems sizalio gaminius iš Brazilijos, ir kad nedidelė pagalba, numatoma teikti CORDEX, negali turėti jokio didelio poveikio Bendrijos rinkai. Portugalijos valdžios institucijų nuomone, CORDEX investicijos Brazilijoje buvo būtinos, siekiant mažinti didėjančio eksporto iš šalių, turinčių mažesnių gamybos sąnaudų pranašumą (Afrikos šalys, Brazilija), poveikį (8).
(25)
Pagaliau Portugalija pareiškė, jog negalima kaltinti bendrovės, kuri investavo nenaudodama valstybės išteklių, o projektui finansuoti naudojo banko paskolas bei nuosavą kapitalą, tikėdamasi gauti valstybės pagalbą, kurios ji prašė pagal atitinkamą nacionalinę schemą (9).
IV. VERTINIMAS
(26)
Pagal EB steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
Sprendime pradėti procedūrą šioje byloje Komisija padarė išvadą, kad šiai pagalbos priemonei taikomos Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatos, remiantis šiomis priežastimis:
-
Pagal priemonę, apie kurią pranešta, teikiama parama naujos gamyklos kūrimui skatinant tarptautinį Portugalijos bendrovės veiklos pobūdį Brazilijoje, tam tikrai įmonei arba tam tikrų prekių gamybai sudaromos palankesnės sąlygos. Komisija mano, kad Europos Sąjungos įmonėms teikiama pagalba tiesioginių užsienio investicijų srityje prilyginama pagalbai įmonėms, eksportuojančioms beveik visą savo produkciją už Bendrijos ribų. Šiais atvejais atsižvelgiant į rinkų, kuriose Bendrijos įmonės vykdo veiklą, tarpusavio priklausomybę, negalima atmesti, kad pagalba iškreipia konkurenciją Bendrijoje (10).
-
Portugalija pareiškė, kad investicijomis taip pat siekiama remti Portugalijoje (bei investicijas gaunančioje šalyje) veikiančio pagalbos gavėjo veiklą, taip galbūt darant įtaką Bendrijos vidaus prekybai.
-
Pagalba skiriama iš valstybės išteklių.
-
Portugalija neužginčijo šių išvadų, todėl jos patvirtinamos.
(27)
Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba negalėjo būti suderinama su jokiomis galiojančiomis gairėmis arba taisyklėmis, nurodė, kad įvertins, ar pagalba gali būti suderinama su EB steigimo sutartimi, remiantis išimtimi, numatyta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, kuri leidžia teikti pagalbą, skirtą tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Todėl Komisija turi įvertinti, ar pagalba skatins sizalio gamybos plėtrą ir (arba) kitas ekonominės veiklos rūšis Europos Sąjungoje, netrikdydama valstybių narių tarpusavio prekybos.
(28)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija taip pat pažymėjo, kad atsižvelgs į ankstesnėse bylose, susijusiose su pagalba tiesioginių užsienio investicijų projektus vykdančioms didelėms bendrovėms, taikytus tam tikrus kriterijus (žr. 14 dalį), kuriais siekiama užtikrinti priemonės teikiamos naudos gerinant tarptautinį šios ES pramonės šakos konkurencingumą (pvz., ar pagalba būtina atsižvelgiant į riziką, susijusią su projektais trečiojoje šalyje) ir galimo neigiamo priemonės poveikio ES rinkai pusiausvyrą.
(29)
Šiuo atžvilgiu Komisija abejojo dėl priemonės poveikio bendrajai rinkai ir bendram šios ES pramonės šakos konkurencingumui; ji taip pat neturėjo informacijos apie pagalbos gavėjo svarbą ES konkuruojančių bendrovių atžvilgiu arba priemonės poveikį regionui, kuriame įsikūrusi CORDEX bendrovė (žr. 17 dalį).
(30)
Remiantis bendruoju principu, nustatytu valstybės pagalbos teikimą reglamentuojančiuose teisės aktuose, ir siekiant, kad pagalba būtų suderinama su bendrąja rinka, turi būti įrodoma, kad pagalba įgalina pagalbos gavėją vykdyti papildomą veiklą, kuri būtų neįmanoma, jeigu pagalba būtų nesuteikta. Kitaip pagalba tik iškreipia konkurenciją, nedarydama jokio teigiamo poveikio. Komisija pažymėjo, kad bendrovei pateikus paraišką gauti pagalbą prieš pradedant darbus pagal projektą, buvo galima įžvelgti tam tikrus požymius, kad priemonė atitiko „skatinamuosius kriterijus“, reikalaujamus pagal regioninės valstybės pagalbos teikimo taisykles (11). Tačiau tai nevisiškai parodo, ar pagalba buvo iš tiesų būtina, atsižvelgiant į tarptautinį ES pramonės konkurencingumą ir (arba) riziką, susijusią su investiciniais projektais tam tikrose trečiosiose šalyse.
(31)
2004 m. lapkričio 19 d. sprendime Komisija pabrėžė Portugalijos valdžios institucijų teiginį, kad CORDEX bendrovės investicijos Brazilijoje gali būti susijusios su didesne rizika nei investuojant Europos Sąjungoje dėl Brazilijos valiutos nenuspėjamumo, ypač todėl, kad tai buvo pirmoji CORDEX patirtis plėtojant tarptautinę veiklą ir kad ši bendrovė nebuvo susipažinusi su Brazilijos rinkos ypatumais (12).
(32)
Tačiau informacija, pateikta Komisijai pradėjus procedūrą, rodo, kad kiti su bendrove CORDEX konkuruojantys gamintojai investavo Brazilijoje (nepaisant akivaizdaus Brazilijos valiutos nenuspėjamumo). Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, Portugalijos bendrovė Quintas & Quintas S.A., konkuruojanti su CORDEX, įsteigė gamyklą Brazilijoje (Brascorda), neprašiusi pagalbos iš Portugalijos valdžios institucijų. Vadinasi, nėra jokių įrodymų apie bendro pobūdžio rinkos trūkumus, susijusius su šios rūšies projektais, kurie trukdytų bendrovei CORDEX arba jos konkurentams investuoti Brazilijoje, nesinaudojant valstybės pagalba.
(33)
Nors tai buvo pirmoji CORDEX patirtis plėtojant tarptautinę veiklą, Portugalijos valdžios institucijos negalėjo nurodyti konkrečių sunkumų, su kuriais susidūrė bendrovė CORDEX, vykdydama šį investicijų projektą. pvz., nepaisant to, kad bendrovės CORDEX apyvarta yra nedidelė (mažesnė už MVĮ nustatytą ribą), Portugalijos valdžios institucijos nenurodė jokių sunkumų, susijusių su CORDEX galimybe gauti komercinių bankų finansavimą; priešingai, bendrovė akivaizdžiai galėjo investuoti naudodama nuosavus išteklius ir komercines paskolas.
(34)
Todėl Komisija, atsižvelgdama į pateiktą informaciją, mano, jog Portugalijai nepavyko įrodyti, kad be pagalbos bendrovei CORDEX nebūtų pavykę įgyvendinti šių investicijų Brazilijoje ir kad pagalba buvo būtina, atsižvelgiant į riziką, susijusią su jos vykdomu projektu Brazilijoje. Komisija pažymi, kad pagalbos būtinumo trūkumą tikriausiai įrodo tai, jog visą šią veiklą CORDEX lig šiol vykdė negaudama valstybės pagalbos.
(35)
Remiantis turima informacija, bendrojoje rinkoje yra apie dvylika sizalio gamintojų iš ES. Penki Portugalijoje įsikūrę gamintojai gamina apie 81 % ES produkcijos (13). Visos šios bendrovės gamina ir sintetinius gaminius, ir sizalio lynus bei virves. Pagrindinė daugelio šių bendrovių veiklos sritis yra sintetinio pluošto gamyba. Tai pasakytina ir apie CORDEX (sizalis sudaro tik apie 20 % gamybos apimties). Žemės ūkio sektoriuje naudojami sizalis ir sintetiniai pluoštai pasižymi tam tikru tarpusavio pakeičiamumu.
(36)
Bendrovės CORDEX dalis ES sizalio produktų rinkoje 2003 m. sudarė apie 6,6 %. Tačiau, jeigu įskaičiuojama ir bendrovės Cordebras Lda. gaminių pardavimo apimtis, bendrovės CORDEX dalis ES sudaro 17,7 % (14). Šiuo atžvilgiu Portugalija pažymėjo, kad apie 47 % Cordebras Lda. eksportuojamų gaminių (apie 2 210 tonų 2003 m.) buvo skirti ES rinkai.
(37)
Komisija, atsižvelgdama į nemažą Codebras Lda. gaminamo sizalio dalį, kuri (tarpininkaujant CORDEX) importuojama į ES, padarė išvadą, kad pagalba tikriausiai turi nemažą poveikį konkurencijai ES rinkoje. Be to, pagalba tikriausiai sustiprins bendrą bendrovės CORDEX padėtį ES, taip pat galbūt darant poveikį kitoms rinkos dalims, kuriose veiklą vykdo CORDEX ir jos konkurentai. Šiuos teiginius patvirtina konkurentų pateiktos pastabos. Jose teigiama, kad pagalba labai iškreipė konkurenciją sizalio lynų ir virvių bei sintetinių pluoštų rinkoje.
(38)
Komisija, vertindama pagalbos suderinamumą, turi kruopščiai vertinti teigiamo ir neigiamo priemonės poveikio ES pusiausvyrą ir nustatyti, ar teigiamas jos poveikis Bendrijai atsveria neigiamą jos poveikį konkurencijai ir prekybai Bendrijos rinkoje. Komisija, remdamasi pateikta informacija, padarė išvadą, kad nėra įrodymų, jog bendrovei CORDEX teikiama pagalba investicijoms Brazilijoje įgyvendinti padėtų gerinti šios Europos pramonės šakos konkurencingumą. Pagalba tikriausiai sustiprintų pagalbos gavėjo padėtį, tačiau tai vyktų jo konkurentų, negaunančių valstybės pagalbos, sąskaita. Todėl nėra įrodymų, kad esama teigiamo pagalbos poveikio Bendrijai, kuris atsvertų neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai Bendrijos rinkoje.
(39)
Todėl Komisija daro išvadą, kad nėra faktų, įrodančių, jog CORDEX būtina pagalba šioms investicijoms Brazilijoje įgyvendinti. Kita vertus, pagalba tikriausiai turės nemažą trikdomą poveikį konkurencijai bendrojoje rinkoje. Todėl Komisija daro išvadą, kad numatoma valstybės pagalba bendrovei CORDEX tiesioginėms užsienio investicijoms Brazilijoje įgyvendinti neskatina tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtros pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, netrikdydama prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui, todėl yra nesuderinama su bendrąja rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
401 795 eurų dydžio mokesčių paskata, apie kurią buvo pranešta, Portugalijos taikoma CORDEX, Companhia Industrial Têxtil S.A., tiesioginėms užsienio investicijoms įgyvendinti yra nesuderinama su bendrąja rinka, nes ji neatitinka kriterijų, nurodytų EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Portugalijai.
Priimta Briuselyje, 2007 m. vasario 21 d.