KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1071/2007
2007 m. rugsėjo 18 d.
nustatantis importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), laikinąjį antidempingo muitą
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasitarusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2006 m. gruodžio 20 d. Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, pranešimu (toliau - pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+) inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas po to, kai 2006 m. lapkričio 20 d. trys Bendrijos gamintojai (toliau - skundo pateikėjai), kurių gamyba sudaro didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 30 %) visos Bendrijos kokso 80+ gamybos, pateikė skundą. Skunde pateikta pakankamai prima facie šiuo produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.
(3)
Nuo 2000 m. birželio mėn. iki 2004 m. nagrinėjamajam produktui jau buvo taikomos antidempingo priemonės. Priemonės buvo laikinai nustatytos Komisijos sprendimu Nr. 1238/2000/EAPB (3) ir galutinai Komisijos sprendimu Nr. 2730/2000/EAPB (4) (ankstesnės priemonės), tačiau laikinai pasikeitus rinkos sąlygoms 2004 m. kovo mėn. Komisijos sprendimu 2004/264/EB (5) priemonių taikymas buvo laikinai sustabdytas. Sustabdymas buvo pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2004 (6) iki 2005 m. gruodžio 15 d., kai priemonių taikymo laikas baigėsi.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundą pateikusiems ir kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, KLR atstovams, eksportuojantiems KLR gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams, prekybininkams ir naudotojams bei žinomoms su tyrimo inicijavimu susijusioms asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Vienas KLR eksportuotojas, Bendrijos gamintojai, naudotojai ir vienas importuotojas pareiškė savo nuomonę raštu. Buvo išklausytos visos šalys, kurios to prašė per skirtą laikotarpį ir nurodė svarbias konkrečias priežastis, dėl kurių jas reikėtų išklausyti.
(5)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį tyrime dalyvaujančių eksportuojančių gamintojų ir importuotojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atrankos metodus.
(6)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti informaciją, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą. Bendradarbiauti sutiko tik vienas eksportuojantis gamintojas. Todėl buvo nuspręsta, kad atranka nebūtina.
(7)
Kokso 80+ importuotojų atveju, kadangi norą bendradarbiauti išreiškė tik vienas importuotojas, buvo nuspręsta, kad atranka yra nereikalinga.
(8)
Siekdama, kad vienintelis KLR eksportuojantis gamintojas panorėjęs galėtų pateikti prašymą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) arba pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį dėl individualaus režimo (toliau - IR) taikymo, Komisija vienintelei bendradarbiaujančiai Kinijos bendrovei išsiuntė RER ir IR prašymo formas. Šis eksportuojantis gamintojas nei RER, nei IR neprašė.
(9)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas, penki Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas ir 36 naudotojai. Be to, keli naudotojai pateikė pastabas neatsakydami į klausimyno klausimus. Europos liejyklų asociacija (CAEF), kurios narėmis yra nacionalinės liejyklų asociacijos iš 17 valstybių narių, veikdama savo narių vardu, pateikė informaciją.
(10)
Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos bei Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
a)
Bendrijos gamintojai:
-
Industrial Química del Nalón, S.A., Ovjedas, Astūrija, Ispanija,
-
Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Ovjedas, Astūrija, Ispanija,
-
Italiana Coke SpA, Savona, Italija,
-
OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Čekijos Respublika,
-
Productos de Fundición, S.A., Barakaldas, Biskaja, Ispanija;
b)
Nesusijęs Bendrijos importuotojas
-
ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Esenas, Vokietija;
c)
Naudotojai Bendrijoje
-
Rockwool International A/S ir bendrovės padalinys Rockwool A/S, Denmark; abu esantys Hedehusene, Danijoje,
-
Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Štatalendorfas, Vokietija.
(11)
Kadangi nebuvo prašymų taikyti RER arba IR ir kadangi eksportuojančių KLR gamintojų normalioji vertė turėtų būti nustatoma remiantis pasirinktos panašios šalies duomenimis, tikrinamasis vizitas buvo surengtas šių bendrovių patalpose:
Panašios šalies (JAV) gamintojai
-
Tonawanda Coke Co., Niujorkas,
-
Erie Coke Co., Pensilvanija.
3. Tiriamasis laikotarpis
(12)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d. - 2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(13)
Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+,) (toliau - nagrinėjamasis produktas), paprastai deklaruojamas KN kodu ex 2704 00 19.
(14)
Koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), gaunamas iš bituminių akmens anglių, kurios yra organinės nuosėdinės uolienos, gaunamos iš žemės gelmių. Plieno pramonėje daugiausiai naudojamas koksas, kurio gabalėliai yra mažo ir vidutinio dydžio (koksas 80-; dar vadinamas „aukštakrosnių koksu“), o ketaus pramonėje ir izoliacinių medžiagų pramonėje lydkrosnėms naudojami dideli kokso gabalėliai (koksas 80+, vadinamas „liejyklų koksu“). Abiejų rūšių koksas yra priskiriamas tam pačiam KN kodui.
(15)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad visos nagrinėjamojo produkto rūšys, nepaisant anglies žaliavos savybių, gamybos metodų ir gabalėlių dydžių skirtumų, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir lydkrosnėse yra naudojamos kaip degimo procesui reikalingos medžiagos.
(16)
Todėl daroma išvada, kad nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės liejyklų koksas, tai yra lydkrosnėse naudojamos rūšies koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm. Taip pat daroma išvada, kad visas liejyklų koksas yra vienas produktas, kadangi jis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis yra ta pati.
2. Panašus produktas
(17)
Ištyrus nustatyta, kad Bendrijos pramonės pagamintas ir Bendrijoje parduodamas koksas 80+, KLR pagamintas ir eksportui Bendrijoje parduodamas koksas 80+ ir panašioje šalyje (JAV) pagamintas ir parduodamas koksas 80+ pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo naudojimo paskirtis yra ta pati. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Bendradarbiavimas
(18)
Kaip minėta 6 konstatuojamoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas. Šio eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui apimtis sudarė mažiau nei 30 % viso Kinijos kilmės kokso 80+ importo, parduoto Bendrijai per TL. Todėl daroma išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo labai žemas. KLR atstovams buvo pranešta, kad esant tokiam žemam bendradarbiavimo lygiui gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis.
2. Normalioji vertė
a) Panaši šalis
(19)
Pranešime apie inicijavimą tinkama panašia šalimi KLR normaliajai vertei nustatyti numatyta pasirinkti JAV ir suinteresuotosios šalys paragintos pateikti savo pastabas. Šiuo klausimu nei vienos šalis nepateikė pastabų ar prieštaravimų.
(20)
JAV kokso 80+ vidaus rinka yra pakankamai didelė ir atvira, joje yra penki vietos gamintojai (tiriamuoju laikotarpiu), o importo lygis yra pakankamai aukštas. Be to, nagrinėjamojo produkto gamybai naudojami panašūs procesai kaip ir KLR.
(21)
Taip pat buvo nagrinėjamas kitų šalių, kuriose, kaip manoma, galėjo būti gaminamas koksas 80+, tinkamumas. Remiantis vienintelio Australijos gamintojo pateikta informacija, Australijos (vienintelės šalies, kurioje gauta įrodymų apie nagrinėjamojo produkto gamybą) vidaus rinka yra labai ribota.
(22)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo nuspręsta, kad JAV, kaip tinkamos panašios šalies, pasirinkimas yra tinkamas Todėl Amerikos kokso gamintojų asociacija buvo pakviesta bendradarbiauti.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(23)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš dviejų bendradarbiaujančių JAV bendrovių.
(24)
Nustatydama normaliąją vertę, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia nagrinėjo, ar dviejų JAV bendradarbiaujančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams yra tipiškas, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją apimties. Atsižvelgiant į tai reikia pastebėti, kad nagrinėjamasis produktas yra vienos rūšies.
(25)
Komisija vėliau patikrino, ar galėtų būti laikoma, kad minėtas kiekvienos įmonės pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Nustatyta, kad daugiau nei 95 % parduoto kiekio vidaus rinkoje parduota pelningai.
(26)
Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kaina EXW sąlygomis, kurią nesusijusiems pirkėjams taikė du bendradarbiaujantys JAV gamintojai.
3. Eksporto kaina
(27)
Kadangi KLR mažai bendradarbiavo, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis geriausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Nuo 2006 m. sausio mėn. koksui 80+ nėra skirtas atskiras TARIC kodas. Todėl skaičiuojant kokso 80+ Kinijos eksporto kainas arba apimtį per TL negalima naudoti Eurostato duomenų. Tačiau išsamią informaciją apie per TL iš Kinijos importuoto kokso 80+ kiekius ir kainas buvo galima gauti iš importuojančių valstybių narių muitinių.
(28)
Kadangi tokia su nagrinėjamojo produkto importu per TL susijusi informacija buvo geriausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, ji buvo naudojama vertinat Kinijos eksporto apimtį ir kainą per TL. Tačiau įvertinant faktą, kad duomenis apie eksporto kainas pateikė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, į tai buvo atsižvelgta ir padaryta išvada, kad ši informacija atitinka iš pirmiau minėtų muitinių gautą informaciją. Pagal šiuos duomenis buvo nustatytas grynosios gamintojo eksporto kainos EXW sąlygomis svertinis vidurkis - 107,73 EUR už metrinę toną.
4. Palyginimas
(29)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų EXW sąlygomis pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į fizinių savybių, nuolaidų, transporto ir draudimo, pakavimo, kredito ir išlaidų po pardavimo skirtumus, kai nustatyta, kad jie yra tinkami ir paremti patikrintais įrodymais.
(30)
Vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo teigimu, per TL iš KLR importuoto nagrinėjamojo produkto kokybė skyrėsi nuo panašioje šalyje pagaminto panašaus produkto kokybės ir prašė papildomo tikrinimo prieš faktinį pardavimą.
(31)
Buvo palyginti nagrinėjamojo produkto ir panašioje šalyje pagaminto panašaus produkto cheminiai ir kokybiniai matmenų reikalavimai ir buvo nuspręsta atlikti rastų kokybinių skirtumų koregavimą. Atliekant tikrinimą Europoje koregavimų atlikti nereikėjo, nes tai atliekama nustačius CIF vertę, kuria remiamasi apskaičiuojant gamintojo eksporto kainą EXW sąlygomis.
5. Dempingo skirtumas
(32)
Dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas lyginant gamintojo normaliosios vertės EXW sąlygomis ir gamintojo eksporto kainos EXW sąlygomis svertinius vidurkius. Visos šalies mastu taikomo dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito procentine dalimi, yra 53,3 %.
D. ŽALA
1. Bendrosios pastabos
(33)
Kaip minėta 3 konstatuojamoje dalyje, 2000 m. importuojamam KLR kilmės koksui 80+ buvo nustatytos antidempingo priemonės. 2004 m. kovo mėn. šių priemonių taikymas buvo sustabdytas ir 2005 m. gruodžio mėn. priemonių taikymo laikas baigėsi. Todėl nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje importui iš nagrinėjamosios šalies buvo taikomos priemonės.
2. Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė
(34)
Bendrijoje panašų produktą gamina septyni gamintojai. Todėl laikoma, kad šių septynių Bendrijos gamintojų produkcija sudaro Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(35)
Penki iš minėtų septynių gamintojų per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareiškė norą bendradarbiauti tyrime ir jį atliekant tinkamai bendradarbiavo. Buvo nustatyta, kad šių penkių gamintojų gaminama produkcija sudaro didžiąją viso Bendrijoje gaminamo panašaus produkto dalį, šiuo atveju apie 75 %. Todėl šie penki bendradarbiaujantys gamintojai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro Bendrijos pramonę (toliau - Bendrijos pramonė). Kiti du Bendrijos gamintojai bus vadinami „kitais Bendrijos gamintojais“. Šie kiti du Bendrijos gamintojai skundui neprieštaravo.
3. Bendrijos vartojimas
(36)
Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos, skirtos Bendrijos rinkai, pardavimo apimtimi, iš Bendrijos gamintojų gauta informacija apie Europos Bendrijos pardavimo apimtį, kuri buvo patikrinta pagal Bendrijos pramonės gamintojų skaičiavimus ir naudotojų pateiktą informaciją, ir remiantis importo apimtimi. Kadangi 2006 m. koksui 80+ nebuvo skirtas atskiras TARIC kodas, Eurostato duomenų apie Kinijos importo apimtį nebuvo. Todėl per TL importo apimtis laikinai buvo nustatyta pagal išsamią EB muitinių informaciją, kaip minėta 27 konstatuojamoje dalyje. 2003 m. ir 2005 m. importo apimtis laikinai buvo nustatyta pagal Eurostato duomenis, kurie buvo patikrinti pagal rinkos duomenis, tyrimo metu gautus iš naudotojų ir importuotojų. 2004 m. Eurostato duomenys apie importo apimtį gerokai skiriasi nuo rinkos duomenų, tyrimo metu gautų iš gamintojų, importuotojų ir naudotojų. Iš tiesų pagal rinkos duomenis importas iš Kinijos 2004 m. buvo nedidelis, o pagal Eurostato duomenis 2004 m. pastebimas reikšmingas tokio importo padidėjimas. Todėl tikėtina, kad sustabdžius ankstesnių priemonių taikymą 2004 m. kovo mėn., importuotojai deklaravo dalį kokso 80- pagal TARIC kodą koksui 80+ ir todėl Eurostato duomenys netiksliai parodo importo apimtį 2004 m. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai ir importuotojai į Bendriją mažai bendradarbiavo, šiame tyrimo etape importo apimtis 2004 m. buvo nustatyta remiantis skunde nurodoma informacija, kuri atitinka tyrimo metu iš importuotojų ir naudotojų gautą informaciją. Prieš priimdama galutinį sprendimą Komisija tęs importo apimties tyrimą.
(37)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad Bendrijos vartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo ir nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijos rinka per TL buvo apie 25 % didesnė nei 2003 m.
2003
2004
2005
TL
Visas EB vartojimas (tūkstančiais tonų) (ribiniai dydžiai) (7)
1 100-1 500
1 300-1 700
1 350-1 750
1 400-1 800
Indeksas (2003 = 100)
100
119
122
125
4. Importas iš nagrinėjamosios šalies
a) Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis
(38)
Remiantis muitinių ir bendradarbiaujančių šalių pateikta informacija, nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamasis produktas į EB buvo importuojamas tik iš KLR. Todėl visas importas į EB nagrinėjamuoju laikotarpiu yra laikomos KLR kilmės.
(39)
Remiantis šiame etape turimais duomenimis, kaip minėta 36 konstatuojamoje dalyje, nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto Kinijos importo į Bendriją apimtis nuo 2003 m. (apie 311 tūkst. tonų) iki TL (daugiau nei 452 tūkst. tonų) padidėjo 45 %.
(40)
Importo iš nagrinėjamosios šalies užimama rinkos dalis padidėjo nuo 24 % 2003 m. iki 28 % TL, t. y. 4 procentiniais punktais. Lyginat su 2005 m., per TL importo iš nagrinėjamosios šalies užimama rinkos dalis padidėjo 3 procentiniais punktais.
2003
2004
2005
TL
Importo iš KLR apimtis (tonomis)
310 755
150 000
386 485
452 011
Indeksas (2003 = 100)
100
48
124
145
Importo iš KLR rinkos dalis
24 %
10 %
25 %
28 %
b) Kainos
(41)
Kadangi Eurostato duomenų apie nagrinėjamojo produkto Kinijos importą 2006 m. nėra (žr. pirmiau 36 konstatuojamą dalį) ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai ir importuotojai Bendrijoje labai mažai bendradarbiavo, KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina TL buvo laikinai nustatyta remiantis EB muitinių pateikta informacija, minėta 27 konstatuojamoje dalyje. 2003-2005 metams vidutinė importo kaina laikinai buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis, atitinkančiais tyrimo rezultatus. Pastebima, kad nors 2004 m. Eurostato duomenys apie importo apimtį atrodo nepatikimi (žr. pirmiau 36 konstatuojamą dalį), tačiau duomenys apie importo kainas 2004 m. atitinka tyrimo rezultatus ir kokso 80+ bei kokso 80- kainų tendencijų visu nagrinėjamuoju laikotarpiu palyginimus. Todėl nustatant importo kainas 2004 m. laikinai buvo naudojami Eurostato duomenys. Tačiau prieš padarydama galutines išvadas Komisija toliau tirs importo kainas.
(42)
Remiantis pirmiau minėtais duomenimis, vidutinė importuojamo KLR kilmės nagrinėjamojo produkto kaina nuo 2003 m. (122 EUR už toną) iki 2004 m. (275 EUR už toną) padidėjo daugiau nei du kartus, tačiau reikšmingai sumažėjo 2005 m. (224 EUR už toną) ir ši tendencija išliko per TL (156 EUR už toną). Skaičiuojant procentinėmis dalimis, kainos nuo 2004 m. iki TL sumažėjo 35 %, tačiau visu nagrinėjamuoju laikotarpiu (nuo 2003 m. iki TL) kainos padidėjo 27 %.
2003
2004
2005
TL
Vidutinė CIF importo iš KLR kaina Bendrijos pasienyje (EUR už toną)
122
275
224
156
Indeksas (2003 = 100)
100
225
184
127
c) Priverstinis kainų mažinimas
(43)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą, buvo išanalizuoti tiriamojo laikotarpio kainų duomenys. Atitinkamos Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo neto kainos nepriklausomiems pirkėjams, atėmus nuolaidas ir lengvatas. Tam tikrais atvejais šios kainos buvo pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio, t. y. buvo atskaitytos transportavimo Bendrijoje išlaidos. Nagrinėjamojo importo kainos, apskaičiuotos pagal turimus duomenis kaip minėta 41 konstatuojamoje dalyje, jei reikia, buvo koreguotos pagal CIF kainą Bendrijos pasienyje ir atitinkamai koreguojant importuotojų į Bendriją patirtas išlaidas po importo (tikrinimo ir muitinės procedūrų atlikimo išlaidas).
(44)
Atlikus palyginimą pastebėta, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Bendrijoje buvo parduotas tokiomis kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos 10,2 % (išreiškus Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentine dalimi).
5. Bendrijos pramonės padėtis
(45)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turėjusius įtakos Bendrijos pramonės padėčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu.
a) Gamyba
(46)
Bendrijos pramonės gamybos lygis nuo 824 000 tonų 2003 m. padidėjo ir 2004 m. pasiekė aukščiausią gamybos tašką (1 017 000 tonų); 2005 m. gamybos lygis sumažėjo ir vėl šiek tiek padidėjo per TL. Didelį Bendrijos pramonės lygio padidėjimą 2004 m. galima paaiškinti nedidele pasiūla rinkoje dėl mažo importo kiekio iš KLR bei kitų Bendrijos gamyklų, gaminančių koksą 80+, uždarymo. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba padidėjo 18 % ir per TL buvo maždaug 971 000 tonų.
2003
2004
2005
TL
Gamyba (tonomis)
823 728
1 016 682
953 522
971 137
Indeksas (2003 = 100)
100
123
116
118
b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimo dydžiai
(47)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai išliko pastovūs ir buvo apie 1,1 mln. tonų. 2003 m. pajėgumų naudojimas sudarė 75%. Pajėgumų naudojimas 2004 m. padidėjo iki 93 %, šiek tiek sumažėjo 2005 m. - iki 87 %, o TL vėl padidėjo iki 89 %. Reikia paminėti, kad ši pramonė išsiskiria tuo, kad jos gamybos pajėgumų naudojimo rodiklis yra gana pastovus, kadangi gamybos proceso negalima laikinai sustabdyti.
2003
2004
2005
TL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
1 092 472
1 092 472
1 092 472
1 092 472
Indeksas (2003 = 100)
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimas
75 %
93 %
87 %
89 %
Indeksas (2003 = 100)
100
123
116
118
c) Pardavimo kiekis
(48)
Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje apimtis gerokai padidėjo 2004 m. (40 %), tačiau sumažėjo 2005 m. (sumažėjo 12 procentinių punktų) bei per TL (sumažėjo dar 3 procentiniais punktais). Iš viso pardavimo apimtis padidėjo 25 % per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, t. y. tiek pat procentų, kiek padidėjo Bendrijos vartojimas.
2003
2004
2005
TL
EB parduotas kiekis (tonomis)
658 641
921 347
845 688
825 013
Indeksas (2003 = 100)
100
140
128
125
d) Rinkos dalis
(49)
Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko santykinai pastovi ir siekė apie 51 % tiek 2003 m., tiek ir per TL. Didžiausia užimama dalis buvo 2004 m., sumažėjus Kinijos importui. Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė galėjo pasinaudoti rinkos augimu, t. y. padidėjusiu vartojimu Bendrijoje, išlaikydama savo rinkos dalį. Tačiau, lyginant su 2005 m., per TL Bendrijos pramonė neteko apie 2,5 % savo rinkos dalies.
2003
2004
2005
TL
Bendrijos pramonės rinkos dalis
51,2 %
60,3 %
53,8 %
51,3 %
Indeksas (2003 = 100)
100
118
105
100
e) Augimas
(50)
Nuo 2003 m. iki TL, kai Bendrijos vartojimas padidėjo 25 procentiniais punktais, Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkoje apimtis padidėjo tokia pačia dalimi ir todėl jos užimama rinkos dalis išliko tokia pati. Tuo pačiu laikotarpiu importas dempingo kaina užėmė 4 procentiniais punktais didesnę rinkos dalį, atitinkančią maždaug 141 000 tonų pardavimo apimties Bendrijos rinkoje padidėjimą.
f) Pardavimo kainos Bendrijoje
(51)
Vidutinė Bendrijos pramonės parduodamo vieneto kaina nesusijusiems pirkėjams nuo 2003 m. (154 EUR už toną) iki 2005 m. (244 EUR už toną) gerokai padidėjo, o per TL pradėjo mažėti, tačiau išliko 29 % didesnė (199 EUR už toną) nei 2003 m.
2003
2004
2005
TL
Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona)
154
192
244
199
Indeksas (2003 = 100)
100
125
158
129
(52)
Atsižvelgiant į nagrinėjamojo importo priverstinio kainų mažinimo lygį, akivaizdu, kad šis importas turėjo įtakos Bendrijos pramonės pardavimo kainoms.
g) Atsargos
(53)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės prekių atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pabaigoje gerokai padidėjo. 2004 m. atsargos padidėjo 29 %, vėliau dar 41 procentiniu punktu 2005 m. ir 88 procentiniais punktais per TL. Tačiau atsargų kiekis, lyginant su metine gamybos apimtimi, yra sąlyginai nedidelis (apie 3,5 % 2003 m. ir 7,6 % per TL). Kadangi Bendrijos pramonės EB pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo, kaip aprašyta pirmiau pateiktoje 48 konstatuojamojoje dalyje, galutinių atsargų kiekio padidėjimą galima paaiškinti Bendrijos pramonės pardavimo eksportui apimties sumažėjimu nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip aprašyta toliau pateiktoje 70 konstatuojamojoje dalyje.
2003
2004
2005
TL
Galutinės atsargos (tonomis)
28 761
37 007
48 834
74 127
Indeksas (2003 = 100)
100
129
170
258
h) Investicijos
(54)
Bendrijos pramonės metinės investicijos, susijusios su panašaus produkto gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu, išliko tokios pačios apimties ir sudarė maždaug 9 mln. EUR per metus, išskyrus laikiną sumažėjimą 2004 m. Bendrijos pramonės investicijos buvo skirtos turimos įrangos išlaikymui ir atnaujinimui (iš dalies tam, kad atitiktų tam tikrus ES aplinkosaugos teisės aktų reikalavimus), o ne pajėgumų didinimui.
2003
2004
2005
TL
Grynosios investicijos (1 000 EUR)
8 951
8 139
9 059
9 070
Indeksas (2003 = 100)
100
91
101
101
i) Pelningumas, investicijų grąža, pinigų srautai ir pajėgumas padidinti kapitalą
(55)
Bendrijos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi gerokai padidėjo nuo 2003 m. (11 %) iki 2005 m. (18 %), bet TL padėtis labai pasikeitė, kai Bendrijos pramonė pradėjo patirti nuostolius ir pelningumas sumažėjo (-1 %). Bendrijos pramonės pelningumas labai sumažėjo dėl staigaus pardavimo kainų sumažėjimo tarp 2005 m. ir TL.
(56)
Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip pelningumas.
(57)
Dėl Bendrijos pramonės pinigų srautų - nustatyta panaši neigiama tendencija, dėl kurios Bendrijos pramonės finansinė padėtis TL ypatingai pablogėjo.
(58)
Bendrijos pramonė nepranešė susidurianti su konkrečiais sunkumais didinant kapitalą. Tačiau, dėl pramonės specifinio pobūdžio, t. y. kadangi gamybos procesas negali būti sustabdomas nesugriaunant krosnių, kai kurių krosnių naudojimo sustabdymui ir pakartotiniam naudojimo pradėjimui reikėtų didelių papildomų investicijų (Bendrijos pramonės skaičiavimais, šios investicijos būtų apie 2 mln. EUR kiekvienai krosniai). Bendrijos pramonės skaičiavimais, galimybės papildomai padidinti kapitalą tokioms investicijoms būtų ribotos, nebent investuotojai pasitikėtų kokso 80+ rinkos pelningumu. Dėl šių priežasčių Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai neišvengiamai yra gana pastovūs.
2003
2004
2005
TL
Pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo %)
11 %
17 %
18 %
-1 %
Indeksas (2003 = 100)
100
158
169
-8
ROI (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)
5 %
23 %
17 %
-9 %
Indeksas (2003 = 100)
100
460
340
- 180
Pinigų srautai (1 000 EUR)
17 641
13 633
34 600
4 669
Indeksas (2003 = 100)
100
77
196
26
j) Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(59)
Bendrijos pramonės užimtumo lygis nuo 2003 m. iki TL padidėjo 13 %. Lyginant su gamybos apimties padidėjimu, Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojant vieno darbuotojo metinį našumą (tonomis), išliko toks pats. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės metinės darbo sąnaudos tenkančios vienam darbuotojui padidėjo 9%.
2003
2004
2005
TL
Darbuotojų skaičius
680
754
734
767
Indeksas (2003 = 100)
100
111
108
113
Našumas (tonų/darbuotojui)
1 676
1 954
1 760
1 697
Indeksas (2003 = 100)
100
117
105
101
Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (1 000 EUR)
28
28
29
31
Indeksas (2003 = 100)
100
100
105
109
k) Dempingo skirtumo dydis
(60)
Atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
(61)
Kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, 2004 m. kovo mėn. ankstesnės antidempingo priemonės buvo laikinai sustabdytos, kadangi buvo nuspręsta, kad atsižvelgiant į laikiną rinkos sąlygų pokytį, dėl KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo patirta žala neturėtų atsinaujinti. Nagrinėjamojo produkto kainos ir kiekiai buvo tiriami 2002 m. spalio 1 d.-2003 m. rugsėjo 30 d. Laikinas sustabdymas buvo pratęstas iki 2005 m. gruodžio mėn., kai baigėsi priemonių taikymas. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, manoma, kad ankstesnis dempingas neturėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės padėčiai šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu.
6. Išvada dėl žalos
(62)
Nuo 2003 m. iki TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis padidėjo 45 %, o šio importo Bendrijos rinkos dalis padidėjo maždaug 4 procentiniais punktais. Išskyrus 2004 metus, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo dempingo kainos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Be to, per TL Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai gerokai sumažintos dėl importo iš nagrinėjamosios šalies kainų. Nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 10,2 %.
(63)
Daugumos žalos Bendrijos pramonei rodiklių raida iki 2005 m. buvo teigiama (nors jau 2005 m. buvo pastebėtas šioks toks sumažėjimas lyginant su išskirtine padėtimi 2004 m.), tačiau per TL rodikliai pablogėjo. Ypač tai galima pasakyti apie Bendrijos pramonės finansinius rodiklius, būtent pelningumo rodiklį. 2004-2005 m. pasiektas 17-18 % pelno dydis per TL labai sumažėjo ir Bendrijos pramonė šiuo laikotarpiu patyrė nuostolį. Investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų rodikliai pakito prastėjo. Šis didelis sumažėjimas buvo susijęs su staigiu pardavimo kainų sumažėjimu 2005 m. ir TL, kuomet vidutinės Bendrijos pramonės pagaminto produkto pardavimo kainos sumažėjo 19 % ir lėmė pelningumo sumažėjimą.
(64)
Daug kitų žalos rodiklių 2005 m. ir TL taip pat prastėjo, nors šis pokytis nebuvo toks didelis kaip pelningumo atveju. Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo maždaug 3 %, Bendrijos pramonė prarado 2,5 % rinkos dalies, o vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 19 %. Kita vertus, gamybos apimtis, gamybos pajėgumų naudojimo rodiklis ir užimtumo rodiklis 2005 m. iki TL šiek tiek padidėjo.
(65)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanga
(66)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė tokią rimtą žalą, jog ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(67)
2003 m. ir TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis padidėjo 45 %, o jo užimama Bendrijos rinkos dalis buvo didelė visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. ši dalis nuolatos sudarė 24 % rinkos arba daugiau. Per TL ši rinkos dalis sudarė 28 %. Šio importo vidutinė kaina 2003 m. ir TL iš viso padidėjo 46 %, tačiau apskritai kainos buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2004 m. Per TL dėl vidutinių importo iš KLR kainų Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,2 %. Bendrijos pramonė, siekdama įtvirtinti savo padėtį Bendrijos vidaus rinkoje bei dėl importo iš KLR nustatytų mažų rinkos kainų, per TL buvo priversta sumažinti savo pardavimo kainas 29 %. Nepaisant to, nuo 2005 m. iki TL ji prarado 2,5 % rinkos dalies.
(68)
Dėl šio importo iš KLR dempingo kainomis nesąžiningos kainodaros politikos buvo sumažintos Bendrijos pramonės kainos ir jos negalėjo padengti gerokai padidėjusių išlaidų žaliavoms. Tai atspindi ir staigus Bendrijos pramonės pelningumo nuosmukis per TL.
(69)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis kainomis iš KLR, dėl kurio TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis padidėjo, turėjo lemiamą įtaką pabloginant Bendrijos pramonės padėtį, kurią atsispindi pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sumažėjimas per TL bei rinkos dalies sumažėjimas.
3. Kitų veiksnių poveikis
a) Bendrijos pramonės eksportas
(70)
Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, Bendrijos pramonės kokso 80+ pardavimo eksportui kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 36 %. Tačiau per TL, kuomet, kaip paaiškinta pirmiau, Bendrijos pramonės pelningumas staigiai sumažėjo, pardavimo eksportui apimtis gerokai padidėjo. Be to, pardavimo eksportui lygis atsižvelgiant į Bendrijos pramonės visą pardavimą nėra labai svarbus ir sudaro tik 10 % viso pardavimo kiekio per TL. Todėl manoma, kad šis eksporto kiekio sumažėjimas neturėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai.
2003
2004
2005
TL
Pardavimo eksportui apimtis (tonomis)
140 511
103 409
56 453
90 402
Indeksas (2003 = 100)
100
74
40
64
b) Importas iš kitų trečiųjų šalių
(71)
Pagal geriausius turimus duomenis, minėtus 38 konstatuojamojoje dalyje, importo iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo. Todėl daroma išvada, kad importas iš trečiųjų šalių į Europos bendriją neturėjo įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai.
c) Konkurencija su kitais Bendrijos gamintojais
(72)
Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, kiti du Bendrijos gamintojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Tačiau šie du gamintojai pateikė Komisijai tam tikrą informaciją apie bendrą jų gamybos ir pardavimo apimtį, kuri buvo patikrinta su informacija gauta iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų. Apie kitų Bendrijos gamintojų pardavimo kainas informacijos negauta.
(73)
Pagal turimus duomenis apskaičiuota, kad kitų dviejų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtis Bendrijoje per TL buvo nuo 280 iki 380 tūkst. tonų (8). Atitinkama rinkos dalis buvo apie 20 %. Kaip nustatyta pirmiau, Bendrijos pramonės rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko gana stabili, o tuo pačiu metu Kinijos importo rinkos dalis padidėjo 4 procentiniais punktais. Todėl galima daryti logišką išvadą, kad per visą laikotarpį Kinijos importo apimtis padidėjo dėl kitų Bendrijos gamintojų dalies sumažėjimo. Tačiau 3 procentiniais punktais padidėjusi Kinijos importo užimama rinkos dalis per TL atitinka panašaus dydžio Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimą (2,5 procentinio punkto).
(74)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitokios informacijos, daroma išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai žalos Bendrijos pramonei nepadarė.
d) Žaliavų kainos
(75)
Kai kurios suinteresuotosios šalys pareiškė, kad Bendrijos pramonės patirta žala buvo susijusi su padidėjusiomis žaliavų kainomis. Atsižvelgiant į tai, buvo nustatyta, kad kokso 80+ gamybai naudojamos pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, sąnaudos sudaro apie 50 % visų kokso 80+ gamybos sąnaudų. Išskyrus vieną Bendrijos gamintoją, naudojantį vietinės kilmės koksines akmens anglis, Bendrijos pramonėje naudojamos JAV kilmės koksinės akmens anglys. Remiantis Bendrijos pramonės naudojamų koksinių akmens anglių kainų tyrimo duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos gerokai ir pastoviai didėjo, kaip tai parodyta toliau pateikiamoje lentelėje.
2003
2004
2005
TL
Vidutinės koksinių akmens anglių sąnaudos (EUR vienai pagamintai kokso 80+ tonai)
77
97
126
127
Indeksas (2003 = 100)
100
125
163
164
(76)
Atsižvelgiant į tai, pastebėta, kad žaliavų kainų padidėjimas 2003-2005 m. galėjo būti perkeltas Bendrijos pramonės pardavimo kainoms, kurios, kaip minėta 51 konstatuojamojoje dalyje, tuo pačiu laikotarpiu padidėjo ir sutapo su didesniu Bendrijos pramonės pelno dydžiu. Tačiau per TL, nepaisant žaliavų kainų padidėjimo tik 1 procentiniu punktu, lyginant su 2005 m., Bendrijos pramonės finansinė padėtis gerokai pablogėjo, nes jos pardavimo kainos labai sumažėjo.
(77)
Todėl manoma, kad žaliavų kainos neturėjo įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(78)
Taigi, remiantis pirmiau pateiktos analizės duomenimis, importas iš KLR lėmė didelį kainų sumažėjimą Bendrijos rinkoje per TL, kai dėl importo iš KLR Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos. Sumažėjus kainoms gerokai sumažėjo Bendrijos pramonės pardavimo kainos bei Bendrijos pramonės pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai. Be to, per TL padidėjus Kinijos importo apimtims 3 procentiniais punktais padidėjo užimamos rinkos dalis, kuri atitinkamai nulėmė Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimą panašia dalimi (2,5 procentinio punkto).
(79)
Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei, paaiškėjo, kad nė vienas iš jų negalėjo turėti reikšmingo neigiamo poveikio.
(80)
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktos analizės, tinkamai atskleidusios visų žinomų Bendrijos pramonės padėčiai įtaką dariusių veiksnių poveikį, kurį pavyko atskirti nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, rezultatus, daroma preliminari išvada, kad importas iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį.
F. BENDRIJOS INTERESAI
(81)
Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė galimą priemonių poveikį visoms susijusioms šalims ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos. Konfidencialumui užtikrinti vietoje tikrųjų duomenų, duomenys apie atskirus importuotojus arba naudotojus pateikiami ribiniais dydžiais.
1. Bendrijos pramonės interesai
(82)
Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonę sudaro penkios bendrovės, turinčios gamybinę įrangą Čekijos Respublikoje, Italijoje ir Ispanijoje, ir kurioje dirba 750 asmenų, tiesiogiai susijusių su panašaus produkto gamyba, pardavimu ir administravimu. Tikimasi, kad nustačius priemones kainos Bendrijos rinkoje nustos mažėti, Bendrijos pramonės pardavimo kainos pradės didėti ir dėl to pagerės Bendrijos pramonės finansinė padėtis.
(83)
Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebus nustatytos, tikėtina, kad neigiama Bendrijos pramonės finansinių rodiklių ir ypač jos pelningumo raidos tendencija tęsis. Tikėtina, kad tuomet Bendrijos pramonė vėl praras rinkos dalį, kadangi ji nebegalės taikyti rinkos kainų, nustatomų pagal importą iš KLR. Galiausiai dėl šių priežasčių Bendrijoje tikriausiai sumažės gamyba ir investicijos, bus nutraukta tam tikra gamyba ir dar labiau sumažės darbo vietų skaičius.
(84)
Taigi nustačius antidempingo priemones Bendrijos gamyba atsigautų nuo nustatyto žalingo dempingo poveikio.
2. Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai Bendrijoje
(85)
Kaip pirmiau nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, tik vienas importuotojas ir (arba) prekybininkas pateikė klausimyno atsakymus. Pagal 36 konstatuojamojoje dalyje minėtą informaciją, šios bendrovės importas per TL sudarė beveik visą nagrinėjamojo produkto Bendrijos importą.
(86)
Remiantis susijusio importuotojo pateikta informacija, buvo nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto importas iš KLR sudarė apie 20 % visos bendrovės apyvartos per TL. Importuotojas ir (arba) prekybininkas perka koksą 80+ ne tik iš KLR, bet ir iš kitų tiekėjų, įskaitant ir Bendrijos pramonę. Šio importuotojo gautas vidutinis pelno dydis prekiaujant koksu 80+ yra apie 5-10 %.
(87)
Bendradarbiaujantis importuotojas nepritaria priemonių nustatymui. Tačiau, atsižvelgiant į svarbų šio importuotojo vaidmenį importuojant nagrinėjamąjį produktą, jis galės perkelti daugumą (jeigu ne visas) dėl antidempingo priemonių atsiradusių papildomų išlaidų naudotojams. Šiuo atžvilgiu nustačius antidempingo muitus importui iš KLR, kaip paaiškinta 82 konstatuojamojoje dalyje, tikėtina, kad rinkos kainos padidės. Todėl tikėtina, kad importuotojai, perkantys produktą iš KLR, galės šias su muitais susijusias išlaidas perkelti galutiniam pirkėjui. Bet kokiu atveju, atsižvelgiant į sąlyginai ribotą šio produkto užimamą dalį bendroje importuotojo veikloje ir gaunamą pelno dydį atsižvelgiant į jo prekybą koksu 80+, tikimasi, kad laikinai nustatytas muitas neturės didelės įtakos šio ūkio subjekto finansinei padėčiai.
3. Naudotojų interesai
(88)
Kaip pirmiau nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, daug naudotojų ir jų asociacijų pateikė klausimyno atsakymus ir kitą informaciją. Bendrijos naudotojų pramonę sudaro du pagrindiniai sektoriai - akmens vatos gamintojai ir liejyklos.
a) Akmens vatos gamintojai
(89)
Naudotojų klausimynus pateikė bendrovės Rockwool International A/S (Rockwool), kuri yra pagrindinė akmens vatos gamintojų grupė Bendrijoje, padaliniai. Rockwool akmens anglies gamyboje naudoja koksą 80+ kaip medžiagą degimo procesui lydant akmenį. Akmens vata dažniausiai yra naudojama kaip izoliacinė medžiaga. Visos Rockwool grupės gautas pelno dydis per TL viršijo 10 %.
(90)
Nustatyta, kad Rockwool dalis sudarė apie 13 % viso Bendrijos kokso 80+ suvartojamo kiekio per TL ir apie 18 % viso Kinijos kokso 80+ importo apimties.
(91)
Bendrovė turi 15 gamyklų Bendrijoje, kuriose iš viso dirba apie 6 600 žmonių. Kinijos koksas 80+ naudojamas bendrovės gamyklose trijose ES valstybėse narėse, kuriose iš viso dirba 2 400 darbuotojų, o kitose gamyklose naudojamas Bendrijos koksas 80+. Per TL koksas 80+ sudarė 4-8 % visų Rockwool bendrovių, naudojusių Kinijos koksą 80+, gamybos išlaidų.
b) Liejyklos
(92)
Apskaičiuota, kad liejyklos suvartoja apie 80 % bendro kokso 80+ suvartojamo kiekio Bendrijoje. Liejyklų pramonėje koksas 80+ yra naudojamas kaip medžiaga degimo procesui lydant metalo laužą geležies liejinių gamybai, kurie yra naudojami gaminant dalis automobilių, inžinerijos, mašinų ir komunalinių paslaugų sektoriams.
(93)
Galimas bet kokių antidempingo priemonių poveikis liejykloms buvo apskaičiuotas remiantis naudotojų klausimyno atsakymais, gautais iš Bendrijos liejyklų, kurios per TL suvartojo apie 18 % viso Bendrijoje suvartojamo kokso 80+ kiekio ir kurioms teko apie 18 % viso nagrinėjamojo produkto importo iš KLR. CAEF ir Vokietijos nacionalinė liejyklų asociacija taip pat pateikė pagrįstus skundus.
(94)
Per TL koksas 80+ sudarė apie 3-6 % į analizę įtrauktų liejyklų visų gamybos išlaidų. Tai skiriasi nuo CAEF pateiktų skaičiavimų, kad kokso kaina gaminant liejinius gali sudaryti iki 15 % išlaidų.
c) Naudotojų pateikti argumentai
(95)
Pirmasis naudotojų pateiktas pagrindinis argumentas prieštaraujantis priemonių nustatymui yra tai, kad Europos gamintojai patys vieni negali patenkinti kokso paklausos Bendrijoje. Tą taip pat pripažino Bendrijos pramonė ir tai atspindi ir faktas, kad per TL Bendrijos vartojimas sudarė 1,6 mln. tonų (ir naudotojų skaičiavimais šis kiekis ateinančiais metais turėtų padidėti), o bendros Bendrijos gamybos kiekis, remiantis informacija, gauta tiek iš Bendrijos pramonės gamintojų, tiek ir iš kitų Bendrijos gamintojų (žr. pirmiau 72 konstatuojamąją dalį), buvo apie 1,3 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė dirba panaudodama didelę dalį gamybos pajėgumų, akivaizdu, kad siekiant patenkinti naudotojų poreikius būtina importuoti, net jeigu visas EB pagaminamas kiekis yra sunaudojamas Bendrijoje.
(96)
Į tai atsižvelgiant, reikia paminėti, kad antidempingo priemonėmis siekiama panaikinti nesąžiningos prekybos daromą žalą Bendrijos pramonei bei atkurti veiksmingą konkurenciją Bendrijos rinkoje, o ne sustabdyti importą. Dėl konkurencingos aplinkos Bendrijos rinkoje reikėtų paminėti, kad nors dėl nustatytų antidempingo priemonių padidėtų KLR kilmės eksporto kainos Bendrijoje, tačiau priemonėmis nesiekiama uždaryti Bendrijos rinkos Kinijos importuotojams, todėl šios priemonės ir toliau leis Kinijos produktams patekti į rinką.
(97)
Be to, naudotojų teigimu, nustačius priemones padidėtų pirkimo išlaidos, o tai turėtų įtakos jų konkurencingumui ir apsunkintų jų gamybos veiksmus Bendrijoje. Taip pat buvo teigiama, kad tų naudotojų, kurie negali vietoje Kinijos kokso 80+ pradėti naudoti Europos koksą 80+, padėtis būtų dar blogesnė, kadangi jie neturėtų kito pasirinkimo ir būtų apsunkinti papildoma antidempingo muito našta.
(98)
Šio tyrimo duomenimis koksas 80+ sudaro 4-8 % visų akmens anglies gamybos išlaidų ir 3-6 % liejyklų patiriamų visų išlaidų. Todėl, nors importuotojai ir visiškai perkeltų muitų išlaidas naudotojams, siūlomas antidempingo muitas tiek Rockwool, tiek ir liejykloms lemtų didžiausią galimą gamybos išlaidų padidėjimą maždaug 1 %.
(99)
Be to, reikia paminėti, kad sumažinus arba visiškai nutraukus kokso 80+ gamybą Bendrijoje, taip pat sumažėtų galimų pasiūlos šaltinių ir tai turėtų neigiamą poveikį Bendrijos naudotojams, kuriems koksas 80+ yra strategiškai svarbus. Tokiu atveju kokso 80+ pasiūla Bendrijoje taptų visiškai priklausoma nuo Kinijos importo ir leistų Kinijai įgyti dominuojančią padėtį Bendrijos rinkoje. Atsižvelgiant į tai, manoma, kad alternatyvūs pasiūlos šaltiniai yra ypač svarbūs užtikrinant tinkamą žaliavų tiekimą.
(100)
Komisijos turimais duomenimis šiuo metu patiriamas Kinijos kokso 80+ eksporto trūkumas yra susijęs ne su antidempingo procedūra, o su Kinijos Vyriausybės nustatytomis eksportą ribojančiomis priemonėmis, inter alia, nagrinėjamojo produkto eksportą. Nuo 2007 m. birželio 1 d. koksui 80+ eksporto mokestis buvo padidintas nuo 5 % iki 15 %. Sumažinus arba nutraukus Bendrijos pramonės gamybą ši problema dar pablogėtų ir dėl to atsirastų pasiūlos trūkumas naudotojų pramonėje. Kita vertus, nesąžiningų privalumų, įgytų dėl dempingo, pašalinimu siekiama išvengti tolesnio Bendrijos pramonės nuosmukio ir išsaugoti platų pasiūlos šaltinių pasirinkimą bei sustiprinti konkurenciją tarp esamų gamintojų.
d) Išvada
(101)
Remiantis šiame etape Komisijos turimais įrodymais, koksas 80+ sudaro tik nedidelę bendrų išlaidų dalį tiek akmens vatos gamintojams, tiek ir liejykloms ir todėl panašu, kad antidempingo priemonės poveikis jų gamybos išlaidoms būtų nedidelė. Be to, neatmetama ir tai, kad importuotojai prisiimtų dalį padidėjusių išlaidų arba naudotojai galėtų dalį arba visas padidėjusias išlaidas perkelti galutiniams pirkėjams. Todėl daroma išvada, kad antidempingo priemonės, tokios kaip siūloma priemonė, daromas poveikis neturėtų turėti didelės įtakos naudotojų ekonominei padėčiai. Atsižvelgiant į ribotą antidempingo priemonės daromą įtaką naudotojų išlaidoms, mažai tikėtina, kad dėl priemonių taikymo būtų uždaromos gamyklos. Todėl poveikis naudotojų pramonės užimtumui neturėtų būti didelis.
4. Išvada dėl Bendrijos interesų
(102)
Tikimasi, kad nustačius priemones Bendrijos pramonė galės padidinti savo pelningumą, o tai darytų teigiamą poveikį konkurencijos sąlygoms Bendrijos rinkoje. Atsižvelgiant į nepalankią Bendrijos pramonės finansinę padėtį, nenustačius priemonių, rizikuojama, kad Bendrijos pramonė uždarys gamybos įmones ir iš darbo atleis darbuotojus. Šiuo atveju Bendrijos rinka taptų dar labiau priklausoma nuo importo.
(103)
Nors neigiamas poveikis importuotojams galėtų pasireikšti padidėjusiomis kainomis, jis gali būti susilpnintas sumažinant skirtumą arba perkeliant dalį padidėjusių išlaidų naudotojų pramonei.
(104)
Naudotojų gamybos išlaidoms siūloma antidempingo priemonė turėtų labai nedidelį poveikį.
(105)
Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytus faktus, daroma preliminari išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių ir priemonių taikymas atitiktų Bendrijos interesus.
G. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(106)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones tam, kad būtų sustabdyta tolesnė žala, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina.
1. Žalos pašalinimo lygis
(107)
Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad būtų galima pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį buvo atsižvelgta į tai, kad šios priemones turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį būtų galima gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. Atliekant šį skaičiavimą laikinai naudotas ikimokestinio pelno dydis buvo 15,3 % apyvartos, atitinkantis vidutinį pelno dydį, kurį Bendrijos pramonė gavo 2003-2005 m.
(108)
Remiantis vidutinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (žr. pirmiau pateiktą 43 konstatuojamąją dalį), ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto nežalingos kainos palyginimu, nustatytas būtinas kainų padidėjimas. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji atspindėtų pirmiau minėtą pelno dydį. Šiuo lyginimu nustatytas skirtumas, išreikštas visos CIF importo vertės procentine dalimi, buvo 35,7 %, t. y. mažesnis nei apskaičiuotas dempingo skirtumas.
(109)
Kadangi nei vienas KLR eksportuojantis gamintojas nesikreipė dėl individualaus režimo, bendras visoje šalyje žalos likvidavimo lygis buvo skaičiuojamas visiems KLR eksportuotojams.
2. Laikinosios priemonės
(110)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų pagal mažesnio muito taisyklę.
(111)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, laikinas antidempingo muitas turėtų sudaryti apie 35,7 %.
3. Priemonių pobūdis
(112)
Antidempingo priemonės gali būti įvairios, tačiau jomis siekiama yra panaikinti žalingą dempingo poveikį. Pastebėta, kad nagrinėjamojo produkto Kinijos importo kainos po TL gerokai padidėjo ir viršijo žalingą lygį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad praeityje šiai rinkai buvo būdinga didelė kainų kaita, manoma, kad šiuo atveju pati tinkamiausia priemonė yra mažiausios importo kainos (MIK) nustatymas. Nustačius MIK bus užtikrinama, kad nagrinėjamasis produktas neparduodamas žalinga kaina ir tuo pačiu metu pernelyg nepadidins kainų tuo atveju, kai kainos yra pakankamai aukšto lygio. Tikimasi, kad nustačius MIK rinka bus stabilesnė, kadangi tai užtikrins atitinkamą kainų lygį Bendrijos pramonei bei leis jai veikti tinkamomis ekonominėmis sąlygomis, ir, tuo pačiu metu, tai bus atskaitos taškas importuotojams ir naudotojams bei leis jiems pakankamai anksti planuoti savo ekonominę veiklą.
(113)
Mažiausia importo kaina nustatoma taikant žalos skirtumą eksporto kainoms, kuriomis remiantis buvo skaičiuojamas žalos panaikinimo lygis per TL. Todėl apskaičiuota mažiausia importo kaina yra 227 EUR už toną.
4. Įgyvendinimas
(114)
Kaip pirmiau paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, koksas 80+ yra importuojamas priskiriant tą patį muitinės nomenklatūros kodą kaip ir koksui 80-. Šie du produktai skiriasi tiktai dydžiu, bet yra skirti dviems skirtingoms pramonės šakoms ir pirmine jų gamyba užsiima skirtingi Bendrijos gamintojai. Šis reglamentas yra skirtas reguliuoti kokso 80+ patekimą į laisvą apyvartą Bendrijoje. Kadangi importuojant koksą 80- gali būti tam importuota tikra kokso 80+ dalis, reikia užtikrinti, kad, mišrių siuntų atveju, muito taikymas koksui 80+ nelems netinkamo muitų taikymo koksui 80-.
(115)
Todėl antidempingo muitas taip pat turėtų būti taikomas koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, mišriuose siuntiniuose, kurių sudėtyje yra ir kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, ir tokio, kurio gabalėlių skersmuo yra mažesnis, nebent nustatyta, kad koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, nesudaro daugiau nei 20 % mišraus siuntinio grynojo sausojo svorio. Kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis mišiniuose gal būti nustatomas pagal pavyzdį pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 68-70 straipsnius (9). Tais atvejais, kai kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis yra nustatomas pagal pavyzdį, pavyzdys turi būti parenkamas pagal ISO 18238:2006 standartą.
(116)
Tačiau, nustačius, kad kokso iš akmens anglių mišinys (kokso 80+ ir kokso 80-) buvo iškrautas ir pateko į laisvą apyvartą Bendrijoje pagal KN kodą ex 2704 00 19 ir vėliau patikrintas ir parduotas kaip koksas 80+, toks mišinys bus laikomas nagrinėjamuoju produktu ir todėl jam bus taikomos šio Reglamento nuostatos.
5. Baigiamosios nuostatos
(117)
Pripažįstama, kad prieš galutinį nuosprendį, reikės išnagrinėti tokius elementus, kaip kad importo kiekiai ir kainos, ypač 2004 m., naujausių Kinijos Vyriausybės sprendimų, susijusių su kokso importu, poveikis Bendrijos ir pasaulinei rinkoms bei MIK taikomos indeksavimo sistemos tinkamumas. Tačiau iki šio tyrimo etapo surinkta ir išnagrinėta informacija aiškiai parodo dempingo buvimą, žalą, dempingo ir žalos priežastinį ryšį bei faktą, kad priemonių nustatymas neprieštarautų Bendrijos interesams. Todėl daroma išvada, kad išsamesnės informacijos ir gilesnės analizės poreikis atsižvelgiant į pirmiau minėtus elementus prieš galutinį sprendimą nesudaro kliūčių laikinųjų priemonių nustatymui.
(118)
Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Laikinasis antidempingo muitas nustatomas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių didžiausias skersmuo yra didesnis nei 80 mm (koksui 80+), kurio klasifikacinis KN kodas yra ex 2704 00 19 (TARIC kodas 2704001910). Gabalėlių skersmuo turėtų būti nustatomas pagal ISO 728:1995 standartą.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, dydis lygus mažiausios importo kainos, lygios 227 EUR už vieną toną ir neto kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio skirtumui visuomet, kai kaina Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio yra mažesnė už mažiausią importo kainą.
3. Antidempingo muitas taip pat turėtų būti taikomas koksui iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, mišriose siuntose, kurių sudėtyje yra kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, ir tokio, kurio gabalėlių skersmuo yra mažesnis, nebent nustatyta, kad koksas iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm nesudaro daugiau nei 20 % mišraus siuntinio grynojo sausojo svorio. Kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis mišiniuose gal būti nustatomas pagal pavyzdį, pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 68-70 straipsnius. Tais atvejais, kai kokso iš akmens anglių, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis yra nustatomas pagal pavyzdžius, pavyzdžiai turi būti parenkami pagal ISO 18238:2006 standartą.
4. Jei prieš patenkant į laisvą apyvartą prekės buvo pažeistos ir todėl nustatant muitinės vertę iš tiesų sumokėta ar mokėtina kaina yra proporcingai sumažinama, vadovaujantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (10) 145 straipsniu, pirma nurodyta mažiausia importo kaina sumažinama procentine dalimi, atitinkančia iš tiesų sumokėtos ar mokėtinos kainos proporcingą sumažinimą. Tada mokėtinas muitas bus lygus sumažintos minimalios importo kainos ir sumažintos neto kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio skirtumui, nustatytam prieš atliekant muitinės formalumus.
5. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
6. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali pateikti pastabas dėl šio reglamento taikymo per vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. rugsėjo 18 d.