KOMISIJOS SPRENDIMAS
2008 m. spalio 21 d.
dėl valstybės pagalbos c 10/08 (ex NN 7/08), kurią Vokietija suteikė bankui IKB Deutsche Industriebank AG restruktūrizuoti
(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 6022)
(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2009/775/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies 1 pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
Procedūra pradėta remiantis informacija, kurią 2007 m. rugpjūčio 3 d. pateikė Vokietija. Kelis kartus apsikeitus papildoma informacija Vokietija 2008 m. sausio 15 d. raštu pranešė apie priemones ir pareiškė, kad šios priemonės bet kuriuo atveju gali būti laikomos su bendrąja rinka suderinama sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba.
(2)
2008 m. vasario 27 d. raštu Komisija informavo Vokietiją apie sprendimą dėl šių priemonių pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.
(3)
Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos. Komisija iš trečiųjų šalių negavo jokių pastabų.
(4)
Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Vokietija 2008 m. kovo 27 d. pateikė pastabų dėl Komisijos argumentų ir, be informacijos, pateiktos 2008 m. sausio 15 ir 25 d., vasario 5 ir 25 d., kovo 3, 6, 11, 14, 20 ir 27 d., pateikė papildomos informacijos 2008 m. balandžio 3 ir 25 d., gegužės 7 ir 30 d., birželio 9 ir 27 d., liepos 25 d., rugpjūčio 4, 22 ir 26 d., rugsėjo 2, 3, 4, 5, 16, 18, 19 ir 25 d. bei spalio 14 d. Kartu su šia informacija Vokietija perdavė 68 įvairias sutartis ir dokumentus, kurie sudaro priemonių pagrindą. Be to, su Vokietija, pagalbos gavėju ir banku Kreditanstalt für Wiederaufbau (toliau - KfW) surengta nemažai susitikimų ir pasitarimų telefonu.
2. PRIEMONIŲ APRAŠYMAS
2.1. Pagalbos gavėjas
(5)
Pagalbos gavėjas yra bankas IKB Deutsche Industriebank AG (toliau - IKB). IKB - tai į SDAX indeksą įtrauktas vidutinio dydžio privatusis Vokietijos bankas, kurio registruotoji būstinė yra Diuseldorfe. Pagrindinis akcininkas yra valstybinis bankas KfW, kuris prieš krizę valdė 38 % IKB akcijų. Be to, fondas Stiftung Industrieforschung, kuris nevykdo jokios aktyvios veiklos, valdė 12 % IKB akcijų; likusiomis 50 % akcijų buvo laisvai prekiaujama. Po planuoto kapitalo didinimo KfW valdomų IKB akcijų skaičius turėjo išaugti iki 91 %.
(6)
Pagrindinis IKB akcininkas KfW yra federacinis plėtros bankas, kurį valdo Vyriausybė (80 %) ir federacinės žemės (20 %). Jo balansinę vertę 2006 m. gruodžio 31 d. sudarė iš viso 360 mlrd. EUR, todėl jis priskiriamas prie dešimties didžiausių Vokietijos bankų. KfW yra viešosios teisės subjektas, kurio registruotoji būstinė yra Vokietijoje; jis remia Vokietijos, Europos ir kitų pasaulio šalių ekonomiką, visuomenę ir ekologiją. KfW užduotims priskirtina parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms, gyvenamojo būsto finansavimo ir modernizavimo bei mokymo ir kvalifikacijos kėlimo skatinimas, savivaldybių infrastruktūros projektų finansavimas, eksporto ir projektų finansavimo skatinimas, parama besivystančioms ir pereinamojo laikotarpio šalims bei aplinkos ir klimato apsaugos skatinimas. KfW lėšų paramai daugiausia gauna iš kapitalo rinkos. Bankui nustatyta valstybės užduotis įtvirtinta įstatyme dėl KfW (3). Vykdydamas valstybės užduotį KfW naudojasi valstybės garantijos mechanizmu dėl atsakomybės už įstaigos funkcionavimą (vok. Anstaltslast).
(7)
Prieš restruktūrizaciją IKB veikla buvo išskirstyta į šias keturias veiklos sritis.
1.
Verslo bankininkystė
Pagrindinė IKB veikla - tai ilgalaikio finansavimo teikimas vidutinėms įmonėms, kurių metinė apyvarta sudaro daugiau kaip 7,5 mln. EUR. Paskolų teikimas, nuosavo kapitalo finansavimas ir išperkamoji nuoma vidutinėms įmonėms visada sudarė verslo bankininkystės pagrindą, pirmenybę teikiant sandoriams šalies viduje. Nors IKB užimama verslo bankininkystės rinkos dalis sudaro tik 1 %, jis ilgalaikių paskolų vidutinėms įmonėms rinkos segmente užima 10 % rinkos dalį. Jo stiprioji pusė yra ilgalaikiai ryšiai su klientais. Tačiau dėl itin didelės konkurencijos pelno maržos nėra didelės. Todėl paskolų sandoriai […] (4) ne tokie patrauklūs ir IKB su šiais nuolatiniais klientais turi būtinai plėtoti kitą pelningą veiklą (pvz., struktūrizuotą finansavimą ar nekilnojamojo turto produktus) ir tam išnaudoti savo ilgamečius ryšius.
2.
Struktūrizuotas finansavimas
Šią sritį daugiausia sudaro tokia veikla: vidutinių įmonių tiesioginių investicijų, projektų ir eksporto finansavimas, įmonių įsigijimo ir infrastruktūros finansavimas bei įmonių finansavimo struktūrų restruktūrizavimas ir paskolų rizikos perkėlimas trečiajai šaliai. IKB filialai svarbiausiuose finansų centruose Londone, Liuksemburge, Madride, Milane, Niujorke ir Paryžiuje yra strategiškai patogiose vietose, todėl tinkamai prižiūri nacionalinį ir tarptautinį įmonių įsigijimo finansavimą. IKB padeda savo klientams optimizuoti visą jų įmonės finansavimą ir patraukliai parduoti paskolas. Vykdydama paskolų rizikos perkėlimą trečiajai šaliai IKB naudojasi ir kreditavimo priemonėmis, kurias sukūrė kitos kredito įstaigos. Struktūrizuotas finansavimas labiausiai plėtojamas Vokietijoje, tačiau IKB aptarnauja ir Vokietijos įmones Vakarų Europoje.
Iš savo veiklos struktūrizuoto finansavimo srityje IKB gauna labai didelį pelną. Pradiniame restruktūrizacijos plane, kuriame dar nebuvo numatytos vėliau nustatytos kompensavimo priemonės, nuosavo kapitalo grąža šioje veiklos srityje sudarė apie [ 10] %.
3.
Nekilnojamojo turto finansavimas
Apie [ 10] % IKB veiklos rinkoje skirta nekilnojamajam turtui finansuoti. Šios veiklos srities pagrindą sudaro biurų, prekybos ir komercinės paskirties bei logistikos ir specializuotai valdomo nekilnojamojo turto finansavimas bei finansavimo paketai tose vietose, kuriose galima tikėtis ilgalaikei nuomai ir pardavimui tinkamo nekilnojamojo turto. Tokiu atveju IKB bendradarbiauja su vidutinėmis įmonėmis, didžiosiomis įmonėmis, privačiaisiais ir instituciniais investuotojais, projektų plėtotojais, valstybinėmis plėtros agentūromis ir fondų valdytojais. Projektams reikia ne mažiau kaip 5 mln. EUR finansavimo. IKB teikia visas nekilnojamojo turto investicijų paslaugas, jis taip pat kuria išsamias koncepcijas ir sprendimus naujų namų statybai, sanavimo ir pertvarkymo priemonėms. Nekilnojamojo turto finansavimo paslaugos teikiamos ne tik Vokietijoje, bet ir kitose Europos šalyse, pirmiausia Belgijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje.
Pradiniame restruktūrizacijos plane, kuriame dar nebuvo numatytos vėliau nustatytos kompensavimo priemonės, šioje veiklos srityje nurodyta apie [ 5] % nuosavo kapitalo grąža.
4.
Portfelio investicijos
Nuo šio šimtmečio pradžios IKB pradėjo plėsti investicijas į tarptautinius paskolų portfelius iš įvairių investicijų sričių. Plečiant investicijas siekta įvairinti rizikos profilį tiek regionų, tiek ūkio šakų atžvilgiu ir kartu padidinti pelną iš komisinių. Nebalansinėmis specialiosios paskirties bendrovėmis pašalinus kredito riziką buvo galima išlaisvinti kapitalą, todėl IKB galėjo investuoti į kitas turto klases, pavyzdžiui, vidutinių įmonių finansavimą arba paskolų portfelius. Iš paaiškinimų 10 ir kituose punktuose matyti, kad IKB sunkumų priežastis yra didelės portfelio investicijos. Todėl IKB šiuo metu jau nutraukė šią veiklą.
(8)
2006-2007 finansiniais metais skirtingose veiklos srityse pasiekta tokių rezultatų:
1 lentelė
Segmentų apžvalga
(Mln. EUR)
Veiklos pelnas
Paskolų kiekis
Verslo bankininkystė
92,8
16 065
Struktūrizuotas finansavimas
90,6
4 889
Nekilnojamasis turtas
23,2
7 870
Nuosavo kapitalo finansavimas
11,3
18 260
Pagrindinis/Konsolidavimas
- 103
4 114
Iš viso
114,5
51 198
(9)
Prieš krizę IKB balansinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d. siekė 49,1 mlrd. EUR, kuri, ją patikslinus atsižvelgiant į visą nebalansinę IKB veiklą, 2007 m. kovo 31 d. išaugo iki 63,5 mlrd. EUR.
2.2. IKB sunkumų priežastys
(10)
IKB sunkumai susiję su tebetrunkančia JAV antrinės būsto paskolų rinkos krize, dėl kurios IKB ir ypač viena iš jo specialiosios paskirties bendrovių Rhineland Funding Capital Corporation (toliau - Rhineland) susidūrė su didele rizika (5). Dėl krizės atsirado likvidumo problema, kurią Rhineland (jei paprastai naudojami komerciniai popieriai nebuvo visi parduodami) išsprendė panaudodama komercinių bankų suteiktas kredito linijas.
(11)
IKB suteikė Rhineland kelias likvidumo priemones, kurių vertė siekė apie 8,1 mlrd. EUR. Rhineland investavo į struktūrizuotus paskolų portfelius, su kuriais susijusi ir JAV antrinės būsto paskolų rinkos nekilnojamojo turto paskolų rizika, ir perfinansavo savo investicijas išleisdama trumpalaikiu turtu padengtus vertybinius popierius (angl. commercial papers, CP). Be Rhineland tiesiogiai suteiktų likvidumo priemonių IKB per vadinamąją Havenrock struktūrą Rhineland turtui netiesiogiai suteikė rizikos garantiją. IKB kylanti Havenrock struktūros visiško nemokumo rizika įvertinta 1,2 mlrd. EUR suma. Ir Rhineland, ir Havenrock suteiktos tiesioginės likvidumo priemonės buvo nebalansinės. IKB taip pat per investavimo įmonės Rhinebridge (toliau - Rhinebridge) ir kitų rūšių investicinių portfelių (pvz., užstatu užtikrintų skolos įsipareigojimų, angl. collateralised debt obligations, CDO) antraeiles skolos priemones tiesiogiai investavo į balansines portfelio investicijas (iš dalies antrinės būsto paskolų rinkos segmente). 2007 m. vasarą reitingų agentūra smarkiai nuvertino anksčiau gerai įvertintas Rhineland ir Rhinebridge struktūrizuoto portfelio dalis ir užstatu užtikrintus skolos įsipareigojimus.
(12)
Dėl besitęsiančios krizės JAV antrinių būsto paskolų hipotekos rinkoje ir tiesiogiai dėl reitingų agentūrų atlikto antrinių būsto paskolų turtu užtikrintų vertybinių popierių nuvertinimo tam tikri šiame rinkos segmente parduodami vertybiniai popieriai neteko vertės. Tai labiausiai taikytina specialiosios paskirties bendrovei Rhineland, kuriai kilo pavojus, kad jos investicinio portfelio nebebus galima perfinansuoti komercinių popierių rinkoje. Atsižvelgiant į nurimusią komercinių popierių rinką buvo tikėtina, kad Rhineland pasinaudos IKB suteiktomis 8,1 mlrd. EUR likvidumo priemonėmis, tačiau IKB balanse joms nebuvo numatytas atidėjimas. Be to, kitos balansinės portfelio investicijos, pavyzdžiui, Rhinebridge, buvo labai priklausomos nuo tikrosios vertės (angl. fair value) svyravimų, kurie turėjo būti apskaičiuojami pagal Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (angl. International Financial Reporting Standards, toliau - IFRS).
(13)
IKB patyrė sunkumų dėl 18,3 mlrd. EUR vertės portfelio investicijų. Patikslintame 2006-2007 m. balanse nurodytos 18,3 mlrd. EUR vertės portfelio investicijos iš pradžių didžiąja dalimi nebuvo įtrauktos į balansą ir valdomos Rhineland bei tik nedidele dalimi nurodytos IKB balanse. Nebalansinį Rhineland turtą 2007 m. kovo 31 d. ir krizės metu sudarė 11,5 mlrd. EUR vertės turtas. Jo vertė dėl pardavimo ir patikslinimų pagal valiutos kursą nuolat krito ir 2008 m. rugpjūčio mėn. sudarė 6,3 mlrd. EUR. Patikslintame 2006-2007 m. balanse balansinės portfelio investicijos sudarė 6,8 mlrd. EUR.
2.3. Priemonės
a) Pirmoji priemonė: rizikos garantija
(14)
2007 m. liepos 27 d. vienas Vokietijos bankas, kuris IKB suteikė kredito liniją, informavo Vokietijos bankų priežiūros instituciją (vok. Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, toliau - BaFin), kad uždarys šią liniją. Po to BaFin pranešė KfW, Finansų ministerijai ir kitoms suinteresuotosioms šalims, kad uždarys IKB (6), jei minėtos suinteresuotosios šalys neperims rizikos, kilusios dėl IKB veiklos Rhineland. Be to, paaiškėjo, kad IKB veikla antrinėje būsto paskolų rinkoje apima ne tik Rhineland, bet ir Rhinebridge bei kitas antrinės būsto paskolų rinkos portfelio investicijas.
(15)
2007 m. liepos 29 d. BaFin, Finansų ministerija, KfW ir trys didžiausios Vokietijos bankų asociacijos (7) susitarė, kad KfW, pasitarusi su BaFin, įsikiš ir suteiks IKB rizikos garantiją. Bankų asociacijos pareiškė esančios pasirengusios prisiimti 30 % rizikos garantijos. Tai raštu patvirtinta 2007 m. rugpjūčio 16 d. KfW ir trijų bankų asociacijų susitarime.
(16)
KfW pranešė, kad bus taikomos šios priemonės IKB mokumui užtikrinti:
-
Nuo 2007 m. liepos 30 d. (pirmadienis) rizikos garantija, taikoma visoms IKB teisėms (mokesčiams) ir prievolėms, susijusioms su Rhineland suteiktomis 8,1 mlrd. EUR vertės likvidumo priemonėmis (ši suma pirmiausia dėl valiutos keitimo kurso pokyčių tuo metu sumažėjo iki 6,3 mlrd. EUR). 2007 m. liepos 29 d. buvo oficialiai perimtos su Rhineland suteiktomis likvidumo priemonėmis susijusios prievolės, šis perėmimas galioja iki struktūrizuotų paskolų portfelių termino pabaigos arba pardavimo (8). Tokiems portfeliams paprastai taikomas ilgesnis kaip penkerių metų terminas.
-
IKB apsauga nuo 1 mlrd. EUR dydžio nuostolių, susidarančių dėl Rhinebridge veiklos ir kitų balansinių antrinės būsto paskolų rinkos portfelio investicijų (jų bendra vertė - 6,8 mlrd. EUR).
(17)
Iš pradžių Vokietija tikėtinus KfW ir bankų asociacijų teikiama rizikos garantija dengiamus IKB nuostolius įvertino iš viso 3,5 mlrd. EUR (Rhineland ir Havenrock - 2,5 mlrd. EUR, Rhinebridge ir kitos antrinės būsto paskolų rinkos portfelio investicijos - 1 mlrd. EUR) (9).
(18)
Pradiniame 2007 m. liepos 29 d. susitarime KfW ir bankų asociacijos susitarė, kad tikėtini rizikos garantijos nuostoliai bus paskirstyti taip:
-
iš esmės KfW prisiima 70 % tikėtinų nuostolių, tačiau Rhineland atveju rizika neribojama; t. y. nuostolius, kurie viršys 30 % bankų asociacijų indėlį (žr. toliau), visiškai prisiims KfW,
-
bankų asociacijos prisiims 30 % tikėtinų nuostolių, tačiau jos dengs ne didesnę kaip 1 mlrd. EUR sumą.
(19)
KfW ir bankų asociacijos pasiskirsto riziką iki ne didesnio kaip 1 mlrd. EUR įsiskolinimo bankų asociacijoms (žr. 18 konstatuojamąją dalį) neatsižvelgiant į tai, kurioje apsaugos srityje (Rhineland, Rhinebridge ar tiesioginės investicijos) susidaro nuostolių, tačiau pagal sutartą rizikos pasidalijimą suinteresuotųjų šalių indėlis yra lygiavertis.
(20)
Trys bankų asociacijos ne tik sutiko teikti rizikos garantiją, bet ir pareiškė esančios pasirengusios paveikti savo narius, kad jie vėl atidarytų IKB kredito linijas, kurios buvo uždarytos kilus krizei.
(21)
Be to, 2007 m. rugpjūčio 16 d. susitarime nurodoma, kad KfW, kaip bankų grupės lyderis, susitars dėl atitinkamo atlyginimo už apsaugos priemones ir imsis priemonių, kad būtų padengtos visos bankų asociacijų ir KfW išlaidos. Nors dėl išlaidų padengimo susitarta ir imtasi atitinkamų priemonių, atlyginimo klausimas nebuvo sprendžiamas, nes jį būtų buvę galima interpretuoti kaip […], kuriam reikėtų […] leidimo.
(22)
Asociacijų prisiimta 30 % rizikos dalis paskirstyta taip:
-
50 % - Vokietijos bankų asociacijai (toliau - BdB),
-
16,7 % - Vokietijos kooperatinių bankų asociacijai (toliau - BVR),
-
33,3 % - Vokietijos taupomųjų kasų ir žiro bankų asociacijai (toliau - DSGV).
(23)
BdB prisiėmė 50 % dalį, nes IKB nemokumo atveju kiekvieno atskiro privačiojo kliento ar įmonės sąskaita būtų iki 30 % galimo garantinio nuosavo IKB kapitalo (2007 m. rugsėjo 26 d. - apie 662 mln. EUR vienam klientui) garantuojama privačiųjų bankų indėlių garantijos fondo (10).
b) Antroji priemonė: papildoma rizikos garantija
(24)
Atsižvelgiant į toliau blogėjančią finansų rinkų padėtį visiškai pasinaudota Havenrock struktūros IKB nuostolių rizikos garantija, tačiau ji pasirodė nepakankama. Prireikė papildomų nuostolių kompensavimo priemonių, kad būtų užtikrinta tolesnė IKB veikla. 2007 m. lapkričio 30 d. KfW ir bankų asociacijos laidavo už papildomą, kaip apskaičiuota, 350 mln. EUR (440 mln. USD) vertės riziką, susijusią su IKB kredito linijomis Havenrock struktūroje. Už 150 mln. EUR riziką laidavo KfW - iš jų 54,3 mln. EUR konvertuojamųjų vertybinių popierių pavidalu, kuriuos KfW 2008 m. vasario 14 d. (sandoris įsigaliojo 2008 m. vasario 28 d.) konvertavo į akcijas, kad padidintų savo valdomų IKB akcijų dalį iki 43 %. BdB prisiėmė 150 mln. EUR, o BVR ir DSGV - dar 50 mln. EUR riziką.
c) Trečioji priemonė: kapitalo injekcija ir KfW paskola
(25)
2008 m. vasario mėn. Vokietijos Vyriausybė nurodė KfW skirti IKB dar 2,3 mlrd. EUR.
(26)
1,05 mlrd. EUR suteikti paskolų pavidalu, kurių grąžinimo netiesiogiai atsisakyta ir nustatyta in bonis sąlyga, pagal kurią IKB grąžins paskolas tuo atveju, jei kitais metais vėl gaus pelno. Šios priemonės buvo reikalingos siekiant atlikti kapitalo injekciją bankui ir neleisti, kad IKB pagrindinio kapitalo kvota būtų mažesnė už įstatymo nustatytą ribinę vertę.
(27)
Be to, BaFin pareikalavo iš KfW neriboto kapitalo didinimo garantijos. KfW pareiškė esąs pasirengęs užtikrinti papildomą finansavimą - 1,25 mlrd. EUR kapitalo injekciją. Dėl šio kapitalo didinimo iš esmės susitarta 2008 m. rugpjūčio mėn., tačiau faktiškai kapitalas gali būti padidintas tik Komisijai priėmus teigiamą sprendimą. Todėl kapitalas dar nepadidintas. Padidinus kapitalą KfW valdoma IKB akcinio kapitalo dalis būtų apie 90,8 %.
(28)
Trečiąją KfW priemonę Vokietijos Vyriausybė parėmė 1,2 mlrd. EUR suma, kurią ji skyrė KfW, o bankų asociacijos - 300 mln. EUR suma.
d) Likvidumo suteikimas
(29)
Be to, KfW nuo 2008 m. sausio mėn. suteikė IKB iš viso [ 2,5] mlrd. EUR vertės likvidumo priemonių. Lėšos paskirstytos dviem struktūrinėms likvidumo priemonėms, kurių kiekvieną sudaro po […] mlrd. EUR. Antroji 2008 m. sausio 24 d. struktūrinė likvidumo priemonė parengta Euribor plus esant nuo [ 50] iki [ 50] bazinių punktų su [ 100] % garantija. Pirmoji 2008 m. liepos 18 d. struktūrinė likvidumo priemonė parengta Euribor plus esant [ 100] bazinių punktų su [ 100] % garantija. Tokios didelės vertės užstatu užtikrintos kredito linijos turėjo užtikrinti, kad net blogiausio scenarijaus atveju garantijų pakaktų paskolai grąžinti.
(30)
Ir kiti bankai suteikė IKB likvidumo priemonių. [Vienas didelis JAV bankas] ir [kitas didelis JAV bankas] teikė IKB [ 0,75] mlrd. EUR vertės likvidumo priemonių kas mėnesį, Euribor plus esant nuo [ 100] iki [ 100] bazinių punktų su nuo [ 100] % iki [ 100] % garantija. Be to, IKB galėjo naudotis iki [ 250] mln. EUR vertės likvidumo linija, kurią [vienas Vokietijos valstybinis bankas] suteikė metams Euribor plus esant nuo [ 90] iki [ 100] bazinių punktų už garantijas nuo [ 100] % iki [ 100] %. Dar vieną likvidumo priemonę, kurios dydis siekė [ 500] mln. EUR, metams suteikė [kitas Vokietijos valstybinis bankas] Euribor plus esant [ 50] baziniams punktams už atitinkamą garantiją.
2.4. Nuostolių augimas restruktūrizavimo metu
(31)
Tikėtini nuostoliai, kurie turėjo būti dengiami nebalansinio Rhineland turto rizikos garantija, nuo iš pradžių apskaičiuotų 2,5 mlrd. EUR (blogiausio atvejo scenarijus) išaugo iki 7,0 mlrd. EUR (11). Pagal 2007 m. liepos mėn. Rhineland suteiktą rizikos garantiją KfW, taikydamas Rhineland likvidumo priemones, prisiėmė visą nebalansinio turto riziką, t. y. jis perkėlė tą riziką į savo balansą. Šis veiksmas nedaro jokio poveikio bankų asociacijų prisiimtai atsakomybei už ne didesnę kaip 1 mlrd. EUR nuostolių sumą kitose srityse.
(32)
Be to, pirmąja priemone dengiami balansiniai 6,8 mlrd. EUR vertės portfelio investicijų nuostoliai iki 1 mlrd. EUR sumos. Balansinės investicijos 2008 m. pavasarį dėl valiutų kurso patikslinimo sumažėjo iki 6,31 mlrd. EUR. Taip pat 2008 m. pavasarį IKB bandė abu portfelius parduoti viešame aukcione. Dėl besitęsiančios kapitalo rinkos krizės portfelių nepavyko parduoti, nes siūlomos kainos buvo daug mažesnės už pardavimo kainas. Todėl IKB teko patikslinti šių portfelių balansinę vertę ir ją dar labiau sumažinti. Iki 2008 m. rugpjūčio mėn. IKB neteko [ 750] mln. EUR vertės turto. Be to, rinkoje pavyko parduoti turto, kurio nominalioji vertė sudarė 990 mln. EUR. Todėl likusių portfelių nominalioji vertė 2008 m. rugpjūčio mėn. sudarė [ 5] mlrd. EUR.
(33)
Kad prieš galimą IKB pardavimą rugpjūčio mėn. būtų išspręsti visi klausimai, suteikta likusi rizikos garantija portfeliams IKB balanse: KfW pirma laiko skyrė likusius 360 mln. EUR. Oficialiai nuostolių dar nebuvo patirta, tačiau pagrindinio turto jau trūko. Todėl šitaip iki galo pasinaudota 1 mlrd. EUR garantija ir ją galima laikyti suteikta.
(34)
Derybose su konkurso dalyviais likusios portfelio investicijos paskirstytos dviem struktūrizuotiems investiciniams portfeliams (SIP 1 ir SIP 2). SIP 1 iš esmės apima [tam tikrus vertybinius popierius], kurių nominalioji vertė yra […] mlrd. EUR, o balansinė vertė - [ 1] mlrd. EUR (12). SIP 2 sudaro likę IKB [vertybiniai popieriai], kurių nominalioji vertė - […] mlrd. EUR, o balansinė vertė - [ 1] mlrd. EUR.
(35)
2 lentelėje pateikiama portfelio investicijų pokyčių iki 2008 m. rugpjūčio mėn. pabaigos apžvalga. Susidarę ir planuoti nuostoliai, kaip apskaičiuota, sudaro apie 10,28 mlrd. EUR.
2 lentelė
Portfelio investicijos nuo 2007 m. kovo mėn. iki 2008 m. rugpjūčio mėn.
(mlrd. EUR)
Patikslinta nominalioji vertė, 2007 m. kovas
Valiutos kurso patikslinimai
Pardavimas
(nom. turto vertė)
Pardavimo nuostoliai
(nom. pardavimo kainos vertė)
Patirti nuostoliai
(nom. turto vertė)
Nominalioji vertė, 2008 m. rugpjūtis
(IKB arba KfW)
Nusidėvėjimas
Balansinė vertė, 2008 m. rugpjūtis
(IFRS)
Visi nuostoliai
(patirti + planuoti nuostoliai)
Rhineland
11,5
3,7
[ 1]
-
[ 0,5]
[ 5] (KfW)
[ 3]
[ 2,0]
[ 3,5]
Havenrock
(1,2)
-
-
-
1,2
0
0
0
1,2
Iš viso balanse
6,81
0,5
[ 2]
[ 0,5]
[ 0,75]
[ 5] (IKB)
[ 1,5]
[ 2]
[ 2,0]
-
SIP 1
nėra
[…] (IKB)
(…)
[ 1]
(…)
-
SIP 2
nėra
[…] (IKB)
(…)
[ 1]
(…)
-
Kita
6,81
0,5
[ 2]
[ 0,5]
[ 0,5]
0
0
0
[ 0,5]
Iš viso (1-3)
18,3
4,5
[ 2]
[ 0,5]
[ 1,7]
[ 7,5]
[ 4,5]
[ 3,0]
[ 6,0]
2.5. Pardavimas
(36)
KfW valdomas IKB akcijas pradėjo pardavinėti 2008 m. sausio mėn. ir baigė - 2008 m. rugpjūčio 21 d. priėmusi sprendimą IKB parduoti bendrovei Lone Star Funds VI Financial Holdings, L.P. Dallas, JAV (toliau - Lone Star).
(37)
Akcijos parduotos atlikus atviro, nediskriminuojančio ir skaidraus konkurso procedūrą. Po viešai paskelbto konkurso 2008 m. sausio mėn. pradžioje pirmajame etape susidomėjimą pareiškė [ 40] konkurso dalyvių (tarp jų Vokietijos ir tarptautiniai bankai bei finansiniai investuotojai). [ 20] konkurso dalyvių, pasirašę konfidencialumo deklaraciją, gavo informacinį memorandumą (sausio mėn. pabaigoje). [ 5] konkurso dalyviai pateikė pirmąjį pasiūlymą (vasario mėn. pabaigoje). [ 5] konkurso dalyviams suteikta teisė susipažinti su konfidencialiais duomenimis. Iš viso [ 5] konkurso dalyviai pateikė konkretų pasiūlymą (gegužės mėn. viduryje).
(38)
2008 m. gegužės mėn. pabaigoje KfW paprašė trijų iš [ 5] konkurso dalyvių (finansinių ir strateginių investuotojų iš įvairių šalių) pateikti įpareigojantį pasiūlymą. Iš [ 5] konkurso dalyvių, kurie pateikė galiojantį pasiūlymą, palyginus [ 5] pasiūlymų ekonominį naudingumą, konkurso nugalėtoja paskelbta Lone Star, nes Lone Star pasiūlė didesnę grynąją kainą.
(39)
IKB pardavimo struktūrą iš esmės sudaro apie […] mln. EUR pardavimo kaina (už 90,8 % akcijų) ir finansinio investuotojo Lone Star įsipareigojimas investuoti į IKB [ 400] mln. EUR. Pasiūlymą Lone Star pateikė darydama prielaidą, kad bus atsisakyta in bonis sąlygos. Savo ruožtu Lone Star įsipareigojo finansuoti SIP 2 skiriant minėtą [ 400] mln. EUR sumą. Šiuo metu IKB svarsto galimybę SIP 2 turtą parduoti specialiosios paskirties bendrovei. KfW pareiškė esanti pasirengusi suteikti 775 mln. EUR paskolą SIP 2 perfinansuoti, kuri grąžinama Euribor plus esant [ 80] bazinių punktų ir yra pirmaeilė, palyginti su Lone Star ir IKB kapitalo vekseliais (angl. capital notes), kurių vertė [ 200] mln. EUR, ir tarpiniais vekseliais (angl. mezzanine notes), kurių vertė [ 150] mln. EUR.
(40)
KfW įsigijo SIP 1 už 1 mlrd. EUR (13). KfW prisiima riziką už pirmuosius 150 mln. EUR dydžio nuostolius, Vokietija suteikia garantiją dar 600 mln. EUR vertės rizikai padengti (nenumatytų nuostolių atveju) (14), likusią 250 mln. EUR vertės riziką prisiima KfW. KfW įsitikinęs, kad į visus planuojamus portfelio nuostolius atsižvelgta nustatant pardavimo kainą, todėl, KfW nuomone, nebereikia imtis jokių papildomų priemonių.
(41)
Be to, abi IKB suteiktos likvidumo priemonės, kurias suteikė KfW ir kurios siekė [ 2,5] mlrd. EUR, pratęstos ne ilgiau kaip iki […] (iš pradžių jos turėjo nustoti galioti 2009 m. balandžio arba liepos mėn.). Sąlygos nežymiai iš dalies pakeistos. Pirmosios priemonės garantija sumažinta nuo [ 100] % iki [ 100] %, o palūkanų norma antrajai priemonei sumažinta nuo Euribor plus [ 100] bazinių punktų iki Euribor plus [ 100] bazinių punktų. KfW nuomone, šie pakeitimai pagrįsti, nes IKB padidino nuosavą kapitalą.
(42)
Be to, pirkimo ir pardavimo sutartyje nėra nustatyta jokių specialių pardavimo sąlygų, išskyrus atleidimo nuo atsakomybės sąlygą (Haftungsfreistellungsklausel), pagal kurią taikoma išimtis [tam tikromis aplinkybėmis], kurių finansinis poveikis yra iki […] EUR. Tai ypač taikoma […]. Nors šiuo atveju tai susiję su […], kuris būtų iki […] EUR, rizika, […], Vokietijos nuomone, yra labai maža, nes IKB likus mėnesiui iki finansų krizės dėl labai gerų veiklos rezultatų pagal Vokietijos bankų reitingą užėmė antrąją vietą, o bankas, vertinant […], remiantis turima informacija, nenukrypo nuo įprastos verslo praktikos. Kadangi, viena vertus, tikimybė, kad kils […], yra labai maža, tačiau, antra vertus, […] poveikis […] galėtų būti didelis, sunku įvertinti tokį […]. Vokietija teigia, kad sudarant įsigijimo sandorį tokią […] riziką paprastai prisiima buvęs savininkas. Todėl KfW šios rizikos nuo pat pradžių nesiejo su pardavimu. Kadangi faktiškai mažai tikėtina, kad kils tokia rizika, IKB savo apskaitoje nenumatė jokių atidėjinių galimiems reikalavimams.
2.6. Pagalbos priemonės
3 lentelė
IKB pagalbos priemonės restruktūrizavimo metu
Nr.
Priemonė
Nominalioji vertė
(mlrd. EUR)
1
Rizikos garantija (Rhineland - 5,8 mlrd. EUR; Havenrock - 0,85 mlrd. EUR; balansinis turtas - 1 mlrd. EUR.
apie 7,65
(iš jų 1,00 - iš bankų asociacijų)
2
Papildoma rizikos garantija (350 mln. EUR papildomų nuostolių garantija - Havenrock)
0,35
(iš jų 0,20 - iš bankų asociacijų)
3
Kapitalo didinimas ir negrąžinama paskola (balansinio turto nusidėvėjimo padengimas)
2,30
(iš jų 0,30 - iš bankų asociacijų)
4
Likvidumo priemonė
[ 2,5]
5
IKB akcijų pardavimas
[…]
5.1
Pirmaeilė paskola SIP 2 perfinansuoti
0,78
5.2
SIP 1 perkėlimas į KfW
1,00
5.3
Atleidimo nuo atsakomybės sąlyga […]
(…)
Iš viso
[ 15]
2.7. Restruktūrizavimo planas
(43)
Vokietija pateikė kelias atnaujinto IKB restruktūrizavimo plano redakcijas. 2007 m. rugpjūčio mėn. dokumentuose aprašytos priemonės, skirtos bankų krizei įveikti ir ateities problemoms išvengti. Vos suteikus pirmąją priemonę IKB pateikė užsakymą bendrovei PriceWaterhouseCoopers (PWC) išanalizuoti tuometę padėtį. Remdamasis šiuo tyrimu IKB 2007 m. rugsėjo 3 d. paskelbė, kad pasitrauks iš tarptautinių struktūrizuotų investicijų rinkos.
(44)
Vėliau IKB atnaujino planą ir buvo parduota Lone Star. Lone Star pateikė IKB sanavimo koncepciją, kurią iki 2008 m. rugsėjo 25 d. auditavo audito bendrovė KPMG. Sanavimo koncepcijoje pateikta IKB svarbių pagrindinių rinkų apžvalga, aiškinamos krizės priežastys, analizuojamos problemos ir siūlomos priemonės toms problemoms spręsti. Šia koncepcija siekiama, viena vertus, per trumpą laiką stabilizuoti finansinę banko padėtį užtikrinant reikalaujamą likvidumą ir, antra vertus, atkurti ilgalaikį gyvybingumą sumažinant rizikingą turtą ir daugiausia dėmesio skiriant pagrindinei veiklai. Ilguoju laikotarpiu sanavimo koncepcijoje numatoma, kad IKB susitelks į verslo bankininkystę, skirtą vidutinėms įmonėms, ir kad bus išlaikytas tik verslo bankininkystės veiklai vykdyti būtinas struktūrizuotas finansavimas.
(45)
Sanavimo koncepcijoje patvirtinama, kad atsisakoma portfelio investicijų sandorių, kuriuos sudarinėti IKB buvo nusprendęs tuoj po krizės.
(46)
Be to, diskusijose su Komisija IKB sutiko nekilnojamojo turto finansavimo veiklos nutraukimą laikyti kompensavimo priemone. Tai reiškia, kad IKB nuo 2008 m. pabaigos nesudarinės naujų nekilnojamojo turto finansavimo sandorių ir greitai atsisakys turimo turto (kredito linijų negalima nedelsiant nutraukti), o restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, t. y. 2011 m. rugsėjo 30 d., turi būti atsisakyta ne mažiau kaip 60 % turto ir IKB turi parduoti pavaldžiąsias bendroves IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG ir IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH (15). Likęs [ 3 mlrd.] mlrd. EUR vertės portfelis bus likviduotas pasibaigus su likusiu turtu susijusių įsipareigojimų įvykdymo terminui. Visiškai išpardavus turtą bus galima sumažinti paskolų dydį nekilnojamojo turto srityje 4,9 mlrd. EUR.
(47)
Be to, Vokietija pasiūlė, kad IKB atsisakytų kelių IKB pavaldžiųjų bendrovių (tai būtų laikoma kompensavimo priemone):
-
IKB International S.A. Liuksemburge bus aktyviai uždaryta iki 2011 m. rugsėjo 30 d. (16): ši bendrovė, kurios balansinę vertę sudarė apie [ 10] mlrd. EUR, buvo svarbi kapitalo rinkos dalyvė. Nuo 2009 m. kovo 31 d. nesudaroma jokių naujų sandorių. Visi sandoriai, kurie svarbūs pirmajam arba antrajam ramsčiui, bus sudaromi IKB centrinėje būstinėje Diuseldorfe (17).
-
IKB Capital Corporaton Niujorke, kurios balansinę vertę sudaro [ 2] mlrd. EUR, veikė JAV struktūrizuoto finansavimo srityje. Ji bus aktyviai uždaryta iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Nuo 2008 m. gruodžio 31 d. nesudaroma jokių naujų sandorių.
-
Be to, IKB AG atsisakys filialo Amsterdame; tenykštis filialas, kurio kredito apimtis sudarė [ 500] mln. EUR, specializavosi MVĮ finansavimo ir nekilnojamojo turto sandorių srityje. Jis bus aktyviai uždarytas iki 2010 m. kovo 30 d. Nuo 2008 m. gruodžio 31 d. nesudaroma jokių naujų sandorių.
-
50 % valdomų Movesta Lease and Finance GmbH akcijų, kurių dabartinę balansinę vertę sudarė [ 500] mln. EUR, bus parduota iki 2011 m. rugsėjo 30 d.
-
Be to, IKB atsisakys tam tikro nestrateginio 1,7 mlrd. EUR (2007 m. kovo 31 d. balansinė vertė) vertės turto. Jis bus aktyviai likviduotas iki 2011 m. rugsėjo 30 d.
(48)
Tačiau atsižvelgdama į įtemptą padėtį rinkoje Vokietija išsiderėjo persvarstymo sąlygą, kuria IKB suteikiama galimybė esant nenumatytoms aplinkybėms, ypač tebesitęsiant kapitalo rinkos krizei arba tuo atveju, jei parduoti tam tikro turto neįmanoma, iš dalies pakeisti priemonę arba pakeisti ją kita, arba pratęsti terminą, jei toks sprendimas tinkamai pagrįstas ir Komisija neprieštarauja.
(49)
Be to, Vokietija įsipareigojo užtikrinti, kad bendras IKB balansas iki 2011 m. rugsėjo 30 d. sudarys ne daugiau kaip 33,5 mlrd. EUR (18); tai reiškia, kad balansas bus sumažintas 47,2 %, palyginti su 2007 m. kovo mėn. patikslintame balanse nurodyta 63,5 mlrd. EUR suma. Vokietija nustatė tokią kompensavimo priemonių įgyvendinimo ir portfelio investicijų veiklos atsisakymo tvarką.
4 lentelė
Mažinimo priemonės
(mlrd. EUR)
Nr.
Priemonė
2007 m. kovo 31 d. aktyvai
2011 m. rugsėjo 30 d. aktyvai
Likęs turtas pagrindinėje veikloje
[ 35,0]
[ 35,0]
Gyvybingumo atkūrimo priemonės
Portfelio investicijų atsisakymas
18,30
0,00
Kompensavimo priemonės
1
Nekilnojamojo turto finansavimas
4,90
[ 3,0]
2
IKB International S.A., Liuksemburgas
[ 10,0]
0,00
3
IKB Capital Corporation, Niujorkas
[ 2,0]
0,00
4
Amsterdam AG
[ 0,5]
0,00
5
Nestrateginio turto pardavimas
1,70
0,00
6
50 % Movesta akcijų pardavimas
[ 0,5]
0,00
Tarpinė suma: neįgyvendintos kompensavimo priemonės (tarpinė suma: įgyvendintos kompensavimo priemonės)
[ 15,0]
(0)
[ 3,0]
([ 12,0])
Iš naujo plečiama tam tikra veikla, kuri iki šiol vykdyta Liuksemburge)
-
[ 2,0]
Bendras balansas be augimo
63,50
(…)
Didžiausias balansas
33,50
33,50
Likusi marža naujai veiklai
-
(…)
(50)
Be to, sanavimo koncepcijoje nurodoma, kad IKB, kurios Fitch reitingo agentūros reitingas nukrito nuo A + iki BBB-, tuometėmis rinkos sąlygomis patiria finansavimo sunkumų. Apskaičiuota, kad didžiausias likvidumo poreikis iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos sudaro [ 10 mlrd.] EUR. Šis trūkumas turi būti padengtas didinant kapitalą, pratęsiant KfW likvidumo priemones ir taikant turto perfinansavimą. Likvidumo deficito dalis panaikinama sumažinus naują veiklą.
(51)
Be to, sanavimo plane numatytos planavimo priemonės būsimiems banko rezultatams pagal optimistinį, bazinį ir pesimistinį scenarijų. Remiantis šiomis prielaidomis, pagal bazinį scenarijų IKB galėtų restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2011 m. rugsėjo mėn. nuosavo kapitalo grąža būtų […] %. Ikimokestinis pelnas sudarytų […] mln. EUR, o visu etatu dirbtų […] darbuotojai. Pirmojo lygio (Tier 1) kapitalo koeficientas padidėtų iki […] %, o išlaidų ir pajamų santykis (angl. cost income ratio) nukristų iki […] %.
(52)
Be to, Vokietija perdavė informaciją apie restruktūrizavimo sąnaudas, kurias galima išskaidyti taip: sąnaudos, susijusios su portfelio investicijomis, kurios sudaro [ 6] mlrd. EUR (Rhineland - 5,8 mlrd. EUR, Havenrock - 1,2 mlrd. EUR), ir balansinėmis portfelio investicijomis ([…] mlrd. EUR) (19), tikrosios restruktūrizavimo sąnaudos (įskaitant rizikos garantiją, portfelio valdymo nutraukimo sąnaudas ir administravimo sąnaudas - apie [ 0,25] mlrd. EUR), apie [ 1] mlrd. EUR kapitalo nuostoliai, sąnaudos, susidariusios sumažinus veiklos sritis: tos veiklos sritys jau iš dalies sumažintos ir iš dalies ketinama jas mažinti pratęsiant turimas [ 1] mlrd. EUR vertės sutartis, ir […] mlrd. EUR (20) […]. Todėl Vokietija apskaičiavo, kad IKB restruktūrizavimo sąnaudos iš viso bus apie [ 15] mlrd. EUR.
3. OFICIALI TYRIMO PROCEDŪRA
(53)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę, ar KfW suteiktos priemonės IKB atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui keliamus reikalavimus, nes su priemonėmis susijusi KfW rizika buvo neribota, nors bankų asociacijos apribojo savo indėlį į rizikos garantiją, o kiti IKB akcininkai apskritai neįnešė jokio indėlio.
(54)
Be to, Komisija tuo metu abejojo, ar priemones galima laikyti suderinamomis su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį. Komisijos nuomone, priemonės negali būti laikomos su bendrąja rinka suderinama pagalba, skirta kurios nors valstybės narės dideliems ekonomikos sutrikimams atitaisyti, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte. Be to, Komisijos nuomone, nebuvo pagrindo laikyti šių priemonių sanavimo pagalba, nes šios priemonės nebuvo laikinos. Tuo metu nebuvo įvykdytos visos Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau - gairės) (21) nurodytos sąlygos.
4. VOKIETIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ
(55)
Vokietija laikosi savo pradinės nuomonės, kad šios priemonės nelaikytinos valstybės pagalba, nes jos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui keliamus reikalavimus. Intervencija buvo pagrįsta rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo poreikiais, nes IKB nemokumo atveju KfW patirtų daugiau sąnaudų nei skirdama pagalbos priemones IKB restruktūrizavimui. Todėl Vokietija pabrėžia, kad atitinkamos jos investicijų grąžos klausimas nėra svarbus. Be to, tyrimas, ar buvo laikomasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui keliamų reikalavimų, turi būti atliktas ex ante.
(56)
Vertinant pirmąją priemonę, Vokietijos nuomone, reikėjo atsižvelgti tik į nuostolius, įvertintus iš pradžių, t. y. 3,5 mlrd. EUR vertės nuostolius pagal pesimistinį scenarijų ir [ 2,5] mlrd. EUR vertės nuostolius pagal bazinį scenarijų. Vokietija teigia, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas atsižvelgtų į tiesiogines sąnaudas, susidarančias dėl IKB nemokumo, t. y. šiuo atveju 1,5 mlrd. EUR, kurios susidarytų dėl pastangų išsaugoti apie 620 mln. EUR (22) IKB buhalterinę vertę (pagal Vokietijos apskaitos taisykles) ir nurašius apie 850 mln. EUR vertės paskolas, kurias IKB teikė trečiosioms šalims vykdydamas KfW rėmimo veiklą (23). Be to, dėl IKB nemokumo tektų nurašyti papildomas rėmimo veiklos paskolas, kurių dydis siektų ne mažiau kaip 1,1 mlrd. EUR, todėl išaugtų perfinansavimo sąnaudos. Galiausiai, nukentėtų ir gera KfW reputacija.
(57)
Vokietija taip pat tvirtina, kad net jei pagalbos priemonės būtų laikomos valstybės pagalba, pagalba turėtų būti sumažinta tiek, kiek nuostolių nemokumo atveju patirtų KfW.
(58)
Dėl antrosios priemonės Vokietija nurodo, kad ji tik papildo pirmąją priemonę ir kad ją daugiausia finansavo bankų asociacijos. Atsižvelgiant į sprendimą Alitalia byloje darytina prielaida, „kad investavimas pasinaudojant visuomeninėmis lėšomis turi būti laikomas atitinkančiu rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nebūti laikomas valstybės pagalba, taip pat jeigu buvo investuota tuo pačiu metu, kai ir privatūs investuotojai panašiomis sąlygomis įnešė žymią kapitalo dalį“ (24).
(59)
Vokietija neginčija, kad trečioji priemonė laikytina valstybės pagalba.
(60)
Taip pat parduodant IKB, Vokietijos nuomone, nėra suteikta valstybės pagalba, nes KfW veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis pardavėjas. Pirkimo kaina sutarta po derybų su įvairiais galimais pirkėjais, todėl ji atitinka rinkos sąlygas. Papildomos priemonės buvo būtinos siekiant parduoti banką ir jų imtasi atsižvelgiant į rinkos sąlygas.
(61)
Tai pirmiausia taikoma SIP 1, kuris buvo parduotas KfW už kainą, kuri buvo [ 10] % mažesnė už IFRS buhalterinę vertę. Ši kaina iš tiesų geresnė už pardavimo kainą, kurią išsiderėjo Lone Star už SIP 2 ([ 10] % mažiau), tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad SIP 2, skirtingai nei SIP 1, pirmiausia sudarė […]. Todėl Vokietija teigia, kad KfW galės nepatirdama nuostolių parduoti portfelį arba išlaikyti jį iki galutinio termino. Be to, jei KfW norėjo parduoti SIP 1, jam reikėjo jo savininko, Vokietijos Federacinės Respublikos, pagalbos, nes jis […]; ši problema išspręsta suteikus valstybės garantiją siekiant išvengti, kad KfW nereikėtų prisiimti apie […] mln. EUR nuosavo kapitalo vertės įsipareigojimų ([…]). Antra, KfW indėlis į SIP 2 taip pat pagrįstas rinkos ekonomika, nes dėl paskolos pirmaeiliškumo prisiimama rizika buvo mažesnė, o kompensacija (Euribor plus [ 80] bazinių punktų), kurios orientacines rinkos vertes nurodė Vokietija, buvo didelė. Faktas, kad KfW turėjo prisiimti […] EUR bylinėjimosi riziką (sudaryti rezervą) už […], būdingas toms byloms, kurių atveju tokia rizika yra nedidelė, tačiau susijusi su didelėmis sumomis, todėl paskutiniame derybų etape visos suinteresuotosios šalys iškėlė tokią sąlygą.
(62)
Jei Komisija manytų, kad šios priemonės susijusios su valstybės pagalba, Vokietija atsakytų, kad ši pagalba bet kuriuo atveju laikytina restruktūrizavimo pagalba, kuri suderinama su bendrąja rinka. Veiklos srities, kuri sukėlė bankui sunkumų, atsisakyta ir bankas nuo šiol didžiausią dėmesį skirs savo pagrindinei veiklai.
(63)
Be to, Vokietija įsipareigojo imtis visų 46 konstatuojamojoje dalyje minėtų priemonių.
(64)
Vokietija taip pat teigia, kad bankas į restruktūrizavimą įneša didelį indėlį (ne mažiau kaip [ 10] mlrd. EUR). Vokietija kelis kartus pakeitė savo pateiktus duomenis šiuo klausimu ir galiausiai apskaičiavo nuosavą indėlį kaip visų įnašų į restruktūrizavimą, kurių atveju nebuvo teikta pagalba, naujos veiklos sumažinimo ir pajamų iš pardavimo atėmus nuostolius sumą. Apskaičiuota, kad grynosios pajamos iš pardavimo siekia [ 5] mlrd. EUR; šiuo atveju atsižvelgta į restruktūrizavimo laikotarpiu parduotiną turtą atėmus […], likusią veiklą Liuksemburge ir kai kurias portfelio investicijas Liuksemburge. Konkrečiai Vokietija apskaičiavo […] mlrd. EUR už nekilnojamojo turto verslą, […] mlrd. EUR už Liuksemburgo pavaldžiąją bendrovę, […] mlrd. EUR už Niujorko pavaldžiąją bendrovę, […] mln. EUR už Amsterdamo pavaldžiąją bendrovę, […] mlrd. EUR už Movesta ir […] mlrd. EUR už kitą nestrateginį turtą.
5. PAGALBOS PRIEMONIŲ VERTINIMAS
5.1. Pagalba
(65)
Komisija iš pradžių tiria, ar priemonės laikytinos valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. Remiantis šia dalimi, valstybės pagalba yra valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti tiek, kiek ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
a) Rizikos garantija ir kapitalo didinimas (1-3 priemonės)
(66)
Komisija laikosi savo sprendime pradėti procedūrą išreikštos nuomonės, kad nė vienos iš šių trijų finansinių priemonių nesiimtų rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, todėl jos visos laikytinos valstybės pagalba. Kadangi IKB veikia kitose šalyse ir tarptautiniu lygiu, neginčytina, kad bet koks pranašumas, sukurtas skyrus valstybinius išteklius, padarytų neigiamą poveikį konkurencijai bankų sektoriuje ir darytų įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (25).
(67)
Komisija atsižvelgia į Vokietijos argumentą, kad aptariamos priemonės nesuteikė IKB pranašumo, nes KfW veikė tik kaip savininkas ir todėl kaip privatusis investuotojas; tačiau Vokietija neginčija, kad KfW yra valstybei priklausantis bankas, vykdantis viešąsias užduotis, ir KfW veikla priskirtina valstybei. Vokietijai pripažinus, kad Finansų ministerija ne tik dalyvavo valdybos posėdžiuose, kurie buvo susiję su visais 2007 m. liepos 27-29 d. savaitgalį priimtais sprendimais, bet ir priimant sprendimą pirmininkavo, iš esmės Vokietija patvirtina, kad KfW sprendimai priskirtini valstybei (26).
(68)
Todėl Komisija savo tyrime didžiausią dėmesį skyrė klausimui, ar IKB dėl KfW įsikišimo suteikta pranašumo, kurio jam irgi būtų suteikęs tomis pačiomis aplinkybėmis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas. Komisija teigia, kad remiantis išankstiniais skaičiavimais IKB rizikos garantija pagal blogiausią scenarijų būtų kompensuota iš viso 2,5 mlrd. EUR nuostolių. Kaip ir panašiose bylose (27) Komisija šiuo atveju daro prielaidą, kad tokioje neaiškioje padėtyje privatusis investuotojas, planuodamas tikėtinus nuostolius, būtų rėmęsis blogiausiu scenarijumi, o ne baziniu scenarijumi. Be to, reikia pabrėžti, kad KfW neatmetė galimybės, kad jo įsipareigojimai galėjo išaugti iki 8,1 mlrd. EUR.
(69)
Neteisinga teigti, kad KfW ir Vokietijai priemonės būtų kainavusios mažiau už IKB likvidavimą (28); šis teiginys neteisingas net ir tuo atveju, jei būtų remiamasi ex ante padėties vertinimu tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas (29). Komisija negali patvirtinti visų Vokietijos pateiktų likvidavimo sąnaudų. NET jei IKB buhalterinė vertė iš tiesų siekė 620 mln. EUR, Komisija jau sprendime pradėti procedūrą atkreipė dėmesį į tai, kad IKB akcijų kursas dar prieš KfW įsikišimą buvo labai kritęs, todėl labai tikėtina, kad KfW valdomų IKB akcijų vertė įsikišimo metu neatitiko šios buhalterinės vertės. Be to, Komisija sprendime pradėti procedūrą abejojo, ar būtų realu, kad vykdant rėmimo veiklą suteiktos paskolos sukeltų apie [ 15] % nemokumo riziką. Vokietija nepateikė pakankamai pagrįstų įrodymų, kurie patvirtintų KfW atliktų skaičiavimų patikimumą.
(70)
Komisijos nuomone, nepakankamai pagrįsti yra ir minėti gresiantys netiesioginiai nuostoliai dėl visuotinės bankų krizės, nes jie, kaip paaiškinta sprendime pradėti procedūrą, pagrįsti vien hipotezėmis. Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad struktūrizuotas finansavimas vykdant rėmimo veiklą priskiriamas prie KfW viešųjų užduočių ir nėra KfW, kaip įprasto banko, funkcija. Todėl nuostolių iš šios veiklos negalima laikyti sąnaudomis, į kurias būtų atsižvelgęs ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas (30).
(71)
Esminis Komisijos argumentas tebėra tas, kad taikant rizikos garantiją apskaičiuoti nuostoliai de facto nebuvo apriboti 2,5 mlrd. EUR suma, o galėjo būti neribotai didinami. NET jei būtų galima teigti, kad BaFin reikalavo šių neribotų įsipareigojimų kaip būtinos sąlygos, kad būtų atsisakyta moratoriumo, nėra abejonių, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas vertinimuose taip pat būtų atsižvelgęs į šią aplinkybę. Tai akivaizdu, kai vertinami privatieji indėliai į rizikos garantiją.
(72)
Dėl KfW ir bankų asociacijų elgesio Komisija primena, kad jei akcijas valdo viešasis turto savininkas, kuris veikia lygiagrečiai su privačiaisiais investuotojais, investicijos turi būti proporcingos ir daromos tomis pačiomis sąlygomis (31) bei tais pačiais ekonominiais sumetimais (32). Šiais sumetimais grindžiamas ir Vokietijos minimas pirmosios instancijos teismo sprendimas Alitalia byloje, kuriame reikalaujama panašių sąlygų.
(73)
Todėl Komisija konstatuoja, kad bankų asociacijos apribojo savo indėlį į nuostolių kompensavimą pirmojoje priemonėje iki 1 mlrd. EUR (apie 30 %), o KfW netaikė didžiausios ribos, todėl prisiėmė daug didesnę riziką nei bankų asociacijos. NET jei būtų atmesti galimi tiesioginiai nuostoliai, susidarę dėl KfW, kaip savininko, veiklos ir paskolų, kurie tariamai sudarė […] mlrd. EUR (žr. 56 konstatuojamąją dalį), ir būtų remiamasi blogiausiu scenarijumi, KfW indėlis į rizikos garantiją vis dar būtų toks pat kaip ir visų dalyvaujančių bankų asociacijų kartu sudėjus. Todėl konstatuotina, kad KfW neveikė panašiai kaip bankų grupė.
(74)
Be to, nepagrįstas argumentas, kad kiltų visuotinė krizė Vokietijos bankų sektoriuje, kurios pasekmės KfW būtų katastrofiškos. Nuo krizės panašiai nukentėtų visi kiti bankai. Tačiau iki 1 mlrd. EUR (apie 30 %) apribotas bankų asociacijų indėlis į rizikos garantiją nėra proporcingas jų narių bankų užimamai didesnei kaip 95 % rinkos daliai Vokietijoje (33). Todėl Komisija neįžvelgia jokio komercinio argumento, paaiškinančio neproporcingai didelį KfW indėlį. Nors KfW galėjo imtis tam tikrų veiksmų, kad apgintų savo pavaldžiosios bendrovės interesus, tačiau jis, be jokios abejonės, ėmėsi daug daugiau veiksmų už privatųjį investuotoją. Privatusis savininkas imtųsi gerokai mažiau priemonių ir primygtinai prašytų papildomos bankų asociacijų arba valstybės pagalbos. Todėl KfW bent tam tikru mastu veikė ne kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas.
(75)
Tas pats taikoma antrajai priemonei, kuri, Vokietijos duomenimis, buvo tik priemonė pirmajai rizikos garantijai papildyti. NET jei KfW ir bankų asociacijų indėlis absoliučiais skaičiais gali atrodyti labiau subalansuotas (tačiau bankų asociacijų indėlis turėjo būti santykinai gerokai didesnis), šią priemonę kartu su pirmąja priemone reikia vertinti atsižvelgiant į visą restruktūrizavimą, todėl KfW pagal nusistovėjusią teisės praktiką nebegali reikšti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo argumento, nes jis anksčiau neveikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas (34).
(76)
Tai dar labiau taikoma trečiajai priemonei, kurios atveju Vokietija akivaizdžiai nurodė KfW veikti ir parėmė dar vieną 2,3 mlrd. EUR vertės priemonę papildoma 1,2 mlrd. EUR suma. Taip KfW indėlis tapo daug didesnis už bankų asociacijų, net jei IKB nemokumo atveju pradėtų veikti apsauginis mechanizmas, kuriuo našta būtų paskirstyta visam bankų sektoriui.
(77)
Kitose bylose Komisija išreiškė nuomonę, kad sunku apskaičiuoti pagalbos sumą, jei pagalba teikiama per rizikos garantiją (35). Remiantis gairėmis ir teisės praktika su garantija sunkumų patiriančiai įmonei susijusi pagalba gali būti tokio pat dydžio kaip ir suma, kurią galimai apsaugo garantija, tačiau atskirais atvejais ši suma gali būti ir mažesnė (36). Tačiau, net jei ex ante apskaičiuota, kad pagalbos elementą sudaro mažiau kaip 8,1 mlrd. EUR (Rhineland, Havenrock ir 1 mlrd. EUR balansinio turto), realus nuostolių įvertinimas 6,8 mlrd. EUR suma šiuo metu smarkiai viršija blogiausio scenarijaus apskaičiavimus (žr. 3 lentelę, be trečiosios priemonės). Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalbos, kuri suteikta taikant rizikos garantiją ir įnešant kapitalą, suma sudaro 8,8 mlrd. EUR (žr. 3 lentelės Nr. 1-3).
b) Likvidumo priemonė
(78)
Be kapitalo įnašų ir nuostolių kompensavimo priemonių, KfW taip pat teikė paramą IKB veiklai tęsti: jis taikė dvi struktūrines priemones, kurių kiekvieną sudarė [ 1] mlrd. EUR. Šios priemonės taikytos restruktūrizuojant banką ir jų negalima atskirti nuo pirmosios ir antrosios priemonės, todėl KfW ir šiuo atveju negali remtis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo argumentu (37). Komisija abejoja, ar privatusis investuotojas (ypač be rizikos garantijos) prisiimtų tokią didelę riziką. Tačiau jei KfW vis dėlto orientavosi į tam tikras orientacines rinkos vertes, į jas reikėtų atsižvelgti nustatant pagalbos elemento dydį.
(79)
Komisija pažymi, kad pirmajai struktūrinei priemonei, kuria jau buvo pasinaudota, nustatyta fiksuota palūkanų norma Euribor plus esant nuo [ 50] iki [ 50] bazinių punktų, o antrajai likvidumo priemonei - palūkanų norma Euribor plus esant [ 100] bazinių punktų ir kad kiekviena priemonė garantuota […] daugiau kaip 100 % ([…] %). Garantuota vertingu IKB turtu, kuris nesusijęs su portfelio investicijomis ir paprastai jų atžvilgiu įsipareigojimai turėtų būti vykdomi. Garantijos struktūra sudaryta taip, kad garantija de facto niekada negali sumažėti mažiau nei 100 %. Todėl iš tiesų likvidumui užtikrinti skiriama didelė garantija ir susidaro santykinai nedidelė nemokumo rizika. Taigi KfW ne tik pasikliovė IKB finansiniu pajėgumu, bet ir suteikė garantiją vertingu turtu.
(80)
Tačiau taikoma rizikos norma turėjo būti suderinta su Komisijos komunikatu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (38), (toliau - orientacinių ir diskonto normų komunikatas). Kadangi įmonės reitingas buvo nustatytas remiantis rizikos garantija ir sutariama, kad įmonė patiria sunkumų (žr. 96 konstatuojamąją dalį), Komisija turi taikyti sunkumų patiriančioms įmonėms taikomą normą. Jei garantija didelė, šią normą sudaro 400 bazinių punktų (39). Todėl Komisija mano, kad pirmosios likvidumo priemonės, kurios dydis [ 1] mlrd. EUR, suteiktas pranašumas dešimties mėnesių laikotarpiu (nuo 2008 m. sausio iki spalio mėn.) vidutiniškai atitinka [ 300] bazinių punktų. Antroji 2008 m. liepos mėn. likvidumo priemonė, kuria iki šiol nebuvo pasinaudota, atitinkamai suteikė devynių mėnesių laikotarpiu (nuo 2008 m. vasario iki spalio mėn.) [ 200] bazinių punktų pranašumą. Todėl su šiomis priemonėmis susijusi pagalba pirmosios likvidumo priemonės atveju sudarytų […] mln. EUR, antrosios - […] mln. EUR, o bendra pagalbos suma sudarytų […] mln. EUR.
(81)
Dėl [vieno valstybinio banko] ir [kito valstybinio banko] likvidumo priemonių Komisija nemano, kad darytina prielaida, jog jos suteiktos neatsižvelgiant į rinkos ekonomikos argumentus ir galbūt suteikė IKB pranašumo. Aplinkybės, kuriomis šios likvidumo priemonės suteiktos, ypač faktas, kad tarpbankinė veikla priskiriama prie kasdienės ir įprastos banko veiklos, kartu aktyviai dalyvaujant privatiesiems operatoriams, ir aplinkybė, kad [vienas valstybinis bankas] ir [kitas valstybinis bankas] šias kredito linijas atidarė ne valstybės nurodymu, leidžia Komisijai daryti išvadą, kad nėra požymių, kad minėta veikla priskirtina valstybei (40). Todėl šios priemonės, Komisijos nuomone, nėra valstybės pagalba.
c) IKB pardavimas
(82)
Komisija taip pat tyrė, ar IKB pardavimas Lone Star buvo susijęs su valstybės pagalba. Šis pardavimas būtų valstybės pagalba, jei IKB būtų parduotas Lone Star mažesne nei rinkos kaina. Vokietija šiuo klausimu Komisijai pateikė daug informacijos (žr. 2.5 skyrių), tačiau pagal ją negalima teigti, kad Lone Star sumokėta kaina neatitinka didžiausio pasiūlymo, kuris būtų buvęs pateiktas vykdant atvirą, nediskriminuojančią ir besąlygišką pardavimo procedūrą. Kadangi pagal Komisijos nustatytus privatizavimo principus (41) tai yra esminis kriterijus, galima daryti išvadą, kad pardavimas nėra susijęs su pagalba Lone Star.
(83)
Be to, Komisija tyrė, ar pardavimas nėra susijęs su papildoma pagalba IKB, o taip būtų atsitikę tuo atveju, jei KfW būtų naudingiau IKB likviduoti, o ne parduoti, t. y. buvo nagrinėjama, ar pardavėjas veikė įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Šiuo atveju Komisija konstatuoja, kad parduodant ne tik gauta pardavimo kaina, bet ir KfW skyrė papildomų kapitalo įnašų, kurie turi būti laikomi pardavimo dalimi. Pardavimą sudaro abiejų likvidumo priemonių, kurių dydis yra [ 2,5] mlrd. EUR, išlaikymas, pirmaeilė KfW paskola SIP 2 perfinansuoti, prieš parduodant IKB KfW perduotas SIP 1, ir […] bylinėjimosi rizikos planavimas. KfW neabejotinai taikė šias priemones tam, kad būtų įmanoma parduoti IKB ir per kuo trumpesnį laiką atsikratyti kiek įmanoma daugiau turto. Nors KfW gavo iš pirmo žvilgsnio teigiamą pardavimo kainą, pardavimas buvo susijęs su priemonėmis, dėl kurių pardavimo kaina galiausiai tapo neigiama.
(84)
Be to, negalima nepaisyti fakto, kad šios priemonės taikytos restruktūrizuojant IKB, todėl jos sietinos su pirmosiomis trimis paramos priemonėmis. Taigi Komisija negali jų vertinti atskirai nuo pirmųjų trijų priemonių ir šiuo atveju taip pat laiko KfW pateiktą rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo argumentą nepagrįstu (42).
(85)
Tačiau, nepaisant to, atrodo, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio pardavėjo kriterijus šiuo atveju nėra įvykdytas. Svarbiausias dalykas yra tas, ar neigiama kaina susidarė todėl, kad Vokietija negalėjo pateikti pagrįstų papildomų likvidavimo sąnaudų, į kurias būtų atsižvelgęs rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis pardavėjas. Todėl Komisija negali atsižvelgti į apskaičiuotus nemokumo rizikos nuostolius už vykdant rėmimo veiklą išduotas paskolas. Komisijos nuomone, struktūrizuotas finansavimas vykdant rėmimo veiklą priskiriamas prie KfW viešųjų užduočių ir nėra KfW, kaip įprasto banko, funkcija. Todėl jis neturėtų būti laikomas sąnaudomis, kurios būtų svarbios rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui, nes jis apskritai nebūtų prisiėmęs su valstybės pagalbos priemonėmis susijusių įsipareigojimų (43).
(86)
Todėl Komisija patikrino, ar pagalbos priemonės de facto lėmė, kad kaina tapo neigiama. Kadangi pagalbos priemonės iš esmės yra ne subsidijos, o paskolos ir garantijos, reikia, kaip ir atliekant įprastą valstybės pagalbos vertinimą, nustatyti jomis IKB suteiktą ekonominį pranašumą.
(87)
Pirma, KfW ir toliau užtikrina IKB likvidumą. Kaip jau paaiškinta 77 punkte, sunku nustatyti kiekybinę suteikto pranašumo vertę, nes privatieji investuotojai irgi gali būti pasirengę tam tikromis aplinkybėmis užtikrinti likvidumą, kol teikiama rizikos garantija. Tačiau pardavus IKB Lone Star rizikos garantija panaikinama. Tai, kad Lone Star įsigijo IKB ir Komisija pritarė restruktūrizavimo pagalbai bei sanavimo planui, rodo, kad neatmetama galimybė atkurti IKB gyvybingumą. Kol IKB restruktūrizavimo etape oficialiai laikoma sunkumų patiriančia įmone, pateisinama laikyti įmonę, siekiant apskaičiuoti pagalbos elementus, „silpna“ (B reitingo kategorija), kaip apibrėžta orientacinių ir diskonto normų komunikate (44). Pagal šį komunikatą paskolos maržą sudarytų 220 baziniai punktai, tai reikštų, kad antroji likvidumo priemonė yra [ 100] bazinių punktų, o pirmoji - [ 125] bazinių punktų mažesnė už orientacinę normą. Apskaičiavus […] metams (nuo 2008 m. spalio mėn. iki […] m. balandžio mėn.) susidarytų papildoma [apie 90] mln. EUR valstybės pagalba.
(88)
Antra, KfW už 1 mlrd. EUR įsigijo SIP 1. Komisija pabrėžia, kad KfW išsiderėta kaina yra [ 10] % mažesnė už IFRS buhalterinę vertę ir kad IKB prieš tai galėjo kai kurias portfelio dalis parduoti už kainas, kurios viršijo IFRS buhalterinę vertę. Vargu, ar esant tokiai padėčiai tuometėje rinkoje privatusis investuotojas būtų galėjęs ar norėjęs įsigyti tokį portfelį (bent jau ne visą). Tai patvirtina faktas, kad Lone Star nebuvo suinteresuota įsigyti portfelio, o KfW negalėjo jo įsigyti be valstybės pagalbos. Negalima atmesti prielaidos, kad dar reikės nurašyti dalį portfelio. Blogiausiu atveju nurašymas būtų susijęs su [ 200] mln. EUR vertės žemesniuoju segmentu. Kadangi nėra kitų orientacinių verčių, Komisija daro prielaidą, kad KfW, įsigydamas SIP 1, prisiima papildomą iki [ 200] mln. EUR vertės riziką.
(89)
Trečia, KfW suteikė SIP 2 perfinansuoti skirtą 775 mln. EUR vertės pirmaeilę paskolą, kuri dėl jos pirmaeiliškumo grąžinama Euribor plus esant [ 90] bazinių punktų (t. y. iš gautų pajamų ši paskola grąžinama pirmiausia). Tačiau paskola suteikta specialiosios paskirties bendrovei, kuri dar neturi kredito istorijos. Tokiai specialiosios paskirties bendrovei nustatyta palūkanų norma pagal orientacinių ir diskonto normų komunikatą turėtų sudaryti ne mažiau kaip Euribor plus 400 bazinių punktų (45). Tačiau, kadangi tai yra pirmaeilė paskola, kuri priklauso nuo IKB indėlio, todėl iš esmės yra naudinga IKB, Komisija šiuo atveju pritaria ir 220 bazinių punktų paskolos maržai. Todėl galima apskaičiuoti, kad pagalbos elementas, siejamas su prioritetinės 775 mlrd. EUR išmokos skyrimu, sudaro apie [ 30] mln. EUR ([ 100] bazinių punktų per […] metus, t. y. nuo 2008 m. spalio mėn. iki […]).
(90)
Ketvirta, rizika už […] prisiimta todėl, kad jei rizika būtų prisiimta kartu su IKB, šios rizikos nebūtų buvę galima tinkamai išreikšti kiekybiniu požiūriu. Kadangi egzistuoja nedidelė bylinėjimosi rizika ir iš pateiktos informacijos aišku, kad nelabai tikėtina, jog tokia rizika kils, nebūtų buvę tikslinga įtraukti šią riziką į pardavimo procedūrą. Nedidelę riziką patvirtina faktas, kad auditoriai iš IKB nereikalavo rezervų galimai rizikai padengti. Žinoma, tebėra tam tikra rizika […], kad gali tekti atlyginti žalą. Kadangi nebuvo pateiktas kiekybinis rizikos vertinimas, Komisija daro prielaidą, kad tuometės priemonės turėtų būti įvertintos […] EUR suma, kuri atitinka […] % riziką.
(91)
Iš viso KfW taikytos priemonės parduodant IKB yra susijusios su 390 mln. EUR vertės valstybės pagalba; ši suma [ 250] mln. EUR viršija [ 100] mln. EUR pardavimo kainą, todėl susidaro neigiama pardavimo kaina. Taigi konstatuotina, kad IKB pardavimas buvo susijęs su pagalba IKB.
d) Valstybės pagalbos apžvalga
(92)
Kaip nurodoma 5 lentelėje, taikant visas priemones suteiktos pagalbos suma iš viso sudaro 9,155 mlrd. EUR.
5 lentelė
Restruktūrizuojant IKB suteikta pagalba
Nr.
Priemonė
Mln. EUR
Pagalbos suma
(mln. EUR)
1
Pirmoji rizikos garantija (Rhineland - 5,8 mlrd. EUR, Havenrock - 0,85 mlrd. EUR; balansinis turtas - 1 mlrd. EUR)
6 650
2
Antroji rizikos garantija (350 mln. EUR papildomiems nuostoliams padengti - Havenrock)
200
3
Kapitalo didinimas ir negrąžinama paskola (balansinio turto nusidėvėjimui padengti)
2 000
4
IKB skirta likvidumo priemonė (prieš pardavimą)
(…)
5
IKB pardavimas
5a
IKB akcijų kaina
(…)
5b
IKB skirta likvidumo priemonė (po pardavimo)
(…)
5c
Pirmaeilė paskola SIP 2 perfinansuoti
(…)
5d
SIP 1 perkėlimas į KfW
(…)
5e
Atleidimas nuo atsakomybės […]
(…)
IKB pardavimas (neto)
[ 250]
Iš viso
[ 10 000]
5.2. Priemonių suderinamumas su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą: pagalba kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti
(93)
Komisija laikosi sprendime pradėti procedūrą išreikštos nuomonės, kad EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkto šioje byloje taikyti negalima. Pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą pagalbą galima teikti siekiant atitaisyti didelį valstybės narės ekonomikos sutrikimą. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Pirmosios instancijos teismas pabrėžė, jog EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktas turi būti taikomas griežtai.
(94)
Tyrimas patvirtino Komisijos nuomonę, kad IKB problemos turėtų būti siejamos su įmonės veikla. Be to, Vokietijos pateikta informacija neįtikino Komisijos, kad dėl IKB nemokumo atsiradęs poveikis sistemai pasiektų tokį mastą, kad sukeltų Vokietijos „didelį ekonomikos sutrikimą“, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte (46). Ši byla pagrįsta konkrečiomis IKB problemomis, todėl joms spręsti reikia tikslingų pagalbos priemonių, kurias galima taikyti remiantis pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms taisyklėmis. Todėl aptariamos priemonės negali būti laikomos suderinamomis su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą.
5.3. Suderinamumas su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą - restruktūrizavimo pagalba
(95)
Remiantis tyrimo rezultatais daroma išvada, kad priemones galima laikyti su bendrąja rinka suderinama restruktūrizavimo pagalba, nes jos atitinka visas gairių sąlygas. Todėl galima atsisakyti tyrimo, ar priemonės galėtų būti laikomos sanavimo pagalba - tokią galimybę Komisija atmetė dar sprendime pradėti procedūrą, nes rizikos garantija yra neatšaukiama.
a) Sunkumų patirianti įmonė
(96)
Komisijos nuomone, IKB buvo sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta gairių 9 dalyje, ir labai tikėtina, kad be KfW įsikišimo nebūtų galėjusi ilgiau spręsti dėl likvidumo stokos kilusių problemų. Dėl galimų nuostolių būtų reikėję uždaryti banką, todėl įvykdytos gairių 10 dalies c punkte nurodytos sąlygos. Šios dar sprendime pradėti procedūrą išreikštos nuomonės Vokietija neginčijo.
b) Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas
(97)
Šis tyrimas patvirtino, kad restruktūrizavimu bus atkurtas ilgalaikis IKB gyvybingumas. Komisijos nuomone, IKB pardavimas Lone Star yra labai svarbus siekiant spręsti iškilusias problemas ir teigiamai ekonomiškai plėtoti banko veiklą.
(98)
Be to, tyrimu patvirtinta, kad IKB savo veiklą nukreipė nauja kryptimi. Jis atsisakė nuostolingų veiklos sričių ir nebeinvestuoja į portfelį. Be to, nuo šiol jis didžiausią dėmesį kreips į savo pagrindinę veiklą - mažųjų ir vidutinių įmonių aptarnavimą. Likusi veikla struktūrizuoto finansavimo segmente bus tęsiama, kad būtų tenkinami verslo bankininkystės klientų reikalavimai, tačiau bus atsisakyta [ 20] % segmento ir visos nekilnojamojo turto finansavimo srities. Be to, IKB ėmėsi priemonių gerinti rizikos valdymą ir akivaizdžiai sumažino rizikingo turto kiekį. Taigi IKB ėmėsi vidaus priemonių, būtinų siekiant pakeisti veiklos kryptį.
(99)
Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad IKB restruktūrizavimo plane siekiama atkurti ilgalaikį IKB gyvybingumą. Iš plano, kuris pagrįstas patikimomis rinkos pokyčių prognozėmis, matyti, kad pasirinktas verslo modelis pasiteisins. kadangi 2011 m. numatytas […] % pirmojo lygio (Tier 1) kapitalo koeficientas ir […] % išlaidų ir pajamų santykis (angl. cost income ratio), galima daryti prielaidą, kad verslo planas yra perspektyvus. Santykinai nedidelė […] % nuosavo kapitalo grąža (2012 m.) turi būti vertinama atsižvelgiant į santykinai didelį IKB pirmojo lygio (Tier 1) kapitalo koeficientą, kuris sudaro būtiną garantiją. Komisija atsižvelgia į griežtas sąnaudų taupymo priemones, kurios turi būti taikomos iki 2011 m. Komisija taip pat ištyrė restruktūrizavimo planą pagrindžiančias prielaidas ir neabejoja, kad jos yra realios.
(100)
Restruktūrizavimo plane numatoma, kad net blogiausiu atveju IKB ekonominė plėtra ir jo nuosavo kapitalo grąža gali būti teigiamos. Ir šiuo atveju bankas galės pasiekti […] % pirmojo lygio (Tier 1) kapitalo koeficientą, todėl jo veiklai bus padėtas tvirtas pagrindas.
c) Pagalbos apribojimas iki būtino minimumo - nuosavas indėlis
(101)
Komisija jau neabejoja, ar pagalba neviršija būtino minimumo. Dabar Komisija gali daryti išvadą, kad pagalba neviršija būtino minimumo ir kad, atsižvelgiant į gairių reikalavimus, nuosavomis lėšomis į restruktūrizavimą įnešamas didelis indėlis, t. y. daugiau kaip 50 % restruktūrizavimo sąnaudų finansuojama iš nuosavų išteklių.
(102)
Į restruktūrizavimo sąnaudas įtraukiami kelių rūšių nuostoliai (portfelių nuostoliai, dėl didesnių finansavimo sąnaudų susidarę nuostoliai, veiklos sričių skaičiaus sumažinimo nuostoliai ir turto pardavimo nuostoliai) ir rizikos garantijos nustatymo sąnaudos, personalo restruktūrizavimo sąnaudos, administracinės sąnaudos ir konsultantų bei advokatų honorarai. Komisija neabejoja, kad šios sąnaudos, kaip Vokietija nurodė 52 konstatuojamojoje dalyje, sudaro [ 15] mlrd. EUR. Ji taip pat pripažįsta, kad SIP 1 perfinansavimas ir pirmaeilė paskola už SIP 2 perfinansavimą priskiriami prie restruktūrizavimo sąnaudų, nes šios priemonės būtinos ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. Todėl pagal skaičiavimus visos sąnaudos siekia apie [ 17] mlrd. EUR.
(103)
Laikantis gairių 43 dalies nuostatų IKB restruktūrizavimą galima finansuoti pagalba, nuosavomis pagalbos gavėjų lėšomis, parduodamu turtu, akcininkų lėšomis ir rinkos sąlygomis gautomis lėšomis iš išorės finansavimo šaltinių.
(104)
Didelį indėlį į portfelių restruktūrizavimą įnešė pati įmonė ir jos buvę bei nauji privatieji akcininkai; čia pirmiausia pažymėtinas bankų asociacijų indėlis, IKB nuosavos lėšos (47) ir Lone Star kapitalo įnašas. Tačiau Komisija nesutinka, kad prarastos verslo galimybės ir dėl krizės sumažėjusi ekonominė veikla būtų pripažintos nuosavu indėliu, nes pagal gairių 43 punktą indėlis turi būti konkretus, t. y. faktinis. Todėl šioje kategorijoje nuosavas indėlis siekia apie […] mlrd. EUR ([ 20] %).
(105)
Jei būtų atsižvelgta į pajamas iš pardavimo (kaip kompensacinės priemonės), ši suma būtų gerokai didesnė ir sudarytų ne mažiau kaip 50 %. Tai taikoma turtui, kurio nominalioji vertė yra [ 15] mlrd. EUR (žr. 4 lentelę). Tačiau Komisija negali visos šios sumos pripažinti nuosavu indėliu. Pirma, IKB įmonės Liuksemburge veiklos dalis atkuriama Diuseldorfe ([…] mlrd. EUR), todėl bus parduota tik jos dalis. Antra, dalis lėšų gauta ne aktyviai parduodant turtą, bet pasibaigus su atitinkamu turtu susijusių įsipareigojimų terminui. Trečia, neaišku, kokią nustatyti parduodamo turto vertę. […]. Tačiau Vokietija pateikė pakankamų argumentų, kad įtikintų Komisiją, jog aktyviai likvidavus turtą artimiausioje ateityje būtų galima gauti ne mažiau kaip [ 5] mlrd. EUR (48). Komisija stebės padėtį ir užtikrins, kad faktiškai įneštas pakankamo dydžio indėlis ir pagalba iš tikrųjų neviršytų būtino minimumo.
(106)
Turto pardavimas turi dvigubą poveikį. Viena vertus, sumažinama rizikingo turto apimtis, todėl išlaisvinamas kapitalas ir padidinamas kapitalizacijos laipsnis. Antra vertus, pardavimu sukuriamas likvidumas, kurį galima panaudoti restruktūrizavimui finansuoti arba likvidumo pagrindui stiprinti (49). Kaip jau paaiškinta pirmesniame punkte, šias lėšas iš dalies sudaro tikėtini kapitalo įnašai, jų viena dalis jau panaudota, o dar viena dalis bus gauta artimiausiu metu. NET neatsižvelgdama į tikėtinus kapitalo įnašus, kurie gali būti gauti tik 2011 m., ir atsargiai darydama prielaidą, kad bus gautos ne visos planuojamos pajamos, Komisija daro išvadą, kad įvykdyta sąlyga, pagal kurią restruktūrizavimas konkurencijos teisės atžvilgiu nekelia abejonių, jei į jį įnešamas ne mažiau kaip 50 % nuosavas indėlis.
(107)
Tokią išvadą Komisija padarė atsižvelgdama į šiuos aspektus.
6 lentelė
Nuosavas indėlis
(mlrd. EUR)
Priemonė
Lėšų kilmė
Vertė
Rizikos garantija
Bankų asociacijos
1,50
Įmonės kapitalo rezervai ir mišrios kapitalo priemonės
IKB
[ 1,5]
SIP II kapitalo įnašai
Lone Star
[ 0,25]
Tarpinė suma
[ 3,25]
Portfelio investicijų pardavimas
Rinka
(…)
Nekilnojamojo turto verslo nutraukimas
Rinka
[…]
IKB Int. Liuksemburge veiklos nutraukimas
Rinka
[…]
IKB CC Niujorke veiklos nutraukimas
Rinka
[…]
IKB veiklos Amsterdame nutraukimas
Rinka
[…]
Movesta akcijų pardavimas
Rinka
[…]
Nestrateginio turto pardavimas
Rinka
[…]
Tarpinė suma: pardavimas kaip kompensavimo priemonės
[ 5,0] (ne mažiau kaip […])
d) Neleistinų konkurencijos iškraipymų vengimas - kompensavimo priemonės
(108)
Atlikusi tyrimą Komisija įsitikino, kad imtasi pakankamai priemonių siekiant kiek įmanoma sumažinti galimą neigiamą pagalbos poveikį konkurentams.
(109)
Komisija konstatuoja, kad IKB atsisakė viso veiklos segmento, o jo daugiausia pajamų duodantis veiklos segmentas, t. y. struktūrizuotas finansavimas, sumažėjo [20-30] %.
(110)
Komisija negali sutikti, kad didžioji sąnaudų mažinimo dalis (t. y. 18,3 mlrd. EUR vertės portfelio investicijų pardavimas) būtų laikoma kompensavimo priemone, nes sąnaudų mažinimo priemonės būtinos ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. Tokios priemonės, remiantis gairių 40 dalimi, negali būti pripažįstamos kompensavimo priemonėmis.
(111)
Nepaisant to, tolesnis sąnaudų mažinimas, sudarantis [ 10] mlrd. EUR, atitinka apie [25] % balanso sumos atėmus portfelio investicijas (t. y. [ 10] mlrd. EUR iš 45,2 mlrd. EUR) (50). Nors portfelio investicijų atsisakymas negali būti laikomas kompensavimo priemone, jis daro poveikį banko dydžiui ir jo veiklai. Remiantis Vokietijos siūlomomis priemonėmis IKB balanso suma bus sumažinta 47,2 % (t. y. 18,3 mlrd. EUR portfelio investicijų ir [ 10] mlrd. EUR už kompensavimo priemones, atėmus […] mlrd. EUR augimo maržą, kai visą balanso sumą sudaro 63,5 mlrd. EUR).
(112)
Be to, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2011 m. rugsėjo 30 d.) sumažinus bendrą balanso sumą iki 33,5 mlrd. EUR bus užtikrinta, jog uždarymo ir pardavimo poveikis nebus sumenkintas atkuriant veiklą kituose banko segmentuose arba tiesiog ją perkėlus.
(113)
Be to, buvę banko savininkai ir vadovai nebedalyvauja IKB veikloje, o tai aiškiai rodo, kad siekiama išvengti moralinio neatsakingumo (angl. moral hazard). Taip pat bankas parduotas taikant atvirą ir nediskriminuojančią procedūrą, kuria konkurentams bankų sektoriuje suteikta galimybė įsigyti banką, todėl taip jiems jau buvo suteikta tam tikra kompensacija už konkurencinę žalą, kuri jiems buvo padaryta skiriant pagalbą.
(114)
Apskritai kompensacinės priemonės yra proporcingos IKB suteiktos pagalbos iškreipiamajam poveikiui ir užtikrina, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo mažesnis.
(115)
Būtina, kad Komisijai būtų nuolat teikiama informacija apie šių kompensacinių priemonių tolesnį įgyvendinimą.
6. IŠVADA
(116)
Komisija konstatuoja, kad aptariamos pagalbos priemonės taikytos pažeidžiant EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Tačiau Komisija daro išvadą, kad ginčijamos priemonės laikytinos restruktūrizavimo pagalba, kuri, remiantis EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei įvykdytos atitinkamos sąlygos, ir
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pagalba, kurią Vokietija suteikė bankui IKB Deutsche Industriebank AG (toliau - IKB), remiantis jos pateiktais susitarimais ir dokumentais, yra suderinama su bendrąja rinka, jei įvykdomos 2 straipsnyje minimos sąlygos ir įpareigojimai.
2 straipsnis
1. Vokietija užtikrina, kad IKB restruktūrizavimo planas, kurį ji pateikė Komisijai 2008 m. rugsėjo 25 d., bus visiškai įgyvendintas iki 2011 m. rugsėjo 30 d.
2. Vokietija užtikrina, kad šis IKB turtas bus parduotas trečiajai, nuo IKB ir KfW nepriklausomai šaliai arba likviduotas:
a)
visas nekilnojamojo turto finansavimo verslo segmentas, kuris apima ir šalies, ir tarptautinį nekilnojamojo turto finansavimą, 2008 m. gruodžio 31 d. bus sustabdytas (nebus sudaroma naujų sandorių) ir aktyviai uždarytas (51), o […] % veiklos bus nutraukta iki 2010 m. rugsėjo 30 d., dar […] % - iki 2011 m. rugsėjo 30 d., o likęs verslas bus parduotas atsižvelgiant į atitinkamus su įsipareigojimų vykdymu susijusius galutinius terminus. Uždarytos bus ir įmonės IKB Immobilien Management GmbH, IKB Projektentwicklungs GmbH Co. KG, ir IKB Projektentwicklungsverwaltungsgesellschaft mbH (52).
b)
Pavaldžioji bendrovė IKB International S.A. Luxembourg bus aktyviai uždaryta iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Nuo 2009 m. kovo 31 d. nesudaroma jokių naujų sandorių. IKB iš šios pavaldžiosios bendrovės veiklos sričių perims verslo bankininkystės ir struktūrizuoto finansavimo sritims svarbią veiklą.
c)
IKB Capital Corporation New York bus aktyviai uždaryta 2011 m. rugsėjo 30 d., o […] % paskolų portfelio turės būti parduota iki 2010 m. rugsėjo 30 d. Nuo 2008 m. gruodžio 31 d. nesudaroma jokių naujų sandorių.
d)
IKB AG veikla Amsterdame bus aktyviai uždaryta iki […]. Nuo 2008 m. gruodžio 31 d. nesudaroma jokių naujų sandorių.
e)
50 % valdomų Movesta Lease and Finance GmbH akcijų bus parduota iki 2011 m. rugsėjo 30 d.
f)
Kitas balanse iš pradžių nurodytas nestrateginis turtas, kurio nominalioji vertė sudaro 1,7 mlrd. EUR (2007 m. kovo 31 d. buhalterinė vertė), bus aktyviai likviduotas iki 2011 m. rugsėjo 30 d.
3. Vokietija užtikrina, kad IKB bendra balanso suma iki 2011 m. rugsėjo 30 d. sudarys ne daugiau kaip 33,5 mlrd. EUR (53).
4. Susidarius nenumatytoms aplinkybėms, visų pirma, jei toliau tęstųsi kapitalo rinkos krizė arba nebūtų įmanoma parduoti tam tikro turto, 2 ir 3 straipsnio dalyse nurodytas priemones galima iš dalies pakeisti arba pakeisti jas kitomis, arba pratęsti jų terminą, jei šis sprendimas tinkamai pagrindžiamas likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams iki atitinkamo termino pabaigos ir Komisija per du mėnesius nepareiškia prieštaravimo.
5. Kad būtų galima kontroliuoti 1, 2 ir 3 straipsnio dalyse nustatytų sąlygų vykdymą, Vokietija iki 2012 m. kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. teikia ataskaitas apie restruktūrizavimo plano ir šių sąlygų tolesnį įgyvendinimą.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.
Priimta Briuselyje 2008 m. spalio 21 d.