KOMISIJOS SPRENDIMAS
2004 m. birželio 30 d.
dėl mokestinių priemonių, kurių Belgija numato imtis jūrų transportui skatinti
(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2040)
(tik tekstai prancūzų ir olandų kalbomis yra autentiški)
(Tekstas svarbus EEE)
(2005/417/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgusi į šias pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūros apžvalga
(1)
Belgijos Vyriausybė pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį 2002 m. birželio 14 d. savo Nuolatinės atstovybės laiške pranešė apie mokestines priemones prekybinei jūrų laivybai skatinti, kurios yra numatytos Programos įstatymo projekte. Visos priemonės su nuoroda N 433/02 buvo užregistruotos pagalbų, apie kurias pranešta, registre. Komisijai dar nepareiškus nuomonės, numatomos priemonės buvo įtrauktos į 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymą.
(2)
2003 m. kovo 19 d. Komisija priėmė sprendimą (2) pradėti 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (3), 6 straipsnyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl kai kurių 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo aspektų (byla buvo užregistuota nauju numeriu C 20/03) ir patvirtinti likusias Programos įstatymo jūrų transporto sektoriui skatinti nuostatas.
(3)
Išleisdamos 2003 m. gegužės 7 d. karališkąjį sprendimą, Belgijos institucijos pradėjo įgyvendinti visas Programos įstatymo jūrų sektoriui skatinti nuostatas (minėto Programos įstatymo 115-127 straipsniai); karališkojo sprendimo preambulėje jos nurodė, kad šis sprendimas neduoda „jokio teisinio pagrindo mokesčių mokėtojams mokesčių inspekcijoje ar nacionaliniuose teismuose remtis mokestinėmis pagalbos priemonėmis, kurių suderinamumą nagrinėja Komisija“, laikantis 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimo nuostatų.
(4)
2003 m. gegužės 7 d. laiške Belgijos institucijos pakomentavo 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimą.
(5)
2003 m. birželio 26 d. laiške Komisija Belgijos institucijoms pateikė papildomų klausimų. 2003 m. rugpjūčio 18 d. Komisija nusiuntė priminimo laišką, Belgijos institucijos į klausimus atsakė 2003 m. rugsėjo 12 d. laiške.
(6)
2004 m. sausio 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) buvo paskelbtos naujos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui. Jos įsigaliojo tą pačią dieną.
1.2. Pagalbos antraštė
(7)
Šiame sprendime nagrinėjamos į 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo V ANTRAŠTINĖS DALIES „Finansai“ I SKYRIŲ „Jūrų laivyba“ įrašytos mokestinės priemonės jūrų transportui skatinti.
1.3. Pagalbos gavėjai
(8)
Įvairios pagalbos sistemos yra taikomos Belgijoje įsisteigusioms ir jūrų transporto, jūros išteklių eksploatavimo bei vilkimo sektoriuose veikiančioms įmonėms.
1.4. Pagalbos tikslas
(9)
Pagrindinis numatomų mokestinių priemonių tikslas - skatinti Belgijos kontroliuojamus laivus persiregistruoti į nacionalinį laivyną, iš kurio pasitraukė dauguma prekybinės jūros laivybos laivų.
2. IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS
(10)
Programos įstatyme numatomos mokestinės priemonės, skirtos jūrų transportui Belgijoje skatinti:
-
jūrų bendrovių apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema,
-
priemonės jūrų bendrovėms, kurios nepasirinko apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemos, skatinti; šios priemonės apima greitesnį laivų skolos išmokėjimą, atleidimą nuo pelno mokesčio parduodant laivus, lengvatą, kuri yra taikoma įgyvendinus pakartotinio naudojimo sąlygas, ir mokesčio lengvatas perkant laivus,
-
registracijos rinkliavos įrašant laivų hipotekas panaikinimas,
-
apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema, taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, kai tretieji asmenys - laivų savininkų vardu paslaugas teikiantys asmenys.
(11)
Pagal apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (5) ją pasirinkusioms jūrų bendrovėms ne taikomas apmokestinimo pagrindas, naudojamas apskaičiuojant įmonių pelno mokestį, o apibrėžiama vienodo dydžio suma, nustatyta pagal atitinkamo laivyno tonažą. Taikant šią sistemą nekeliamos jokios sąlygos dėl laivų vėliavos.
(12)
Panašios priemonės, kuriomis apibrėžiama dar palankesnė vienodo dydžio suma, yra numatytos trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, bet ši suma taikoma su sąlyga, kad trys ketvirtadaliai valdomo laivyno laivų yra su Belgijos vėliava plaukiojantys laivai.
2.1. Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema
(13)
Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema gali būti taikoma laivams, kurie yra naudojami tokioms leistinoms veiklos rūšims:
-
prekėms ar asmenims vežti tarptautiniu jūros keliu, taip pat gamtiniams jūros ištekliams tirti ar eksploatuoti,
-
pelnui, gautam laivą eksploatuojant su jūros dokumentais, naudoti vilkimui, pagalbai ir kitoms veiklos rūšims jūroje,
-
visoms veiklos rūšims, kuriomis tiesiogiai prisidedama prie pirmiau minėto naudojimo.
(14)
2002 m. rugsėjo 5 d. laiške Belgijos institucijos nurodė, kad žuvininkystės sektoriaus veikla negali būti laikoma leistina.
(15)
Šią sistemą pasirinkusioms jūrų bendrovėms įmonių pelno mokesčio suma (6) apibrėžiama taikant vienodą tarifą, pagal bendrovių tinkamų laivų neto tonažą. Apmokestinimo pagrindas, apmokestinamas įmonių pelno mokesčio procentu, yra lygus sumai, kuri kiekvienam tinkamam laivui (7) nustatoma atsižvelgiant į šią tarifų lentelę, sudarytą suskirstant į grupes pagal neto tonas (NT) ir 24 h laikotarpį, nepriklausomai nuo to, ar laivas naudojamas veikloje, ar ne:
(EUR už 100 NT)
Iki 1 000 neto tonų
1,00
1 001-10 000 neto tonų
0,60
10 001-20 000 neto tonų
0,40
20 001-40 000 neto tonų
0,20
Daugiau kaip 40 001 neto tonų
0,05
(16)
Šią apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą pasirinkusioms jūrų transporto bendrovėms sistema taikoma 10 metų. Pasibaigus šiam laikotarpiui, sistema automatiškai toliau pratęsiama naujam 10 metų laikotarpiui, nebent suinteresuota įmonė iš anksto praneša, kad nebenori dalyvauti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemoje.
(17)
Be to, pagal sistemą numatytos papildomos lengvatos naujausiems laivams. Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad apmokestinamas pelnas, apibrėžtas taikant vienodą tarifą pagal pirmiau pateiktą tarifų lentelę, sumažinamas:
-
50 % dieninės sumos ne senesniems kaip 5 metų laivams, skaičiuojant nuo laivo pristatymo datos;
-
75 % dieninės sumos ne naujesniems kaip 5 metų, bet ne senesniems kaip 10 metų laivams, skaičiuojant nuo laivo pristatymo datos.
(18)
Laivo metai nustatomi pagal pristatymo datą, kurią nurodo jūros ir upių hipotekos saugotojas arba už registraciją atsakingos kompetentingos institucijos.
(19)
Pagal Programos įstatymo 120 straipsnio 2 dalį iš apmokestinimo pagrindo, nustatyto taikant vienodą tarifą, negali būti atliktas joks išskaičiavimas buvusių finansinių metų nuostoliams kompensuoti. Nuostolių, patirtų vykdant jūrų laivininkystę, dalis, kurios galima neįskaityti ir kuri egzistuoja pirmą kartą jūrinės veiklos rūšims apmokestinimo pagrindą apibrėžiant pagal tonažą, gali būti pakartotinai išskaičiuota iš būsimojo pelno pasibaigus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas yra apibrėžiamas pagal tonažą. Vis dėlto išimties tvarka iš apmokestinimo pagrindo, apibrėžto taikant vienodą tarifą, gali būti išskaičiuoti profesiniai nuostoliai, kuriuos per tą patį ataskaitinį laikotarpį patiria kitas bendrovės padalinys, jeigu šie profesiniai nuostoliai negalėjo būti išskaičiuoti iš bet kurio kito bendrovės padalinio, kuriam nėra taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, pelno.
2.2. Mokestinės priemonės jūrų bendrovėms, nepasirinkusioms apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos, skatinti
(20)
Visą ataskaitinį laikotarpį, per kurį jūrų bendrovei netaikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, įmonė galės naudotis trejopomis lengvatomis, nukrypstančiomis nuo 1992 m. Belgijos pajamų mokesčio kodekso.
2.2.1. Greitesnis skolos išmokėjimas (8)
(21)
Laivai, kurie yra įsigyjami nauji arba nenauji ir kurie pirmą kartą patenka Belgijos mokesčių mokėtojo nuosavybėn, ir tokių laivų akcijos gali būti išperkamos, o išlaidos dideliems remonto darbams bei įrengimui įsigyjant nenaujus laivus dengiamos taip:
-
20 % sumos ataskaitiniais metais, kuriais laivas atiduotas naudoti,
-
15 % sumos kitais dvejais ataskaitiniais metais,
-
10 % sumos vėlesniais ataskaitiniais metais, kol skola sumokama visiškai.
(22)
Per pirmuosius trejus ataskaitinius metus, pradedant skaičiuoti nuo ataskaitinių metų, kuriais laivas atiduotas naudoti, nesumokėta skolos dalis susigrąžinama ataskaitiniais laikotarpiais, einančiais po to laikotarpio, per kurį skolos dalis nebuvo sumokėta, net ir pasibaigus įprastam išpirkimo terminui, atsižvelgiant į tai, kad bendra kasmetinė skolos išmokėjimo dalis vienam laivui jokiais atvejais negali viršyti 20 % investicijų ar savikainos vertės.
(23)
Pagal šią sistemą išperkamiems laivams negali būti taikoma pasirenkama mažėjančio skolos išmokėjimo sistema, numatyta 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso 64 straipsnyje.
(24)
Vis dėlto laivai, kurie įsigyjant buvo nenauji ir kurie Belgijos mokesčių mokėtojo nuosavybėn patenka ne pirmą kartą, gali būti per įprastą laivų naudojimo laiką išperkami linijiniu būdu.
(25)
Į Programos įstatymą įtraukta konkreti skolos išmokėjimo sistema teisiškai įtvirtina administracinę priemonę, kuri Belgijoje yra taikoma jau keletą dešimtmečių. Ši priemonė į įstatymą buvo perkelta siekiant padidinti teisinį priemonės saugumą ir užtikrinti sistemos tęstinumą.
2.2.2. Atleidimas nuo pelno mokesčio parduodant laivus
(26)
122 straipsnyje (9) numatoma, kad parduodant laivus realizuotas pelnas neapmokestinamas, jeigu bendrovė perleisto laivo ar laivų nenaudojo daugiau kaip 5 metus iki pardavimo, ir kai ne mažesnė už realizuotą pelną suma per 5 metus yra pakartotinai panaudojama laivams, bendros nuosavybės laivų akcijoms, laivų akcijoms ar akcijoms arba jūrų bendrovių, kurių pagrindinė būstinė yra Bendrijoje ir kurios vykdo tik leistiną veiklą (10), akcijoms pirkti.
(27)
Sumos pakartotinai nepanaudojus laikantis nustatytų sąlygų, realizuotas pelnas laikomas ataskaitinio laikotarpio, per kurį baigėsi pakartotinio panaudojimo terminas, pelnu.
(28)
Pakartotiniam panaudojimui numatytos investicijos kaip turto dalis turi būti saugomos ne trumpiau kaip penkerius metus. Tačiau parduodant investicijas per tris mėnesius jos gali būti pakeistos. Jeigu pakartotiniam panaudojimui numatytos investicijos buvo pakeistos, tos pačios pelno taisyklės taikomos perleidžiant turtą, įgytą atliekant pakeitimą.
(29)
Parduodant turtą praėjus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas apibrėžiamas pagal tonažą, pelnui apskaičiuoti mokestinė grynoji vertė nustatoma pagal įprastines skolos išmokėjimo taisykle, įskaitant laikotarpį, per kurį iš jūrų laivybos gautas pelnas apibrėžiamas pagal tonažą.
2.2.3. Mokesčio lengvatos perkant laivus (11)
(30)
Investicinė lengvata, lygi 30 % įgyjamo turto kainos, gali būti taikoma tik leistinas veiklos rūšis vykdančioms (12) Belgijoje reziduojančioms bendrovėms ar nereziduojančių bendrovių padaliniams Belgijoje, kurie perka naujus arba nenaujus laivus, pirmą kartą patenkančius Belgijos mokesčių mokėtojų nuosavybėn.
(31)
Nesuteikus mokesčio lengvatos dėl to, kad atitinkamais ataskaitiniais metais nebuvo gauta pelno arba jo buvo gauta nepakankamai, ši lengvata perkeliama į kitų ataskaitinių laikotarpių pelną. Pagal nuostatas dėl nuostolių perkėlimo pradedant taikyti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, investicinės lengvatos dalis, kurios galima neįskaityti ir kuri egzistuoja pirmą kartą iš jūrų laivybos gautą pelną apibrėžiant pagal tonažą, gali būti pakartotinai išskaičiuota iš pelno pasibaigus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas yra apibrėžiamas pagal tonažą.
2.2.4. Registracijos rinkliavos įrašant laivų hipotekas sumažinimas
(32)
Belgijos registracijos rinkliavų, hipotekų ir raštinių kodeksas yra iš dalies pakeistas, kad sudarant laivo hipotekas būtų panaikinta proporcinė registracijos rinkliava, nepriklausomai nuo to, ar po to laivui būtų taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, ar ne. Registracijos rinkliava sumažinama įrašant ir atviroje jūroje, ir vidaus vandenyse plaukiojančių laivų hipotekas.
(33)
Pagal šiuo metu galiojančią sistemą Belgijoje (išskyrus nustatytus labai nedidelius mokesčius) įrašant hipoteką nuo jos sumos imamas 0,052 % mokestis hipotekų saugotojo atlyginimui ir 0,5 % sumos registracijos rinkliavai. Belgijos institucijų manymu, būtent dėl pastarosios rinkliavos laivų registracija kaip plaukiojančių su Belgijos vėliava yra nepatraukli. Pagal naująją sistemą įrašant hipoteką yra nustatyta bendra pastovaus 25 eurų dydžio registracijos rinkliava, numatyta Belgijos registracijos rinkliavų, hipotekų ir raštinių kodekso 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse.
(34)
Perduodant didelio tonažo ar nedidelio tonažo laivo hipoteką po to, kai už atlygį buvo perleisti skoliniai įsipareigojimai, pakeista sutartis ar sudaryta bet kokia kita sutartis už atlygį, taip pat yra taikoma 0,5 % registracijos rinkliava pagal minėto kodekso 92/2 straipsnį (13). Pagal to paties kodekso 93 straipsnį registracijos rinkliava mokama nuo hipoteka garantuotos sumos dydžio, išskyrus trejų metų palūkanas ar nepriemoką, kurios yra užtikrintos 1951 m. gruodžio 16 d. hipotekų įstatymo 87 straipsnyje.
2.2.5. Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema, taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams (14)
(35)
Pagal Programos įstatymo 124 straipsnį apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema taip pat yra taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, bet nustatyta tarifų lentelė, palyginti su lentele, apibrėžta pagal jūrų bendrovėms taikomą sistemą, yra dešimt kartų naudingesnė - tie patys procentai valdomiems laivams taikomi suskirstant į grupes ne pagal 100 NT, o pagal 1 000 NT:
(EUR už 1000 NT)
Iki 1 000 neto tonų
1,00
1 001-10 000 neto tonų
0,60
10 001-20 000 neto tonų
0,40
20 001-40 000 neto tonų
0,20
Daugiau kaip 40 001 neto tonų
0,05
(36)
Vis dėlto ši sistema taikoma tik jei ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų yra įregistruoti kaip plaukiojantys su Belgijos vėliava.
(37)
Trečiųjų asmenų vardu laivus paprastai valdo paslaugų įmonės, kurios laivus parengia, įrengia juose būtinus įrenginius ir laivo savininko vardu suburia įgulas. Programos įstatymo 115 straipsnio 4 dalyje laivo valdytojas, valdantis laivą trečiųjų asmenų vardu, apibrėžiamas kaip „mokesčių mokėtojas [kuris] techniškai valdo ir (arba) aprūpina laivą trečiųjų asmenų vardu“. Laivo valdytojai, valdantys laivus trečiųjų asmenų vardu, nėra transporto įmonės. Iš tikrųjų Belgijos institucijos 2002 m. gruodžio 5 d. laiške patvirtino, kad laivų valdymas trečiųjų asmenų vardu yra paslaugų teikimas laivų savininkams ir kad laivų valdytojai, valdantys laivus trečiųjų asmenų vardu, transporto paslaugų neparduoda, nepriklausomai nuo to, ar tai būtų prekių, ar keleivių transportas.
2.3. Kitos pagalbos rūšys jūrų transportui skatinti
(38)
Jūrų transportui Belgijoje taikomos ir kitos pagalbos sistemos:
-
atleidimo nuo įmonininkų socialinio draudimo įmokų mokėjimo ir darbuotojų įmokų viršutinės ribos nustatymo sistema (Komisijos patvirtinta 1998 m. vasario 24 d. (15) ir 1999 m. birželio 23 d. (16) sprendimais),
-
atleidimo nuo profesinio mokesčio mokėjimo sistema (Komisijos patvirtinta 2000 m. birželio 27 d. sprendimu (17)).
2.4. Priežasčių, dėl kurių buvo pradėta procedūra, aprašymas
(39)
2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija patvirtino Programos įstatyme numatytas pagalbos priemones, išskyrus septynis konkrečius punktus, kurių atžvilgiu ji išreiškė abejonę dėl jų suderinamumo su bendrąja rinka. Keturi iš septynių punktų yra susiję su apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, o trys - su kitomis pagalbos priemonėmis, numatytomis minėtame Programos įstatyme.
2.4.1. Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema laivų savininkams skatinti
2.4.1.1. Procentai, nustatyti laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000
(40)
Nors Bendrijos gairėse iš esmės yra leidžiama nustatyti tokį procentą, Komisijai kilo klausimas, ar 0,05 euro procentą, taikomą 100 tonų, įvedus laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, gali būti iškraipyta konkurencija tarp Bendrijos šalių - pagal kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas tokių palankių procentų laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, numatyta nebuvo.
(41)
Iš tikrųjų šioje lentelėje nurodomi procentai, taikomi apibrėžiant apmokestinimo pagrindą, kuris apmokestinamas įmonių pelno mokesčio procentu, pagal Komisijos jau patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas.
1 lentelė
Procentai, taikomi apibrėžiant apmokestinimo pagrindą pagal kai kurių valstybių narių apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas
Procentai eurais, taikomi 100 tonų vienai parai
NL
D
DK
UK
ES
IE
FIN
F
0-1 000 NT
0,91
0,92
0,94
0,97
0,9
1
1,38
0,93
Iki 10 000 NT
0,67
0,69
0,67
0,73
0,7
0,75
1,03
0,71
Iki 25 000 NT
0,46
0,46
0,4
0,48
0,4
0,5
0,69
0,47
Daugiau kaip 25 000 NT
0,23
0,23
0,27
0,24
0,2
0,25
0,57
0,24
Šaltinis: Komisija
(42)
2002 m. spalio 30 d. laiške Komisija paprašė Belgijos pateikti visą informaciją ir nurodyti argumentus, leidžiančius pagrįsti 0,05 euro procento įvedimą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, atsižvelgdama į tai, kad anksčiau Komisijos patvirtinti procentai pagal naujausias apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas kitose valstybėse narėse paties didžiausio tonažo laivams sudaro 0,20-0,25 euro.
(43)
2002 m. gruodžio 5 d. laiške Belgijos institucijos pateikė informaciją, siekdamos pagrįsti konkretaus procento įvedimą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000. Iš institucijų pateiktų skaičių matyti, kad 2002 m. lapkričio mėn. laivų, kurių neto tonažas didesnis nei 40 000, pasaulyje iš viso buvo 1 257 - bendras laivų skaičius pasaulio laivyne buvo 28 155. Tokio tipo laivai sudaro tik 4,5 % pasaulio laivyno vertinant pagal vienetų skaičių, tačiau jie sudaro 34,17 % laivyno vertinant pagal pajėgumą (18).
(44)
Tik 143 laivai (taigi 0,5 % pasaulio laivyno vertinant pagal vienetus ir 3,5 % - pagal pajėgumą) yra įregistruoti valstybėje narėje - tą rodo ši Belgijos institucijų pateikta lentelė.
2 lentelė
Laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000, skaičius valstybėse narėse
Šalis
Laivų skaičius
Komentarai
Graikija
108
Iš 3 261 Graikijos laivyną sudarančio laivo, iš kurių 2 476 (75 %) yra su užsienio valstybės vėliava plaukiojantys laivai pagal JTPPK
(36 navires 60 000NT dont 17 100 000 NT
Ispanija
7
6 naftos tanklaiviai ( 48 933 NT) + 1 naftos tanklaivis (60 120 NT)
Italija
6
2 naftos tanklaiviai (45 740 NT) + 4 sausakrūviai ar rūdos vežimo laivai ( 47 584 NT) + 1 sausakrūvis (56 579 NT)
JK
6
4 konteinerius vežantys laivai ( 48 880 NT) + 1 naftos tanklaivis (41 316 NT) + 1 naftos tanklaivis (105 889 NT)
Prancūzija
4
1 sausakrūvis laivas (56 709 NT) + 2 tanklaiviai ( 100 000 NT) + 1 naftos tanklaivis (108 708 NT)
Vokietija
4
4 konteinerius vežantys laivai ( 42 233 NT)
Nyderlandai
4
2 konteinerius vežantys laivai (46 660 NT) + 2 konteinerius vežantys laivai (48 880 NT)
Liuksemburgas
3
3 naftos tanklaiviai (84 545 NT-95 323 NT)
Portugalija
1
1 sausakrūvis laivas (49 344 NT)
Šaltinis: Belgijos institucijos
(45)
Belgijos institucijų manymu, pirmiau pateikti skaičiai rodo, kad, nors pagal kitas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas procentas yra mažinamas atsižvelgiant į laivų tonažą, nepakankamai atsižvelgiama į didelio tūrio laivus. Tanklaiviai (53 % laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000) ir sausakrūviai laivai (41,7 % laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000) sudaro svarbią Belgijos laivų savininkų laivyno dalį. Remdamosi šiais duomenimis Belgijos institucijos teigia, kad nenustačius patrauklaus procento laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, didžiausi Belgijai priklausantys laivai ir toliau plaukiotų su patogios šalies vėliava.
(46)
Vis dėlto 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija išreiškė nuogąstavimą, kad nustačius tokį nedidelį procentą kai kurie kitų šalių laivų savininkai bus paskatinti iš Bendrijos registro laivus perregistruoti į Belgijos registrą. Komisija iš tikrųjų mano, kad svarstomas procentas gali iškraipyti konkurenciją Bendrijoje. Taigi Komisija pradėjo tyrimo procedūrą dėl 0,05 euro procento, taikomo 100 neto tonų, nustatymo laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000.
2.4.1.2. Papildomos veiklos rūšys, tiesiogiai nesusijusios su transporto veikla
(47)
Kol kas Komisija nepritarė tam, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema būtų taikoma veiklos rūšims, tiesiogiai nesusijusioms su jūros transportu. Belgijos institucijos 2002 m. gruodžio 5 d. laiške pateikė leistinų veiklos rūšių sąrašą; kai kurių jame paminėtų veiklos rūšių tiesioginis ryšys su transporto veikla Komisijai sukėlė didelių abejonių:
-
papildomos ir laikinos veiklos rūšys, kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šių veiklos rūšių apimtis nedidelė, palyginti su pagrindine veikla,
-
prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive (prabangos prekės), pardavimas ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimas,
-
reklama ir rinkotyra,
-
trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamos; tačiau pajamos iš finansinio turto nėra įskaičiuojamos,
-
laivybos bendrovių agentų veikla nuosavų laivų vardu,
-
eksploatuojamo turto - valdymui naudojamo nekilnojamojo turto ir eksploatacinių priemonių, naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti - perleidimas.
(48)
Iš tikrųjų Komisija nusprendė, kad tokios pagalbinės veiklos rūšys nėra tiesiogiai susijusios su jūrų transportu ir tiesiogiai neprisideda prie transporto paslaugų teikimo.
(49)
Taigi Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymo pirmiau minėtoms veiklos rūšims suderinamumo su bendrąja rinka.
2.4.1.3. Kitų padalinių, kuriems netaikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, nuostolių išskaičiavimas iš vienodo tarifo mokesčio
(50)
Šiuo metu Komisijos turimais duomenimis, kitose valstybėse narėse taikant Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas nėra įtrauktos priemonės, panašios į Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalyje (19) numatytas priemones. Iš tikrųjų šioje dalyje įmonėms, tuo pačiu metu vykdančioms leistiną ir neleistiną veiklą, numatoma galimybė iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą, išskaičiuoti kitų jų padalinių nuostolius, jeigu šių nuostolių svarstomais ataskaitiniais metais nebuvo galima iškaičiuoti iš bet kurio kito jų padalinio pelno.
(51)
Komisija atkreipė dėmesį, kad ši taisyklė prieštarauja bendram leistinų ir neleistinų veiklos rūšių atskyrimo nustatant mokesčius principui - toks principas yra numatytas pagal kitas jau patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas.
(52)
Taigi Komisija išreiškė abejonę dėl naudos, kuri būtų suteikta Belgijos mokesčius mokančioms jūrų bendrovėms, ir pageidavo išgirsti kitų valstybių narių ir bet kurios kitos suinteresuotos šalies nuomonę dėl galimų šios nuostatos pasekmių konkurencijai. Todėl Komisija į ofiacialią tyrimo procedūrą taip pat įtraukė Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalies nuostatas.
2.4.1.4. Lengvatos naujausiems laivams
(53)
Pagal visas kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas apibrėžiant apmokestinimo pagrindą nėra numatyta taikyti nuolaidų atsižvelgiant į laivo metus.
(54)
2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija iškėlė klausimą, ar įvedant šią papildomą lengvatą iš tikrųjų yra skatinama naujausius laivus, kurie su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams keliamas saugumo sąlygas paprastai gali įgyvendinti geriau nei senesni laivai, registruoti kaip plaukiojantys su Belgijos vėliava. Komisija pažymi, kad senesni laivai a priori dažniau registruojami kaip plaukiojantys su patogios šalies vėliavomis. Be to, įvedus tokią nuostatą, naujesniems nei 10 metų laivams būtų taikomas daug mažesnis vienodo tarifo mokestis nei tas, kurį jiems tektų mokėti kitose valstybėse narėse, įsivedusiose Komisijos patvirtintą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą.
(55)
Todėl Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl nuolaidų naujesniems nei 10 metų laivams, numatytų Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje.
2.4.2. Priemonės, neįeinančios į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti
2.4.2.1. Greitesnis laivų, skirtų ne jūrų transportui, skolos išmokėjimas
(56)
Taikant greitesnio laivų skolos išmokėjimo sistemą nėra numatyta atsižvelgti į ryšį su leistinomis veiklos rūšimis, priešingai nei reikalaujama Bendrijos gairėse. Todėl Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl šios skolos išmokėjimo sistemos suderinamumo, kai ji taikoma ne tik jūrų transportui skirtiems ir leistinas veiklos rūšis vykdantiems laivams.
2.4.2.2. Registracijos rinkliavos sumažinimas įrašant laivų hipotekas
(57)
Registracijos rinkliava sumažinama įrašant tik laivų hipotekas ir neatsižvelgiant į tai, ar laivai skirti jūrų laivybai, ar vidaus vandenims, išskyrus su kitų rūšių investicijomis, pvz., nekilnojamuoju turtu, susijusias hipotekas. Per pirmąjį svarstymą Komisija atkreipė dėmesį, kad šis sumažinimas gali būti atrankinis, nes kalbama tik apie vieną turto rūšį, už kurią gali būti įnešta hipoteka, ir skatina, nors ir nedaug, su laivais susijusias veiklos rūšis. Taigi Komisija išreiškė abejonę dėl to, ar šis sumažinimas yra valstybės pagalba, ar bendra priemonė.
(58)
Jeigu priemonė būtų valstybės pagalba pagal Sutarties nuostatas, Komisijai kiltų nemažai abejonių dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka, nes pagal šią priemonę pagalba suteikiama ne tik visoms jūrinės veiklos rūšims, įskaitant tas, kurios nėra susijusios su jūrų transportu, bet ir vidaus laivybos veiklos rūšims, kurioms taikomos ne pirmiau minėtos Bendrijos gairės, o 1970 m. birželio 4 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1107/70 dėl pagalbos teikimo geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transportui (20). Šiame reglamente tokios rūšies pagalba iš tikrųjų nėra leidžiama.
(59)
Taigi Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl registracijos rinkliavos sumažinimo laivams, kurie nėra skirti jūrų transporto veiklai, skatinti suderinamumo su bendrąja rinka.
2.4.2.3. Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams
(60)
Pirmiausia, svarstydama trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomos sistemos klausimą, Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime pažymėjo, kad jų veikla, kalbant apie jų darbo organizavimą Belgijoje, negalėtų būti sutapatinta su jūrų transporto veikla. Tuo tarpu Bendrijos gairės taikomos tik jūrų transporto bendrovėms (21). Belgija būtų pirmoji valstybė narė, apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą taikanti jūrų transporto bendrovių subrangovams.
(61)
Antra, Komisija atkreipė dėmesį, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą tuo pačiu metu vienam laivui gali taikyti ir laivo savininkas, ir jo valdytojas, - verta priminti, kad apibrėžiant apmokestinimo pagrindui taikomą vienodą tarifą valdytojui yra taikomi dešimt kartų mažesni procentai nei laivo savininkui.
(62)
Trečia, Belgija nepateikė informacijos, pagrindžiančios, kad įdiegus trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomą sistemą būtų skatinamas Bendrijos vėliavos laivyno konkurencingumas. Konkrečiai nebuvo įrodyta, kad taikant šią sistemą būtų galima Belgijos laivų savininkus netiesiogiai skatinti sumažinant paslaugų, kurias valdytojai teikia laivų savininkų vardu, kainą.
(63)
Ketvirta, negalima užtikrinti, kad visa su laivų valdymu susijusi veikla sausumoje bus vykdoma iš Bendrijos teritorijos, nors valdytojas ir būtų įsikūręs Belgijoje bei savo veiklą vykdytų iš Belgijos teritorijos. Iš tikrųjų dalis paslaugų (pavyzdžiui, komercinis ir strateginis valdymas), kurių neteikia laivus trečiųjų asmenų vardu valdantys valdytojai, galėtų būti teikiamos iš Bendrijai nepriklausančios šalies.
(64)
Penkta, prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą Belgija nepateikė ekonominių dokumentų, pagrindžiančių trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomą dešimt kartų mažesnį, palyginti su laivų savininkais, apmokestinimo pagrindą.
(65)
Galiausiai Komisija iškėlė klausimą, ar trečiųjų asmenų vardu laivus valdantys valdytojai dirba išskirtinai Belgijos arba Bendrijos laivų savininkams. Iš tikrųjų pagal siūlomą sistemą keliamas tik reikalavimas, kad trys ketvirtadaliai valdomų laivų būtų įregistruoti Belgijos registre. Jei valdytojai, naudodami tik ketvirtadalį valdomo laivyno, turės galimybę teikti paslaugas laivų savininkams, kuriems netaikomi Bendrijos mokesčiai, ekonominė nauda galėtų būti suteikta Bendrijos jūrų transporte nedalyvaujantiems subjektams.
(66)
Dėl visų šių priežasčių Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomos sistemos suderinamumo (22).
3. SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS
3.1. Belgijos karališkosios laivų savininkų sąjungos pastabos
(67)
2003 m. rugpjūčio 26 d. laiške Belgijos karališkoji laivų savininkų sąjunga (toliau - Karališkoji sąjunga), ne pelno asociacija, vienijanti Belgijos laivų savininkus, perdavė Komisijai komentarus visais su oficialia tyrimo procedūra susijusiais klausimais.
(68)
Pirmiausia Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad nustatant nedidelį procentą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, yra siekiama skatinti laivų, kurių tonažas didesnis nei minėtasis, perregistravimą kaip plaukiojančių su Bendrijos vėliava, primindama, jog šie laivai sudaro tik 4,5 % pasaulinio laivyno vertinant pagal skaičius (1 257 vienetai - iš viso pasauliniame laivyne yra 28 155 laivai), bet 34,17 % vertinant pagal pajėgumą (pergabenama 253 430 610 tonų iš 741 600 000 tonų).
(69)
Dėl mokesčio nuolaidos naujiems laivams (50 % nuolaida ne senesniems kaip 5 metų laivams ir 25 % nuolaida 5-10 metų laivams) Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad šia nuolaida visų pirma siekiama skatinti jaunus laivynus, turinčius saugesnius ir ekologiškesnius laivus. Sąjunga pažymi, kad šios nuolaidos taip pat gali prisidėti prie patrauklių ir kokybiškų darbo vietų išlaikymo jūriniame sektoriuje bei sausumoje ir prie profesionalios jūrininkystės išsaugojimo Europoje.
(70)
Dėl galimybės jūrų bendrovei iš vienodo tarifo mokesčio išskaičiuoti kitų jos padalinių nuostolius Karališkoji sąjunga mano, kad uždraudus šią galimybę būtų diskriminuojamos Belgijos bendrovės, atsižvelgiant į tai, kad jūrinio padalinio neturinčios bendrovės kai kurių jų padalinių patirtus metinius nuostolius gali kompensuoti kituose padaliniuose sukauptu pelnu, tuo tarpu šie nuostoliai negali būti išskaičiuoti iš pelno, apibrėžto pagal tonažą.
(71)
Dėl papildomų veiklos rūšių, kurių atžvilgiu Komisija išreiškė abejonę, sąrašo Karališkoji sąjunga pažymi, kad Belgijos Vyriausybė rėmėsi EBPO komentarais ir Nyderlanduose bei Jungtinėje Karalystėje taikoma apmokestinimo pagal tonažą sistema. Ji ypač pabrėžia, kad laivybos bendrovių agentų veikla nuosavų laivų vardu visiškai atitinka Bendrijos gairių idėjas.
(72)
Dėl greitesnio laivų skolos išmokėjimo sistemos Karališkoji sąjunga pažymi, kad būtent ji paprašė Belgijos vyriausybės teisiškai įtvirtinti mokesčių sistemą, kuri, jos teigimu, egzistavo prieš įsigalint Sutarčiai, kad būtų padidintas minėtos sistemos teisinis saugumas.
(73)
Dėl registracijos rinkliavos įrašant laivų, skirtų ne jūrų transporto veiklai, hipotekas sumažinimo Karališkoji sąjunga pažymi, kad daugelyje kitų valstybių narių tokio mokesčio nėra. Jeigu nebūtų pritarta šiam sumažinimui, Belgijos laivų savininkai, sąjungos teigimu, patektų į nepalankią konkurencinę padėtį. Be to, Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad priemonė padės stiprinti vidaus laivybos sektoriaus konkurencinę padėtį.
(74)
Dėl laivų valdymo trečiųjų asmenų vardu Karališkoji sąjunga pabrėžia, jog taikant siūlomą sistemą reikalaujama, kad ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų būtų su Belgijos vėliava plaukiojantys laivai. Ji taip pat pažymi, kad taikyti skirtingą vienodo tarifo mokestį laivų valdytojams ir laivų savininkams yra įprasta, nes valdytojų veikla ir patiriama rizika nėra tokia pat kaip laivų savininkų.
3.2. Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe pastabos
(75)
2003 m. liepos 3 d. laiške Vokietijos uostų įmonių federacija (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) Komisijai perdavė savo pastabas. Federacija mano, kad pagalba jūrų transportui vilkimo sektoriuje neturi iškraipyti konkurencijos tarp Bendrijos šalių. Ji pabrėžia, kad įvairių uostus turinčių Europos regionų konkurencingumas nemažai priklauso nuo vilkimo sąnaudų. Federacija pritaria tam, kad vilkimo įmonių konkurencijos tame pačiame uoste ir uostų konkurencijos plėtra yra pageidautina, nes ji prisideda prie įvairių uostus turinčių regionų konkurencingumo išlaikymo. Vis dėlto ši konkurencija, kad ir kokia būtų pageidautina, turi būti vykdoma panašiomis konkurencinėmis sąlygomis.
(76)
Federacija apgailestauja, kad Belgijos vilkimo įmonėms yra taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema. Apskritai ji mano, kad užimtumo sąnaudų mažinimo sistemos, skirtos vilkimo įmonėms skatinti, yra nesuderinamos su Bendrijos gairėmis. Taigi federacija prašo, kad visos pagalbos sistemos vilkimo sektoriui skatinti būtų paskelbtos nesuderinamomis su bendrąja rinka.
3.3. Handelskammer Hamburg pastabos
(77)
2003 m. liepos 18 d. laiške Hamburgo prekybos rūmai (Handelskammer Hamburg), kaip visos Hamburgo ekonomikos ir Hamburgo įmonių atstovai, perdavė Komisijai savo pastabas.
(78)
Prekybos rūmai nuogąstauja, kad Belgijos taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema iškraipys konkurenciją ne tik tarp vilkimo įmonių, bet ir tarp Šiaurės Europos uostų. Jie mano, kad Bendrijos gairės neturi būti taikomos vidaus laivybos veiklai, veiklai jūrų uostų prieigose ir pačiuose jūrų uostuose. Todėl jie prašo, kad oficiali tyrimo procedūra būtų atliekama ir dėl sistemos taikymo vilkimo sektoriui.
3.4. Įmonės „Bugsier“ pastabos
(79)
2003 m. birželio 2 d. laiške įmonė „Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH“, kaip suinteresuota šalis, perdavė Komisijai savo pastabas, prašydama atsižvelgti į visą 2000-2003 m. Komisijai jos perduotą korespondenciją. Pirmiausia ji mano, jog Programos įstatyme numatytos sąlygos dėl vilkimo, ypač atsižvelgiant į kriterijų „jūroje su jūros dokumentais“, nėra pakankamos, kad Bendrijoje būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos vilkimo sektoriuje uostuose, ir prašo Komisijos oficialią tyrimo procedūrą atlikti ir šiuo Programos įstatymo klausimu.
4. BELGIJOS KOMENTARAI
(80)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio 2 dalį Komisija Belgijos institucijoms nusiuntė šiuos dokumentus, kad institucijos juos pakomentuotų:
-
2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške - Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe pastabas,
-
2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške - Handelskammer Hamburg pastabas,
-
2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške - įmonės „Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH“ pastabas,
-
2003 m. rugsėjo 17 d. laiške - Belgijos karališkosios laivų savininkų sąjungos pastabas.
(81)
Komisija Belgijos institucijų komentarų dėl perduotų pastabų negavo.
(82)
2003 m. gegužės 7 d. laiške Belgijos institucijos Komisijai perdavė savo komentarus dėl 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl kai kurių mokestinių priemonių, kurių numatoma imtis jūrų transportui skatinti, aspektų.
4.1. Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema laivų savininkams skatinti
4.1.1. Nedidelis procentas, nustatytas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą (23)
(83)
2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija iškėlė klausimą, ar 0,05 euro procentą, taikomą 100 tonų, įvedus laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, nors Bendrijos gairėse dėl pagalbos jūrų transportui (24) iš esmės nėra draudžiama to daryti, gali būti iškraipyta konkurencija tarp Bendrijos šalių. Iš tikrųjų pagal visas kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas tokių palankių priemonių laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, nėra numatyta. Be to, Komisija, siekdama užtikrinti aukštą įvairių apmokestinimo sistemų Bendrijoje konvergencijos lygį, stengėsi išlaikyti palyginti nedidelius skirtumus tarp apmokestinimo procentų, taikomų pagal anksčiau patvirtintas įvairias sistemas, kaip parodyta ir 1 lentelėje.
(84)
Belgija pabrėžia, kad tokio procento įvedimas neprieštarauja Bendrijos gairėms. Be to, Belgijos institucijos nurodo, kad šios priemonės tikslas nėra iškraipyti konkurenciją tarp Bendrijos šalių, bet skatinti Belgijos kontroliuojamus laivus, kurių tonažas didesnis nei 40 000, persiregistruoti kaip su Belgijos vėliava plaukiojančius laivus.
(85)
Belgijos institucijos primena, kad laivai, kurių tonažas didesnis nei 40 000, sudaro tik 4,5 % pasaulinio laivyno (1 257 vienetai). Iš šių laivų tik 143 laivai yra įregistruoti Bendrijoje - tai sudaro 11,38 %. Dauguma iš Bendrijoje įregistruotų laivų (108 laivai, kurių tonažas didesnis nei 40 000, arba 75,52 % „Europos“ laivyno) yra įregistruoti Graikijoje. Belgijos institucijos mano, kad kitos valstybės narės šio tipo laivams iki šiol dar nėra nustačiusios konkrečių priemonių dėl to, kad atitinkamų laivų yra nedaug.
(86)
Vis dėlto Belgija norėjo paskatinti didelio pajėgumo laivų, plaukiojančių su jos vėliava, registraciją, nustatydama, be kita ko, ir su jų savybėmis suderintus procentus. Belgijos institucijos pažymi, kad mokesčiai, net ir įvedus Belgijos numatomą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, yra 2 ar net 2,5 karto didesni nei mokesčiai, renkami Bendrijai nepriklausančiose šalyje, turinčiose su patogios šalies vėliava plaukiojančių laivų, ar tokiose šalyse kaip Kipras ir Malta. Kalbant apie pastarąsias šalis, Belgijos institucijos mano, kad konkurenciją labiau iškraipys ne Belgijoje nustatytas konkretus procentas didelio tonažo laivams, o šių šalių įstojimas į Europos Sąjungą.
(87)
Belgijos institucijų teigimu, kitų valstybių narių didelio pajėgumo laivams neparodytas konkretus dėmesys (galimas daiktas, dėl to, kad tokių laivų jos turi nedaug arba jų visai neturi) negalėtų sutrukdyti Belgijai šioje srityje įgyvendinti kitokią politiką.
(88)
Galiausiai Belgijos institucijos remiasi Bendrijos gairėmis, kurių 3.1 punkto 2 pastraipoje in fine numatoma, jog „geriausia išeitis būtų sukurti tokias sąlygas, kad laivų savininkai galėtų veiksmingai konkuruoti su laivais, plaukiojančiais su patogios šalies vėliava“.
4.1.2. Pelno, gauto iš kai kurių tiesiogiai su transporto veikla nesusijusių veiklos rūšių, apmokestinimas taikant vienodo tarifo mokesčių sistemą
(89)
Sudarydama leistinų veiklos rūšių sąrašą, pateiktą 2002 m. gruodžio 5 d. Komisijai atsiųstame atsakyme, Belgija rėmėsi:
-
EBPO komentaru dėl pajamų ir turto mokesčių konvencijos modelio: ypač komentaru dėl 8 straipsnio „Jūrų laivyba ir oro eismas“,
-
apmokestinimo pagal tonažą sistemomis, kurios yra taikomos Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje ir kurias Komisija patvirtino 1996 m. kovo 20 d. bei 2000 m. rugpjūčio 2 d. sprendimais.
(90)
Atsižvelgdamos į tai, kad leistinų veiklos rūšių sąrašas buvo sudarytas remiantis kai kuriomis jau taikomomis sistemomis, Belgijos institucijos atkreipia dėmesį, jog Komisija veiklos rūšis turi vertinti taip pat, kaip ir kitose valstybėse narėse.
(91)
Konkrečiai Belgijos institucijos nurodo, kad nuostatos dėl papildomų ir laikinų veiklos rūšių, kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šios veiklos apimtis, palyginti su pagrindine veikla, yra nedidelė buvo rengiamos pagal Jungtinėje Karalystėje taikomą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (25).
(92)
Dėl prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo Belgijos institucijos teigia, kad rengiant priemonę taip pat buvo remtasi Jungtinėje Karalystėje taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema.
(93)
Dėl reklamos ir marketingo Belgijos institucijos pabrėžia, kad EBPO komentaro dėl mokesčių konvencijos modelio 7 ir 8 punktuose reklama ir komercinė agitacija yra įtrauktos į papildomas veiklos rūšis, susijusias su tiesiogine laivų eksploatacija (26).
(94)
Svarstydamos trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamas, laivybos bendrovių agentų veiklą nuosavų laivų vardu (27) ir eksploatuojamo turto - valdymui naudojamo nekilnojamojo turto ir eksploatacinių priemonių, naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti, perleidimą, Belgijos institucijos rėmėsi aiškinamuoju memorandumu (28), susijusiu su Nyderlanduose taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema (29).
4.1.3. Nuostatos, kuriomis leidžiama iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą, išskaičiuoti kitų padalinių nuostolius, kurių nebūtų galima išskaičiuoti iš bet kurio kito bendrovės padalinio pelno
(95)
Belgijos mokesčių teisės nuostatose, reglamentuojančiose įmonių pelno mokesčius, numatoma, kad visa įmonių pelno suma yra apmokestinama. Taigi visų bendrovės padalinių ir (arba) skyrių nuostoliai kompensuojami jų pelnu tais pačiais mokestiniais metais.
(96)
Belgijos institucijos primena, kad taikant vienodo tarifo mokesčių sistemą apibrėžiamas ne vienodo tarifo mokestis pagal tonažą, o apmokestinamas pelnas, gautas iš jūrų laivybos.
(97)
Be to, Belgijos institucijos atkreipia dėmesį, kad pritarus Komisijos pozicijai būtų diskriminuojamos Belgijos bendrovės, atsižvelgiant į tai, kad jūrinio padalinio neturinčios bendrovės kai kurių padalinių patirtus metinius nuostolius gali padengti kitų padalinių pelnu, tuo tarpu šių nuostolių negalima išskaičiuoti iš pelno, apibrėžto pagal tonažą.
4.1.4. 50 % mokesčio nuolaida ne senesniems kaip 5 metų laivams ir 25 % mokesčio nuolaida 5-10 metų laivams
(98)
Belgijos institucijos pabrėžia, kad Bendrijos gairėse nėra numatyta taisyklių dėl procentų, kuriuos valstybėms narėms leidžiama įvesti taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas, taip pat dėl galimybės nustatyti lengvatas naujiems laivams. Belgijos institucijų teigimu, tokios nuolaidos nebuvimas taikant kitas anksčiau patvirtintas sistemas negali sutrukdyti Belgijai įdiegti šią lengvatą.
(99)
2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija nurodo, kad iš turimos patirties ji gali spręsti, jog seniausi laivai dažniau registruojami kaip plaukiojantys su patogios šalies vėliava. Belgijos institucijos mano, kad šie argumentai neatitinka tikrovės ir yra nepagrįsti, ir pateikia 2002 m. ataskaitos „Jūrų transporto apžvalga“ (30), pridėtos prie 2003 m. gegužės 7 d. laiško, ištrauką.
4.2. Mokestinės priemonės, neįeinančios į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, laivų savininkams skatinti
4.2.1. Greitesnio skolos išmokėjimo sistema
(100)
Belgijos institucijų teigimu, greitesnio skolos išmokėjimo sistema buvo įvesta 1951 m. ir kelis kartus jau buvo iš dalies keičiama, paskutinį kartą - 1996 m. Taigi ši sistema pradėta taikyti prieš pasirašant Sutartį. Siekiant suteikti sistemai didesnį teisinį saugumą priimant 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymą ji buvo perkelta į teisės aktą.
(101)
Belgijos institucijos Komisijai pateikė tam tikros informacijos, įrodančios, kad sistema buvo taikoma iki 1958 m. sausio 1 d., kai įsigaliojo Sutartis. Iš tikrųjų Belgijos institucijos kaip priedą prie 2003 m. gegužės 7 d. laiško pridėjo 1951 m. rugpjūčio 24 d. Finansų ministerijos vidaus instrukciją, nustatančią išsamias konkrečios laivų skolos išmokėjimo sistemos taikymo taisykles, ir 1967 m. sausio 13 d. Finansų ministerijos laišką laivų savininkų bendrajai profesinei sąjungai, kuriame nurodoma, kad minėta sistema dar yra taikoma.
4.2.2. Registracijos rinkliavos sumažinimas įrašant laivų, skirtų ne jūrų transportui, hipotekas
(102)
Apskritai mokesčių paskatos gali būti leistinos, jeigu jos yra taikomos tik jūrų transporto veiklai. Belgijos institucijos mano, kad registracijos rinkliavos sumažinimas jūrų transportui skirtiems laivams būtų suderinamas su Bendrijos gairių 3.1 skirsniu, jei minėta priemonė būtų laikoma pagalba pagal Sutarties nuostatas.
(103)
Belgijos institucijos nurodė, kad priimti šią priemonę yra numatyta daugiausia dėl to, kad panašūs registracijos mokesčiai įrašant laivų hipotekas nėra taikomi Nyderlanduose ir Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje. Institucijų teigimu, dviejose su Belgija besiribojančiose šalyse tokio mokesčio netaikant, Belgijos laivynas patektų į nepalankią konkurencinę padėtį.
4.2.3. Trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikoma sistema (31)
(104)
Atsakydamos į 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisijos pareikštas pastabas, Belgijos institucijos, remdamosi prie Programos įstatymo projekto pridėtu aiškinamuoju memorandumu, nurodo, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema buvo įdiegta siekiant laivų techninį valdymą padaryti konkurencingesnį, taip pat, remiantis valdymo sutartimi, suburti laisvas laivų įgulas. Institucijų teigimu, šių veiklos rūšių rinka yra plati, o Belgija iki šiol užima tik nedidelę jos dalį.
(105)
Belgijos institucijų teigimu, Bendrijos gairėse yra aiškiai numatyta galimybė papildomas veiklos rūšis (pavyzdžiui, laivų valdymą) perkelti į Bendrijai nepriklausančias šalis (1.2 punkto penktoji dalis) - dėl to ir jūroje, ir sausumoje buvo prarasta dar daugiau darbo vietų. Programos įstatyme numatoma, kad ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų turi būti įrašyta į Belgijos laivų registrą. Belgijos institucijos pažymi, kadtokia sąlyga nėra numatyta taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą jūrų transporto įmonėms skatinti. Kad galėtų naudotis šia sistema, laivų valdytojai negali vykdyti kitos veiklos, išskyrus laivų valdymą.
(106)
Be to, Belgijos institucijos pripažįsta, kad apibrėžiant vienodo tarifo mokestį tas pats laivas gali būti nurodytas du kartus: su laivo savininku ir su laivo valdytoju susijusiuose punktuose. Kadangi laivo savininkas ir valdytojas yra atskiri juridiniai asmenys, vykdantys skirtingas veiklos rūšis, Belgijos institucijos mano, jog šiuo atveju turėtų būti apibrėžtos ir apmokestintos atskiros pajamos. Belgijos institucijų teigimu, taikyti skirtingus procentus iš tikrųjų galima remiantis nuostata, kad iš skirtingų veiklos rūšių gaunamos ir skirtingos pajamos.
5. PAGALBOS VERTINIMAS
5.1. Pagalbos buvimas pagal EB sutarties nuostatas
(107)
Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(108)
Taikydamos apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą Belgijos institucijos tam tikroms įmonėms numato suteikti naudą iš valstybinių išteklių. Tokios subsidijos gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Dėl šių priežasčių įvairios svarstomos priemonės, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
(109)
Greitesnio skolos išmokėjimo sistema laivams skatinti, pagal kurią skolos mokėjimo taisyklės yra dar palankesnės nei numatytosios 1992 m. Belgijos pajamų mokesčių kodekso 61-64 straipsniuose, yra konkreti - ji taikoma tik apibrėžtam turto tipui. Priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
(110)
Atitinkamai turėtų būti išnagrinėta, ar registracijos mokestis sudarant didelio tonažo arba mažo tonažo laivų hipotekas yra pagalba. Belgijos institucijos nepateikė informacijos, įrodančios, kad Bendrijoje tokia registracijos rinkliava yra vienintelė ar kad visos kitos valstybės narės nėra įvedusios lygiaverčio laivo hipotekos registracijos mokesčio.
(111)
Be to, Komisija pažymi, kad ši registracijos rinkliava mokama už hipotekas, imamas nuo nekilnojamojo turto, ir kad svarstoma sistema yra susijusi ne tik su laivais - nepriklausomai nuo to, ar jie naudojami jūrų transportui, ar vidaus laivybai. Komisija pažymi, kad, laikantis hipotekų registracijos mokesčiams taikomos sistemos nuostatų, yra pagrįsta rinkti hipotekos sumai proporcingas registracijos rinkliavas, kad ir koks būtų turto, už kurį įnešama hipoteka, tipas.
(112)
Taigi Komisija mano, kad šio mokesčio panaikinimas ar ženklus jo sumažinimas tik vienai atitinkamų veiklos sektorių daliai yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes sistema toliau taikoma kitoms veiklos rūšims, kurioms sudaromi hipotekų registrai. Be to, priemonė taikoma tik vienai turto kategorijai; kitoms turto rūšims, išskyrus laivus, toks sumažinimas negalioja. Taigi ši priemonė negali būti prilyginta bendrai priemonei.
(113)
Galiausiai apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti yra konkreti, kaip ir laivų savininkams skatinti skirta sistema. Taigi ji yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
(114)
Be to, Komisija primena, kad valstybės pagalbos pobūdis pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį buvo išnagrinėtas 2003 m. kovo 19 d. sprendime. Belgijos institucijos komentaruose dėl minėto sprendimo, kuriuos jos perdavė, šiam vertinimui neprieštaravo.
(115)
Apskritai Komisija mano, kad pagalba, dėl kurios pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra neteisėta, nes paskelbus 2003 m. gegužės 7 d. karališkąjį sprendimą nebėra teisinių ar administracinių kliūčių jai įgyvendinti, net jei iš tikrųjų nauda nesuteikiama. Komisija apgailestauja, kad Belgija šias priemones įgyvendino Komisijai nedavus išankstinio pritarimo.
5.2. Teisinis pagrindas
(116)
Pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą bendrajai rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija 87 straipsnio 3 dalies c punktą laiko tinkamu šiam atvejui taikytinu teisiniu pagrindu.
(117)
Pagalba jūrų sektoriui skatinti pirmiausia turi būti nagrinėjama remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos jūrų transportui. Šiose gairėse yra apibrėžiamos valstybės pagalbos sistemos, kurios gali būti įvestos Bendrijos jūrų transporto sektoriaus interesams remti įgyvendinant tokius bendrus tikslus:
-
darbo vietų išlaikymas Bendrijoje (ir jūroje, ir sausumoje),
-
saugumo didinimas,
-
profesionalios jūrininkystės Bendrijoje saugojimas bei kompetencijos šioje srityje plėtojimas.
(118)
Atsižvelgiant į tai, kad oficialioje tyrimo procedūroje nagrinėjamos priemonės buvo įgyvendintos, turėtų būti remiamasi dokumentu, kuris galiojo tą dieną, kai įvairios priemonės buvo pradėtos taikyti. Taigi Komisija įvairių numatomų mokestinių priemonių suderinamumą visų nagrinėjamų priemonių atveju nagrinėjo remdamasi galiojančiomis Bendrijos gairėmis, paskelbtomis 2004 m. sausio 17 d. (32). Verta paminėti, kad naujosios gairės nedaug kuo skiriasi nuo senųjų, kalbant apie su įmonių mokesčiais susijusias pagalbos priemones (33), išskyrus nuostatas dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdančių valdytojų traktavimo. Kai su nagrinėjamomis priemonėmis buvo susiję kiti sektoriai, o ne jūros sektorius, Komisija rėmėsi Bendrijos dokumentais, kurie šiuose sektoriuose yra taikomi valstybės pagalbai.
5.3. Priemonių, taikomų pagal apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, analizė
(119)
Pirmiausia Komisija teigiamai vertina įvairių suinteresuotų šalių pareikštas pastabas dėl būtinybės į oficialią tyrimo procedūrą įtraukti mokestinių priemonių taikymo dugno valymo darbų sektoriui klausimą. Komisija primena, kad šis Programos įstatymo klausimas negali būti nagrinėjamas šiame sprendime, nes sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą su juo nebuvo susijęs. Pažymėtina, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija iš tikrųjų atkreipė dėmesį į tai, jog Programos įstatyme numatytų sąlygų užtenka, kad įvedus mokesčių lengvatas nauda nebūtų suteikta jokiai su vilkimu susijusiai veiklai, kuri nėra jūrų transporto veikla. Įvairios suinteresuotos šalys dėl šio vertinimo išreiškė abejonę, nors 2003 m. kovo 19 d. sprendime pastabų šiuo Programos įstatymo klausimu nebuvo prašoma pateikti. Komisija siūlo šį klausimą apsvarstyti kitame sprendime, atlikus išsamesnį Programos įstatymo poveikio vilkimo sektoriui Belgijoje tyrimą.
(120)
Remdamasi įvairių suinteresuotų šalių perduotomis pastabomis ir Belgijos institucijų pateiktais komentarais, Komisija paeiliui nagrinėja septynis punktus, dėl kurių 2003 m. kovo 19 d. ji pradėjo oficialią tyrimo procedūrą.
5.3.1. Procentas, nustatytas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000
(121)
Pirmiausia Komisija pažymi, kad Belgijos institucijos įsipareigojo netaikyti 0,05 euro procento, kol Komisija, pasibaigus oficialiai tyrimo procedūrai, nepriims sprendimo dėl šios priemonės suderinamumo su bendrąja rinka. Taigi ši priemonė nebuvo įgyvendinta.
(122)
Be to, Komisija pažymi, kad pagal visas kitas anksčiau jos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemas atskiras labai didelio pajėgumo laivų traktavimas nebuvo numatytas ir kad Bendrijos gairėse paliekama teisė įvertinti priimtiną procentų, taikomų pagal apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, lygį. Be to, Komisija iš ankstesnės patirties, kuri taikant šias sistemas nėra labai didelė, negali nustatyti, ar procentai buvo pakankamai patrauklūs, kad laivų savininkai būtų skatinami su ne Bendrijos šalies vėliava plaukiojančius didelio tonažo laivus, kuriems taikomas 0,05 euro procentas, perregistruoti kaip su Bendrijos vėliava plaukiojančius laivus.
(123)
Komisija Belgijos institucijų planą konkretų 0,05 euro procentą, nustatytą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, taikyti ir laivams, kurie jau yra su vienos iš valstybių narių vėliava palukiojantys laivai, laiko nesuderinamu su bendrąja rinka. Svarbiausias gairių tikslas yra stiprinti Bendrijos laivyną ir pirmiausia kurti darbo vietas Bendrijoje bei užtikrinti, kad laivams būtų taikomos Bendrijos saugumo taisyklės. Šis tikslas neabejotinai yra įgyvendintas, jei laivas jau yra su vienos iš valstybių narių vėliava plaukiojantis laivas.
(124)
Be to, neturėtų būti leidžiama su Bendrijos vėliava plaukiojančius laivus perregistruojant kaip su Belgijos vėliava plaukiojančius laivus jų savininkams taikyti 0,05 euro procento, laikinai naudojant juos kaip plaukiojančius su Bendrijai nepriklausančios šalies vėliava. Todėl siekiant užtikrinti, kad įvedus 0,05 euro procentą su vienos Bendrijos šalies vėliava plaukiojantys laivai nebūtų perregistruojami kaip su kitos Bendrijos šalies vėliava plaukiojantys laivai, Komisija mano, jog reikia laivams, įregistruotiems Bendrijai nepriklausančių šalių registruose, nustatyti ne trumpesnį kaip 5 metų laikotarpį, per kurį su Belgijos vėliava plaukiojantis perregistruojamas laivas anksčiau turės būti registruotas kaip plaukiojantis ne su Bendrijos šalies vėliava. Tokia sąlyga leis iš tikrųjų pasiekti Bendrijos gairėse nurodytą tikslą - Bendrijos laivų savininkų kontroliuojamus ir kaip plaukiojančius su Bendrijai nepriklausančių šalių vėliava įregistruotus laivus perregistruoti į Bendrijos laivų registrą, kartu neleidžiant daryti poveikio Bendrijos šalių tarpusavio prekybai.
(125)
Taigi Komisija mano, kad 0,05 euro procento, taikomo 100 tonų, įvedimas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, kaip yra numatyta 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo 119 straipsnio 1 dalyje, yra suderinamas su bendrąja rinka, jeigu atitinkami laivai yra nauji arba ne trumpiau kaip 5 paskutinius metus buvo įregistruoti kaip plaukiojantys ne su Bendrijos šalies vėliava. Jei šios sąlygos neįgyvendintos, Komisija priemonę laiko nesuderinama su bendrąja rinka. Iš tikrųjų, jei tokios garantijos nebus užtikrintos, kils nemažas pavojus, kad vykdant tarpusavio prekybą pirmiau nurodytas 0,05 euro procentas iškraipys konkurenciją tarp Bendrijos šalių.
5.3.2. Pelno, gauto iš tam tikrų veiklos rūšių, apmokestinimas taikant vienodo tarifo mokesčių sistemą
(126)
Pirmiausia Komisija pažymi, kad veiklos rūšys, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra nurodytos Belgijos institucijų 2002 m. gruodžio 5 d. atsakyme Komisijai pateiktame sąraše. Kaip Belgijos institucijos nurodė 2003 m. gegužės 7 d. laiške, sudarydama orientacinį veiklos rūšių sąrašą Belgija rėmėsi EBPO pajamų ir turto mokesčių konvencijos modeliu ir Nyderlanduose bei Jungtinėje Karalystėje įdiegtomis sistemomis, vadinamomis apmokestinimo pagal tonažą sistemomis.
(127)
Komisija pažymi, kad į veiklos rūšių, dėl kurių buvo pradėta procedūra, sąrašą yra įtrauktos ir veiklos rūšys, iš kurių gaunamos pajamos - jų atžvilgiu veiklos leistinumo ar neleistinumo klausimas yra visiškai tinkamas, ir veiklos rūšys, kurias įgyvendindami laivų savininkai patiria tik išlaidas - jų atžvilgiu toks klausimas nėra tinkamas. Pastarosios veiklos rūšys iš tikrųjų yra glaudžiai susijusios su jūrų transporto veikla, taigi pagal sistemą jas įgyvendinant patiriamos išlaidos turėtų būti įtrauktos į apskaitą, naudojamą apskaičiuojant pelną, kuriam taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, kad tokios išlaidos prireikus nebūtų išskaičiuotos iš galimų neleistinų veiklos rūšių pelno.
5.3.2.1. Papildomos ir laikinos veiklos rūšys
(128)
Dėl papildomų ir laikinų veiklos rūšių, „kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šių veiklos rūšių apimtis nedidelė, palyginti su pagrindine veikla“, Komisija pažymi, kad Belgijos institucijos nepateikė argumentų, įrodančių jų būtinumą ar glaudų ryšį su jūrų transporto veikla. Jos taip pat nenurodė, kiek ir kokiomis sąlygomis kai kurioms savo pobūdžiu neleistinoms veiklos rūšims gali būti taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema.
(129)
Taigi Komisija mano, kad veiklos rūšys, kurios nepriskiriamos vienai iš leistinų veiklos rūšių kategorijų, yra neleistinos. Komisija primena, kad ir toliau laikosi nuoseklaus, naujausiuose sprendimuose išdėstyto požiūrio dėl neleistinų veiklos rūšių, siekdama išvengti bet kokių pažeidimų taikant jūrų transportui skatinti skirtas sistemas.
(130)
Galiausiai Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, nesant aiškių papildomų ir laikinų veiklos rūšių vertinimo ribų ir taisyklių, gali būti sudaryta galimybė nukrypti nuo pirminio sistemos tikslo.
(131)
Dėl visų pirmiau išvardytų priežasčių Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas šioms veiklos rūšims yra nesuderinamas su bendrąja rinka.
5.3.2.2. Prekių ir paslaugų, kurios nėra skirtos vartoti laive, pardavimas
(132)
Šiame sprendime turėtų būti išnagrinėta, ar prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive (prabangos prekės), pardavimas arba tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimas gali būti laikomi leistinomis veiklos rūšimis.
(133)
Kad Bendrijoje būtų išlaikyta nešališka konkurencinė aplinka, Komisija, laikydamasi Bendrijos gairėse nurodytų tikslų, savo ankstesniuose sprendimuose laikėsi nuoseklios politikos - netaikyti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemų prekių, kurios nėra tiesiogiai susijusios su keleivių vežimu jūra, pardavimui ar panašių paslaugų teikimui. Ji nusprendė, kad prabangos prekių pardavimas ir lažybos, stalo žaidimai bei kazino tinkamuose laivuose negali būti neatsiejamai susiję su keleivių vežimu jūra, taigi šios veiklos rūšys negali būti leistinos. Laikantis tokios pozicijos, šios veiklos rūšys nebuvo įtrauktos ir į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą Airijoje (34), Suomijoje (35) bei Prancūzijoje (36).
(134)
Komisija atkreipia dėmesį, kad Belgijos institucijos negali remtis kurios nors valstybės narės apmokestinimo sistemos įgyvendinimo dokumentais, jei apie minėtus dokumentus Komisijai nebuvo pranešta ir jie nebuvo nurodyti Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama svarstoma sistema. Kitaip tariant, valstybė narė negalėtų remtis neteisėtos pagalbos, tariamos ar tikros, buvimu kitoje valstybėje narėje, kad pagrįstų analogiškos pagalbos jos pačios teritorijoje suderinamumą.
(135)
Remdamasi šiais argumentais, Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive, pardavimui ir tokių paslaugų teikimui nėra suderinamas su bendrąja rinka.
5.3.2.3. Reklama ir rinkotyrą
(136)
Reklamos ir rinkotyros veikla turėtų būti išskirta pagal tai, ar laivo savininkas ją įgyvendindamas patiria išlaidų (trečiojo asmens teikiamos paslaugos), ar ji yra pajamų šaltinis (laivo savininko teikiamos paslaugos).
(137)
Jeigu įgyvendinant reklamos ir rinkotyros veiklą yra patiriamos su jūrų transportu susijusios išlaidos (reklamos ir rinkotyros išlaidos jūrų bendrovės veiklai skatinti), šioms veiklos rūšims turi būti taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema. Iš tikrųjų šiuo atveju reklamos ir rinkotyros veikla yra leistina, nes jūrų bendrovė iš jos negauna pajamų.
(138)
Jei jūrų bendrovė iš reklamos ir rinkotyros veiklos gauna pajamų, turėtų būti išnagrinėta, ar tos pajamos yra tiesiogiai susijusios su jūrų transporto veikla. Komisija mano, kad, pavyzdžiui, atsižvelgiant į Bendrijos gaires, apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas galima taikyti tik tiesiogiai su jūrų transportu susijusioms veiklos rūšims ir kad „niekuo su jūrų transportu nesusijusioms veiklos rūšims“ jų taikyti negalima. Reklaminės vietos keleiviniuose laivuose pardavimas yra įprasta įmonės, užsiimančios keleivių vežimu jūra, veikla. Tokiu atveju šios veiklos įtraukimas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą gali būti laikomas suderinamu su bendrąja rinka. Tačiau jei reklamos ir marketingo veikla yra papildoma jūrų bendrovės veikla, netiesiogiai susijusi su jos teikiamomis jūrų transporto paslaugomis, Komisija mano, kad ji negali būti laikoma leistina.
5.3.2.4. Trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamos
(139)
Finansinis trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų valdymas jūrų transporto bendrovėje yra vykdomas taip pat, kaip ir visose komercinėse įmonėse. Be to, šios pajamos gali turėti didelę reikšmę jūrų bendrovėms, kurių veikla yra labai priklausoma nuo metų laikų.
(140)
Einamųjų lėšų skyrimas trumpalaikėms piniginėms investicijoms yra įprastinė veikla, tiesiogiai susijusi su pagrindine jūrų bendrovės veikla. Taigi Komisija mano, kad šios pajamos yra leistinos, jei sutampa su jūrų bendrovės įprastinių einamųjų lėšų finansinėmis pajamomis, susijusiomis su leistinų veiklos rūšių įgyvendinimu. Jei finansinės pajamos yra gaunamos iš jūrų bendrovės išskirtinių lėšų arba yra susijusios su ilgalaikėmis investicijomis ar sutampa su iš neleistinų veiklos rūšių gautomis lėšomis, Komisija mano, kad tokiu atveju apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema joms negali būti taikoma.
(141)
Taigi Komisija trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų įtraukimą laiko suderinamu su bendrąją rinka, jei šios pajamos sutampa su jūrų bendrovės įprastinių einamųjų lėšų finansinėmis pajamomis, gautomis įgyvendinant leistinas veiklos rūšis.
5.3.2.5. Laivybos bendrovių agentų veikla nuosavų laivų vardu
(142)
Laivybos bendrovių agentų veikla yra susijusi su krovinių paieška uostuose laivo savininko vardu ir to savininko interesų gynimu. Laivybos bendrovių agentų veikla savo vardu yra susijusi su papildomų krovinių paieška uostuose siekiant nuosavus laivus užpildyti kroviniais.
(143)
Belgijos institucijos nurodė, kad rėmėsi Nyderlandų įstatymo, įvedančio apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (37), aiškinamuoju memorandumu. Komisija primena, kad ji, siekdama įrodyti šios veiklos leistinumą, negalės atsižvelgti į šį argumentą.
(144)
Vis dėlto Komisija pažymi, kad jūrų bendrovė pajamų iš šios veiklos negauna, nes tai yra įprastinė laivo savininko, siekiančio savo laivus pakrauti kuo didesniu kiekiu krovinių, veikla. Iš tikrųjų ši veikla neturi apyvartą skatinančios pridėtinės vertės, kuri darytų poveikį turimiems laivo savininko klientams, ir iš jos negali būti gautas konkretus pelnas, siekiant užpildyti kroviniais laivą suradus naujus klientus. Tai yra įprastinė laivo savininko, siekiančio gauti pelną iš turimo turto, veikla.
(145)
Dėl pirmiau išvardytų priežasčių Komisija laivybos bendrovių agentų veiklos savo vardu įtraukimą į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laiko suderinamu su bendrąja rinka.
5.3.2.6. Eksploatuojamo turto perleidimas
(146)
Eksploatuojamo turto, pavyzdžiui, ekspoatavimo įrenginių, savo vardu naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti, perleidimas gali būti laikomas tiesiogiai su jūrų transportu susijusia veikla, remiantis tuo pačiu principu, pagal kurį apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema paprastai yra taikoma laivų pelnui, jei tas pelnas au prorata temporis praėjusiam laikotarpiui buvo įtrauktas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą.
(147)
Tačiau ši nuostata netaikoma pelnui, gautam iš įstaigų nekilnojamojo turto, kuris pagal pobūdį nepriskiriamas jūrų transportui. Iš tikrųjų tokį turtą gali naudoti įmonės, priklausančios bet kuriam kitam įmonių tipui. Jei perleidžiamas pagal pobūdį jūrų transporto veiklai nepriskiriamas turtas, pelnas, gautas pardavus tokį turtą, negalės būti įtrauktas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą.
(148)
Taigi pelno, kuris yra susijęs tik su turtu, pagal pobūdį priskiriamu jūrų transporto veiklai, įtraukimas yra suderinamas su bendrąja rinka.
5.3.2.7. Išvados dėl įvairių išnagrinėtų veiklos rūšių leistinumo
(149)
Apibendrindama Komisija teigia, kad nesuderinamas su bendrąja rinka yra apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas tokioms veiklos rūšims:
-
papildomoms ir laikinoms veiklos rūšims,
-
prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimui ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimui,
-
investicinėms pajamoms, jei jos nesutampa su iš įmonės einamųjų lėšų gautomis pajamomis,
-
reklamai ir rinkotyrai, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu,
-
laivybos bendrovių agentų veiklai trečiųjų asmenų laivų vardu,
-
eksploatuojamo turto perleidimui, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui.
(150)
Tačiau Komisija suderinamu su bendrąja rinka laiko apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymą tokioms veiklos rūšims:
-
trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamoms, jei jos sutampa su iš įmonės einamųjų lėšų gautomis pajamomis,
-
reklamai ir rinkotyrai, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu,
-
laivybos bendrovių agentų veiklai nuosavų laivų vardu,
-
eksploatuojamo turto perleidimui, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui.
5.3.3. Kitų padalinių nuostolių išskaičiavimas iš vienodo tarifo mokesčio
(151)
Komisija primena, kad ankstesniuose sprendimuose ji pabrėžė būtinybę įgyvendinti prieš pažeidimus nukreiptas priemones (dar vadinamas „ring-fencing“), kuriomis siekiama užtikrinti, kad pirmiausia jūrų transportui numatytos priemonės nebūtų taikomos neleistinoms veiklos rūšims. Tokios ribojančios priemonės yra itin svarbios siekiant išlaikyti Bendrijos jūrų transporto pramonę apsaugančių priemonių patikimumą ir pateikiant tų priemonių pagrindimą pagal Bendrijos teisę, jei jos taikomos veiklos rūšims, kuriose nėra tokio tarptautinio konkurencinio spaudimo kaip jūrų transporto sektoriuje.
(152)
Todėl Komisija mano, jog yra itin svarbu išlaikyti tinkamai atskirtą leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitą, kad šias veiklos rūšis būtų galima atitinkamai apmokestinti. Šis principas buvo išbandytas įgyvendinant kitas Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas.
(153)
Belgijos institucijos neįrodė, kad apskaičiuojant apmokestinamą pelną yra būtina ir jūros sektoriuje, ir kituose atitinkamuose sektoriuose jūrų bendrovių padalinių neišskirti.
(154)
Be to, Komisijai yra neaiškus Belgijos karališkosios laivų savininkų sąjungos išsakytas argumentas, kad leistinos ir neleistinos veiklos neatskyrusios įmonės bus diskriminuojamos (38). Iš tikrųjų Belgijos institucijos 2002 m. rugsėjo 5 d. laiške įsipareigojo užtikrinti, kad tuo pačiu metu leistiną ir neleistiną veiklą įgyvendinančios įmonės tvarkytų atskirą apskaitą. Tokį įsipareigojimą Komisija vertina kaip garantą, kad bus laikomasi leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitos atskyrimo principo. Taigi Karališkosios sąjungos nurodytas atvejis yra neįmanomas.
(155)
Atkreipdama dėmesį, kad yra būtina išlaikyti griežtą leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitos atskyrimą, Komisija Programos įstatymo 120 straipsnio 2 dalyje numatytas nuostatas, leidžiančias iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą, išskaičiuoti galimus kitų įprastai apmokestinamų padalinių nuostolius, laiko nesuderinamomis su bendrąja rinka.
5.3.4. Mokesčių nuolaidos ne senesniems kaip 10 metų laivams
(156)
Komisija primena, kad Belgijos institucijos, siekdamos skatinti saugesnį ir ekologiškesnį laivyną, nori remti naujus laivus. Tačiau ji pažymi, kad taikant visas kitas Komisijos patvirtintas ir kitų valstybių narių įgyvendintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemas konkrečių procentų, nustatytų atsižvelgiant į atitinkamo laivo metus, nėra numatyta taikyti.
(157)
Be to, Komisija pažymi, kad apmokestinimo lygį, taikant Belgijos numatytus nominalius procentus, galima palyginti su kitomis anksčiau Komisijos kitose valstybėse narėse patvirtintomis sistemomis, tačiau apmokestinimo lygio negalima palyginti, kalbant apie galimybę naujausiems laivams taikyti 25 % ar 50 % mokesčių nuolaidas. Jeigu tokios nuolaidos būtų įvestos, Belgijoje nustatytas apmokestinimo lygis būtų labai patrauklus, palyginti su kitose valstybėse narėse jau įgyvendintomis sistemomis.
(158)
Ankstesniuose sprendimuose Komisija stengėsi skatinti bendrų apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemų nuostatų konvergenciją ir apmokestinimo lygio suvienodinimą, kaip parodyta 1 lentelėje. Nors Bendrijos gairėse nėra nurodyta, ar kitų laivų atžvilgiu palankių lengvatų naujausiems laivams įvedimas yra galimas, ar ne, dėl to Komisija nepraranda vertinimo laisvės apibrėžiant priemones, kurios gali iškraipyti konkurenciją taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija mano, kad įvedus nuolaidas 0-10 metų laivams gali būti suardyta iki tol egzistavusi pusiausvyra tarp apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą įgyvendinusių valstybių narių. Taigi Komisija mano, kad bendrų interesų labui įgyvendinant kai kurias apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas neturėtų būti leidžiama labai nutolti nuo anksčiau patvirtintų sistemų nuostatų ir ypač skatinti naujus laivus.
(159)
Be to, Komisija mano, kad, siekiant prisidėti prie Bendrijos gairių tikslų įgyvendinimo, nėra būtina nustatyti papildomų lengvatų naujausiems laivams.
(160)
Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus Komisija mano, kad Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje numatytos mokesčių nuolaidos yra nesuderinamos su bendrąja rinka.
5.4. Priemonių, neįeinančių į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą jūrų transportui skatinti, analizė
5.4.1. Greitesnio skolos išmokėjimo sistema, taikoma laivams, kurie nėra skirti jūrų transportui
(161)
Pirmiausia Komisija primena, kad priemonė yra pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes ji nukrypsta nuo greitesnį skolos išmokėjimą reglamentuojančių 1992 m. Belgijos pajamų mokesčių kodekso 61-64 straipsnių, ir kad pagal šią priemonę skolos mokėjimo taisyklės yra dar palankesnės nei numatytos minėtuose straipsniuose.
(162)
Komisija pažymi, kad Bendrijos gairėse greitesnis skolos išmokėjimas jūrų transportui skatinti nėra draudžiamas. Tačiau ji mano, kad svarstoma sistema yra esama priemonė pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punktą.
(163)
Vis dėlto Komisija pažymi, kad, išskyrus jūrų transportą, įvairiems sektoriams, kurie gali būti susiję su registracijos mokesčio sumažinimu - pavyzdžiui, žuvininkystės (39) ar vidaus laivybos (40) sektoriams, taikomose įvairiose Bendrijos taisyklėse tokią pagalbą teikti nėra leidžiama.
(164)
Komisija mano, kad 2003 m. kovo 19 d. sprendimas dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios vertintinas ir kaip prašymas Belgijai pateikti komentarus pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 17 straipsnio 2 dalį.
(165)
Atsižvelgdama į nepagrįstą pagal šią sistemą suteikiamą naudą laivams, kurie nevykdo leistinų rūšių veiklos, Komisija mano, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 18 straipsnį šiuo atveju Belgijai reikia pasiūlyti naudingas priemones. Taigi šiame sprendime Komisija siūlo Belgijai tokias naudingas priemones: iki 2005 m. birželio 30 d. panaikinti Programos įstatymo 121 straipsnyje numatytą konkrečios pasirenkamos sistemos, taikomos visų leistinų veiklos rūšių nevykdančių laivų išpirkimui, taikymą. Iki 2004 m. gruodžio 31 d. Belgija praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti minėtas naudingas priemones.
5.4.2. Registracijos rinkliavos įrašant laivų, kurie nėra skirti jūrų transportui, hipotekas sumažinimas
(166)
Kaip ir pirmesnės priemonės atveju, Komisija pažymi, kad, išskyrus jūrų transportą, įvairiems sektoriams, kurie gali būti susiję su registracijos mokesčio sumažinimu, pavyzdžiui, žuvininkystės (41) ar vidaus laivybos sektoriams, taikomose įvairiose Bendrijos taisyklėse tokią pagalbą teikti nėra leidžiama.
(167)
Tokiai investicinei pagalbai gali būti pritarta pagal Bendrijos gaires, kaip nurodyta 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendime, bet pagalba negali būti teikiama laivams, kurie pagal pobūdį nėra skirti jūrų transportui (vilkikai, dragos, vidaus laivybos laivai ir t. t.). Taigi Komisija mano, kad registracijos rinkliavos įrašant laivų, kurie nėra skirti jūrų transportui, hipotekas sumažinimas ar atleidimas nuo jos yra valstybės pagalba, nesuderinama su bendrąja rinka.
5.4.3. Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti
(168)
Komisija pažymi, kad nė viena suinteresuota šalis, išskyrus Belgijos karališkąją laivų savininkų sąjungą, nepateikė komentarų dėl laivų valdytojų skatinimo sistemos, tačiau dėl šios sistemos buvo atliekama oficiali tyrimo procedūra, pradėta 2003 m. kovo 19 d.
(169)
Komisija kelia klausimą, ar trečiųjų asmenų vardu laivus valdantys valdytojai vykdo jūrų transporto veiklą. Laivų valdymas trečiųjų asmenų vardu - kai kuriose šalyse tokia veikla dar vadinama „ship-management“ - Belgijoje yra susijęs su laivo įgulos subūrimu ir prireikus - su laivo aprūpinimu įrenginiais, būtinais numatomai jūrų transporto veiklai vykdyti. Trečiųjų asmenų vardu laivą valdantis valdytojas paslaugą teikia laivo savininkui arba asmeniui, kuriam laivas priklauso, iš tikrųjų su pakrovėju jis nesudaro jokios transporto sutarties. Taigi jo veiklos negalima tapatinti su transporto paslaugos teikimu.
(170)
2004 m. sausio 17 d. paskelbtose naujosiose Bendrijos pagalbos jūrų transportui gairėse numatoma, kad laivus valdančios bendrovės pagalbą gali gauti už laivus, kurių bendrą techninį ir įgulos valdymą jos užtikrina (42). Tokios bendrovės pagalbą gali gauti tik jei prisiima visą atsakomybę už laivo eksploatavimą, taip pat visas ISM kodekse (43) numatytas skolas ir atsakomybę. Taigi Komisija gali leisti teikti pagalbą tik tiems laivų valdytojams, kurie vykdo naujosiose Bendrijos gairėse iškeltas sąlygas.
(171)
Dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdančių valdytojų apmokestinimo lygio Komisija, remdamasi keletu Belgijos institucijų pateiktų skaičių, pažymi, kad valdytojo apyvarta, vertinama pagal vienodo tonažo laivyną, yra daug mažesnė nei laivo savininko, nors toks skirtumas susidaro tik dėl kapitalo sąnaudų, kurias patiria laivo savininkas ir nepatiria valdytojas. Remiantis Belgijos institucijų pateiktu pavyzdžiu, laivo valdytojo ir laivo savininko apyvartos santykis eksploatuojant „Very Large Crude Carrier“ (VLCC) tipo laivą būtų 1 ir 100. Šis pavyzdys rodo, kad jei apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema būtų taikoma laivo valdytojui, nustačius tuos pačius procentus kaip ir laivo savininkui, laivo valdytojui vienodo tarifo mokestis būtų daug didesnis nei mokestis, kurį jis turėtų sumokėti pagal įprastinę įmonių pelno mokesčio sistemą. Komisija mano, kad, šį teiginį pagrindus išsamesniu tyrimu, susijusiu su abiejų svarstomų profesijų apyvartos santykiu eksploatuojant lygiaverčius laivus, iš tikrųjų būtų galima tinkamai numatyti, kad valdytojams apmokestinimo procentas būtų mažesnis nei laivų savininkams. Kadangi tyrimas nėra atliktas, Komisija, remdamasi šiuo metu turima informacija, mano, jog laivų savininkams ir laivų valdytojams, apmokestinant pagal tonažą, šiuo metu negali būti taikomas santykis 1-10.
(172)
Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus ir į turimą informaciją, Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti - sistema, pagrįsta apmokestinimu pagal valdomo laivyno tonažą, yra suderinama su bendrąja rinka, jei pagal tonažą nustatyti procentai yra tokie patys, kaip ir jūrų transporto įmonėms taikomi procentai, ir jeigu valdytojai tuo pačiu metu vykdo įgulų bei techninį laivų valdymą pagal 2004 m. sausio 17 d. paskelbtų Bendrijos gairių dėl pagalbos jūrų transportui reikalavimus.
6. IŠVADOS
(173)
Darydama išvadas dėl 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatyme numatytos apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos laivų savininkams skatinti, Komisija teigia, kad:
a)
0,05 euro procento, taikomo 100 tonų, įvedimas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000 (Programos įstatymo 119 straipsnio 1 dalis), yra suderinamas su bendrąją rinka, jeigu atitinkami laivai yra nauji arba ne trumpiau kaip paskutinius 5 metus buvo įregistruoti kaip plaukiojantys ne su Bendrijos šalies vėliava;
b)
apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas pajamoms, gautoms iš šių veiklos rūšių (Programos įstatymo 115 straipsnio 2 dalis), yra nesuderinamas su bendrąja rinka:
-
papildomų ir laikinų veiklos rūšių,
-
prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo,
-
trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų, jei jos nesutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos (44),
-
reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu,
-
laivybos bendrovių agentų veiklos trečiųjų asmenų laivų vardu,
-
eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui;
c)
apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas pajamoms, gautoms iš šių rūšių veiklos (Programos įstatymo 115 straipsnio 2 dalis), yra suderinamas su bendrąja rinka:
-
trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų, jei jos sutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos (45),
-
reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu,
-
laivybos bendrovių agentų veiklos nuosavų laivų vardu,
-
eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui;
d)
kitų padalinių nuostolių, kurių nebūtų galima padengti kurio nors kito bendrovės padalinio pelnu atitinkamais ataskaitiniais metais, išskaičiavimas iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą (Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalis), yra nesuderinamas su bendrąja rinka;
e)
procentų sumažinimas apskaičiuojant vienodo tarifo mokestį ne senesniems kaip 10 metų laivams (Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalis) yra nesuderinamas su bendrąja rinka.
(174)
Dėl mokestinių priemonių, nepriskiriamų apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemai laivų savininkams skatinti, Komisija mano, kad su bendrąja rinka yra nesuderinamos:
-
Programos įstatymo 121 straipsnyje numatytos konkretaus skolos išmokėjimo visiems laivams, kurie nėra naudojami leistinoms veiklos rūšims, nuostatos,
-
registracijos mokesčio įrašant ne jūrų transportui skirtų laivų hipotekas sumažinimas laivams, kurie nėra skirti jūrų transportui.
(175)
Remdamasi turima informacija, Komisija apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti, numatytos Programos įstatymo 124 straipsnyje, negali laikyti suderinama su bendrąja rinka. Šis nutarimas, atsiuntus naują pranešimą ir turint išsamesnę bei tinkamesnę informaciją, prireikus galės būti persvarstytas kitame Komisijos sprendime.
(176)
Tačiau Komisija su bendrąja rinka laiko suderinama apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti, jei pagal tonažą nustatyti procentai yra tokie patys, kaip ir jūrų transporto įmonėms taikomi procentai, ir jeigu valdytojai tuo pačiu metu vykdo įgulų bei techninį laivų valdymą pagal 2004 m. sausio 17 d. paskelbtų Bendrijos gairių dėl pagalbos jūrų transportui reikalavimus.
(177)
Šis sprendimas turi būti pradėtas įgyvendinti nedelsiant, įskaitant, galimas daiktas, neteisėtai suteiktos individualios pagalbos susigrąžinimą, nepažeidžiant galimybės prireikus šios pagalbos nelaikyti valstybės pagalba, nenagrinėjant visų keturių Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje išdėstytų kriterijų, arba šią pagalbą laikyti suderinama su bendrąja rinka, atsižvelgiant į jos pobūdį.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
2002 m. rugpjūčio 2 d. Belgijos programos įstatyme numatytos mokestinės priemonės, dėl kurių 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimu buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
2 straipsnis
Sumažinto 0,05 euro procento, taikomo 100 tonų, įvedimas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti, yra suderinamas su bendrąja rinka, jei laivai, kurių tonažas didesnis nei 40 000 ir kuriems taikomas sumažintas procentas, yra nauji arba penkerius metus prieš pradedant jiems taikyti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą buvo įregistruoti kaip plaukiojantys su Bendrijai nepriklausančios šalies vėliava.
3 straipsnis
1. Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema laivų savininkams skatinti negali būti taikoma pajamoms, gautoms iš šių veiklos rūšių:
a)
papildomų ir laikinų veiklos rūšių;
b)
prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo;
c)
trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų, jei pajamos nesutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos;
d)
reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu;
e)
laivybos bendrovių agentų veiklos trečiųjų asmenų laivų vardu;
f)
eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui.
Šių veiklos rūšių įtraukimas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti yra nesuderinamas su bendrąja rinka.
2. Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema laivų savininkams skatinti gali būti taikoma pajamoms, gautoms iš šių rūšių veiklos:
a)
trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų, jei jos sutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos;
b)
reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu;
c)
laivybos bendrovių agentų veiklos nuosavų laivų vardu;
d)
eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui.
Šių veiklos rūšių įtraukimas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti yra suderinamas su bendrąja rinka, jei laikomasi šioje dalyje išdėstytų sąlygų.
4 straipsnis
Kitų mokesčius mokančios bendrovės padalinių, kuriems nėra taikomas vienodo tarifo mokestis, nuostolių išskaičiavimas iš laivų savininkams skatinti skirto mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą, yra nesuderinamas su bendrąja rinka.
5 straipsnis
Apmokestinimo procentų sumažinimas ne senesniems kaip 10 metų laivams, taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti, yra nesuderinamas su bendrąja rinka.
6 straipsnis
Greitesnio laivų skolos išmokėjimo sistemos taikymas laivams, kurie pagal pobūdį nėra skirti jūrų transportui, yra nesuderinamas su bendrąja rinka.
Kaip naudingas priemones Belgijai yra siūloma iki 2005 m. birželio 30 d. panaikinti konkrečią pasirenkamą sistemą, taikomą visų pagal pobūdį jūrų transportui nepriskiriamų laivų išpirkimui.
Belgija iki 2004 m. gruodžio 31 d. praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti minėtas naudingas priemones.
7 straipsnis
Registracijos rinkliavos mokesčio sumažinimas ar panaikinimas įrašant laivų, kurie pagal pobūdį nėra skirti jūrų transportui, hipotekas yra nesuderinamas su bendrąja rinka.
8 straipsnis
Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema, numatyta trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti, yra suderinama su bendrąja rinka, jeigu valdytojai tuo pačiu metu vykdo įgulų bei techninį laivų valdymą pagal galiojančių Bendrijos gairių dėl pagalbos jūrų transportui nuostatas ir jeigu pagal tonažą nustatyti procentai yra tokie patys, kaip ir jūrų transporto įmonėms taikomi procentai.
9 straipsnis
Belgija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą praneša Komisijai apie priemones, kurių ji ėmėsi 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymui suderinti su šiuo sprendimu ir prireikus - nesuderinamai pagalbai, neteisėtai išmokėtai taikant minėtą Programos įstatymą, susigrąžinti. Palūkanos turi būti apskaičiuotos pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (46), ypač jo 9, 10 ir 11 straipsnius.
10 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.
Priimta Briuselyje, 2004 m. birželio 30 d.