TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1264/2006
2006 m. rugpjūčio 21 d.
nutraukiantis Rusijos Federacijos ir Ukrainos kilmės silicio karbidui importui taikomų antidempingo priemonių tyrimus ir įvedantis galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio karbido importui, atlikus priemonių galiojimo peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Ankstesni tyrimai, galiojančios priemonės ir atliekami tyrimai
(1)
Taryba Reglamentu (EEB) Nr. 821/94 (2) pratęsė įvestų galutinių antidempingo muitų taikymą Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR), Lenkijos, Rusijos Federacijos (toliau - Rusija) ir Ukrainos kilmės silicio karbidui importui (toliau - SiC), atlikus priemonių galiojimo peržiūrą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2423/88 14 ir 15 straipsnius (3). Tuo pat metu Komisija Sprendimu 94/202/EB (4) priėmė Rusijos Vyriausybės drauge su Maskvos (Rusija) bendrove V/O Stankoimport pasiūlytą įsipareigojimą.
(2)
Atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, 2000 m. gegužės mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1100/2000 (5) vėl pratęsė galutinio antidempingo muito taikymą KLR, Rusijos ir Ukrainos kilmės SiC importui ir Rusijos Vyriausybės drauge su Maskvos (Rusija) bendrove V/O Stankoimport pasiūlyto įsipareigojimo, kuris buvo priimtas Komisijos sprendimu 94/202/EB, galiojimą.
(3)
Pirmiau minėtoje 1 konstatuojamojoje dalyje nurodyti tyrimai, kuriuos atlikus buvo įvesti galutiniai antidempingo muitai ir iš tam tikrų eksportuotojų, susijusių su šiuo tyrimu, priimti įsipareigojimai bei baigtos pirmiau minėtose 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse nurodytos 1994 ir 2000 metų priemonių galiojimo pabaigos peržiūros toliau bus vadinami „pirminiais tyrimais“.
(4)
2004 m. Reglamentu (EB) Nr. 991/2004 Taryba nuo antidempingo muito atleido su tam tikrais įsipareigojimais (toliau - plėtros įsipareigojimai) susijusį importą į naująsias valstybes nares, įstojusias į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau - 10 ES valstybių narių) ir leido Komisijai priimti šiuos plėtros įsipareigojimus. Šiuo pagrindu Sprendimais 2004/498/EB (6) ir 2004/782/EB (7) Komisija priėmė Ukrainos eksportuojančio gamintojo - akcinės bendrovės Zaporozhsky Abrasivny Combinat (toliau - ZAC) siūlomus įsipareigojimus. Šis įsipareigojimas galiojo iki 2005 m. gegužės 20 d.
(5)
2004 m. sausio mėn. Komisija Ukrainos eksportuojančio gamintojo - akcinės bendrovės Zaporozhsky Abrasivny Combinat prašymu pradėjo dalinę tarpinę peržiūrą (8). Pareiškėjas teigė, kad iš esmės pasikeitus aplinkybėms jam reikėtų suteikti rinkos ekonomikos režimą (toliau - RER) ir kad jo dempingo skirtumas yra daug mažesnis už galiojančių priemonių lygį. Vis dėlto, atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad bendrovė neatitiko kriterijų, kuriais remiantis jai būtų suteiktas RER (Reglamento (EB) Nr. 384/96 2 straipsnio 7 dalies c punktas), ir todėl tyrimai buvo nutraukti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 779/2005 (9).
(6)
Galiausiai, 2005 m. birželio 30 d. (10) Europos chemijos pramonės tarybai (toliau - CEFIC) gamintojų, kurių gaminama produkcija sudaro 100 % visos Bendrijoje gaminamos silicio karbido produkcijos, vardu pateikus skundą, Komisija pradėjo antidempingo tyrimo procesą dėl Rumunijos kilmės SiC importo. Vis dėlto iki tol, kol CEFIC 2006 m. kovo 1 d. atsiėmė skundą, tyrimas buvo baigtas Komisijos sprendimu 2006/426/EB (11).
1.2. Prašymas pradėti priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą
(7)
Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių taikomų KLR, Rusijos ir Ukrainos (12) kilmės SiC importui galiojimo pabaigą, 2005 m. vasario 24 d. Komisija gavo prašymą peržiūrėti šias priemones pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Be to, tuo pat metu Komisija gavo prašymą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį peržiūrėti Rusijos kilmės aptariamo produkto importui taikomų priemonių pobūdį.
(8)
Šiuos prašymus gamintojų, kurių pagaminama produkcija sudaro 100 % visos Bendrijoje pagaminamos silicio karbido produkcijos, vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba. Prašymas dėl priemonių galiojimo pabaigos peržiūros buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus galioti priemonėms, dempingas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. Tarpinės peržiūros prašyme buvo remiamasi tuo, kad priemonių pobūdis bus netinkamas ir kad jomis nebus pašalintas žalingas dempingo poveikis.
(9)
Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų pradėti priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir tarpinę peržiūrą pagal 11 straipsnio 3 dalį, Komisija tuo pat metu pradėjo abi peržiūras (13).
1.3. Tyrimas
(10)
Komisija apie priemonių galiojimo pabaigos ir tarpinės peržiūros pradžią oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, importuotojus, žaliavų gamintojus, žinomus susijusius vartotojus ir jų asociacijas, eksportuojančių valstybių atstovus ir Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per tokį laikotarpį, koks yra nustatytas pranešime dėl tyrimo inicijavimo, pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti būti išklausytoms.
(11)
Atsižvelgiant į didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir su vienos iš tiriamųjų valstybių eksportuojančiu gamintoju nesusijusių Bendrijos importuotojų skaičių, nuspręsta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį yra tikslinga patikrinti, ar reikėtų atlikti pavyzdžių atranką. Siekiant Komisijai suteikti galimybę nuspręsti, ar pavyzdžių atranka iš tiesų yra būtina, ir, jei ji būtina, atrinkti pavyzdžius, minėtų šalių buvo paprašyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį per dvi savaites nuo tyrimo procedūros pradžios Komisijai pateikti informaciją apie save ir informaciją, nurodytą minėtame pranešime apie tyrimo procedūros pradžią.
(12)
Nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nepateikė prašomos informacijos ir nebendradarbiavo atliekant šią tyrimo procedūrą. Todėl buvo nuspręsta, kad kinų gamintojų atranka nebūtina.
(13)
Šeši nesusiję importuotojai Bendrijoje pateikė pranešime apie tyrimo procedūros pradžią prašomą informaciją ir išreiškė norą bendradarbiauti tolesniuose tyrimuose. Iš šešių pirmiau minėtų bendrovių buvo atrinktos trys bendrovės. Jų importas iš visų žinomų Bendrijos importuotojų atspindėjo didžiausią tipišką importo apimtį (98 %), kurią buvo galima ištirti per tam skirtą laikotarpį.
(14)
Todėl klausimynai buvo išsiųsti trims atrinktiems Bendrijos importuotojams, dviem Bendrijos gamintojams, aštuoniolikai Bendrijos vartotojų, šešiolikai žaliavų tiekėjų ir dviem žinomiems eksportuojantiems gamintojams Ukrainoje ir Rusijos Federacijoje. Be to, buvo susisiekta su dviem Brazilijos, pasirinktos kaip galima analogiška šalis, gamintojais ir jiems išsiųsti klausimynai.
(15)
Išsamūs atsakymai į klausimyno klausimus buvo gauti iš trijų atrinktų Bendrijos gamintojų, septynių vartotojų, dviejų žaliavų gamintojų, dviejų eksportuojančių gamintojų tiriamosiose valstybėse bei iš dviejų analogiškos šalies gamintojų.
(16)
Komisija siekė gauti ir patikrinti visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga vykdant tyrimą, ir atliko tyrimus šių bendrovių patalpose:
Bendrijos gamintojų:
-
Kollo Silicon carbide B.V. (Nyderlandai), ESK-SIC GmbH (Vokietija),
-
Navarro SiC, S.A. (Ispanija),
Eksportuojančių valstybių gamintojų:
-
AB Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporožė (Ukraina),
-
AB Volzhsky Abrasive Combinat, Volžskis (Rusija),
Analogiškos šalies gamintojų:
-
Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazilija),
-
Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, San Paulas (Brazilija),
Bendrijos importuotojų:
-
Imexco-Ullrich GmbH (Vokietija),
-
Smyris Abrasivi (Italija),
Bendrijos vartotojų:
-
Morganite Crucible Limited (Jungtinė Karalystė),
-
TGA Ltd (Čekijos Respublika).
(17)
Tyrimas dėl dempingo bei daromos žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės apėmė laikotarpį nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. (toliau - tyriamasis laikotarpis arba TL). Tendencijų, svarbių vertinant, ar žala tęsėsi arba pasikartojo, analizė apėmė laikotarpį nuo 2001 m. sausio 1 d. iki TL (toliau -aptariamasis laikotarpis).
(18)
Visoms tiriamosioms šalims buvo pranešti svarbiausi faktai ir aplinkybės, kuriais buvo grindžiamos šios peržiūros išvados. Be to, joms buvo skirtas laikotarpis su šiuo informacijos paskelbimu susijusioms pastaboms teikti. Per nustatytą terminą gautos pastabos buvo atidžiai apsvarstytos ir, jei būtina, į jas atsižvelgta išvadose.
2. APTRIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Aptariamas produktas
(19)
Aptariamas produktas yra tas pats kaip ir ankstesniuose tyrimuose, po kurių buvo įvestos dabar galiojančios priemonės, t. y. silicio karbidas (SiC). Šiuo metu SiC KN kodas yra 2849 20 00.
(20)
SiC gaunamas aukštoje temperatūroje (iki 2 000 °C) kaitinant silicį ir koksą (arba naftos koksą). Šio proceso metu gaunamas žaliavinis SiC, kuris paprastai toliau perdirbamas kol gaunamas galutinis produktas. Vykstant SiC gamybos procesui automatiškai gaunama įvairių skirtingos silicio kiekio koncentracijos rūšių produkcija. Skirtingos rūšys gali būti skirstomos į dvi pagrindines kategorijas: kristalinę ir metalurginę. Kristalinė kategorija yra laikoma aukštesnės kokybės kategorija, nes joje yra daugiau silicio. Kristalinė kategorija yra toliau skirstoma į juodąjį ir žaliąjį tipus.
(21)
Kristalinė kategorija paprastai naudojama šlifavimo įrankių, šlifavimo diskų, ugniai atsparių aukštos kokybės produktų, techninės keramikos gamybai, o metalurginės kategorijos silicio karbidas paprastai naudojamas liejyklose ir aukštakrosnėse kaip silicio nešiklis. Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, šiame tyrime abi rūšys turi būti vertinamos kaip sudarančios vieną produktą.
2.2. Panašus produktas
(22)
Kaip nustatyta per pradinį tyrimą, atlikus šį tyrimą buvo patvirtinta, kad aptariamam produktui ir eksportuojančių gamintojų gaminamiems bei vidaus rinkoje parduodamiems produktams ir Bendrijos gamintojų gaminamiems bei Bendrijos rinkoje parduodamiems produktams ir analogiškos šalies gamintojo vidaus rinkoje parduodamiems produktams būdingos tos pačios pagrindinės fizinės ir cheminės savybės bei galutinis panaudojimas, todėl jos laikomos panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGO TĘSIMO IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
3.1. Pirminės pastabos
(23)
Atliekant priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą visapusiškai bendradarbiavo du žinomi Ukrainos ir Rusijos Federacijos gamintojai. Tačiau, kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, tyrime nepanoro dalyvauti nė vienas KLR gamintojas.
3.2. Importas dempingo kaina tiriamuoju laikotarpiu
3.2.1. Analogiška šalis
(24)
Kadangi atliekant tyrimą (ir ankstesnius tyrimus) Ukraina (14) ir KLR nebuvo laikomos rinkos ekonomikos valstybėmis, normaliąją vertę reikėjo nustatyti vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, t. y., remiantis informacija, gauta iš atitinkamos trečiosios rinkos ekonomikos valstybės, kurioje produktas buvo gaminamas ir parduodamas vidaus rinkoje. Be to, primenama, kad atliekant tarpinę peržiūrą, kuri buvo baigta prieš pat priemonių galiojimo pabaigos peržiūros pradžią (žr. 5 konstatuojamąją dalį), eksportuojantis gamintojas Ukrainoje negalėjo gauti RER.
(25)
Pradedant šią priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, buvo numatyta pasirinkti analogiška šalimi Braziliją, iš kurios bus galima gauti informaciją apie gamybos sąnaudas ir vidaus pardavimą. Primenama, kad Brazilija buvo pasirinkta atliekant ankstesnę priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą.
(26)
Tiriant buvo nustatyta, kad Brazilija tebėra tinkama analogiška valstybė dėl toliau išvardytų priežasčių.
(27)
Pirma, dėl savo vidaus rinkos dydžio Brazilija yra reprezentatyvi valstybė tiriamųjų valstybių normaliajai vertei nustatyti. Antra, atsižvelgiant į paklausos laipsnį rinkoje ir į konkuruojančių gamintojų egzistavimą, Brazilijos vidaus kainoms įtaką daro įprastos rinkos jėgos. Trečia, Brazilijoje gaminamo panašaus produkto fizinės ir cheminės savybės gali būti laikomos tokiomis pačiomis kaip ir iš dviejų tiriamųjų valstybių eksportuojamo produkto savybės. Galiausiai, nebuvo pateikta jokių argumentų, dėl kurių Brazilijos nebūtų buvę galima laikyti analogiška šalimi.
(28)
Todėl buvo padaryta išvada, kad Brazilija pagrįstai ir tinkamai pasirinkta analogiška šalimi KLR ir Ukrainos kilmės SiC importo normaliajai vertei nustatyti.
3.2.2. Normalioji vertė
3.2.2.1. KLR ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų normalioji vertė
(29)
Visų pirma buvo nagrinėta, ar Brazilijos gamintojų bendrų ir pagal produkto rūšį vidaus pardavimo apimtys buvo tipiškos lyginant jas su atitinkamai KLR ir Ukrainos eksportuojamomis pardavimo apimtimis.
(30)
Buvo nustatyta, kad Brazilijos gamintojų bendrų ir pagal produkto rūšį atliekamų vidaus pardavimo apimtys žymiai viršijo KLR ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų eksporto pardavimo į Bendriją apimtis.
(31)
Buvo nagrinėta, ar kiekvieno iš dviejų bendradarbiaujančių gamintojų Brazilijoje (Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda ir Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda) vidaus pardavimas nepriklausomiems vartotojams buvo atliktas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(32)
Nustatyta, kad abiejų bendrovių visų pardavimo per TL vidutinė svertinė kaina buvo didesnė už vidutinę svertinę gamybos vieneto kainą. Todėl buvo nuspręsta, kad visi vidaus pardavimai buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis. Be to, siekiant užtikrinti, kad kainos Brazilijoje būtų sąžiningai palygintos su normaliąja verte KLR bei Ukrainoje, buvo atlikti koregavimai, kad būtų atsižvelgta į bet kokius PKN ar prekybos lygio skirtumus.
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį nustatant normaliąją vertę buvo remiamasi dviejų Brazilijos gamintojų pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems vartotojams vidutine svertine kaina.
(34)
Po galutinio informacijos paskelbimo, CEFIC suabejojo tikslumu nustatant normaliąją vertę, teigdama, kad remiantis jos turima informacija, pardavimo kainos Brazilijos vidaus rinkoje buvo aukštesnės už Ukrainos eksporto į Bendrijos rinką kainas. Vis dėlto, ši pretenzija nebuvo pagrįsta įrodymų dokumentais, todėl teko ją atmesti. Iš tikrųjų, atlikus pirmiau 32 konstatuojamojoje dalyje minimą koregavimą buvo sudarytos sąlygos sąžiningai nustatyti normaliąją vertę.
3.2.2.2. Rusijos eksportuojančių gamintojų normalioji vertė
(35)
Visų pirma buvo nagrinėta, ar Rusijos eksportuojančių gamintojų bendrų ir pagal produkto rūšį pardavimo vidaus rinkoje apimtys yra tipiškos, t. y., ar yra bent 5 % eksporto pardavimo į Bendriją apimčių.
(36)
Nustatyta, kad lyginant pagal bendrą pardavimo apimtį ir pagal kai kurių tipų produktų pardavimo apimtį, vidaus pardavimo apimtis buvo mažiausiai 5 % eksporto pardavimo į Bendriją apimčių. Tų tipų produktų, kurių vidaus pardavimo apimtis buvo mažesnės nei 5 % eksporto į Bendriją apimčių, normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(37)
Buvo nagrinėta, ar Rusijos gamintojo tų tipų produktų, kurių vidaus pardavimo apimtys buvo 5 % eksportuotų pardavimo apimčių, vidaus pardavimai nepriklausomiems vartotojams buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atlikta nustatant visų eksportuojamų tipų aptariamo produkto nenuostolingų pardavimų nepriklausomiems vartotojams dalis vidaus rinkoje per tyrimo laikotarpį:
a)
tų tipų produktams, kurių daugiau nei 80 % pardavimo apimties vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, t. y., kai aptariamos rūšies produkto vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba aukštesnė už aptariamos rūšies produkto vidutinę gamybos kainą, normalioji vertė buvo skaičiuojama kaip tos rūšies produkto visų vidaus pardavimo vidutinė kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne;
b)
tų tipų produktams, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimo apimties vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, normalioji vertė buvo skaičiuojama tik kaip sandorių, sudarytų už kainą lygią arba didesnę už nagrinėjamos rūšies produkto vieneto sąnaudas, pardavimo vidutinė svertinė kaina;
c)
buvo manoma, kad tų tipų produktai, kurių mažiau kaip 10 % pardavimo apimties vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis ne žemesnėmis už vieneto kainą, buvo parduodamos ne įprastomis prekybos sąlygomis, ir todėl jų normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(38)
Normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį remiantis aptariamo tipo produkto gamybos kaina, prie kurios buvo pridėta pardavimo suma, bendrosios ir administracinės (PBA) išlaidos bei prekybos pelnas procentine išraiška. PBA suma - tai panašų produktą eksportuojančio gamintojo PBA suma ir vidutiniam pelnui prilyginta pelno suma, kurį gavo eksportuojantis gamintojas už panašaus produkto pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis.
3.2.3. Eksporto kaina
(39)
Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas tyrime nebendradarbiavo. Todėl eksporto kainas reikėjo nustatyti remiantis turimais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, t. y. skunde pateikta informacija.
(40)
Ukrainos ir Rusijos eksportuojantiems gamintojams eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis nepriklausomų vartotojų Bendrijoje faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.
(41)
Skaičiuojant Rusijos eksportuotojo eksporto kainas už Stankoimport tvarkomus sandorius (t. y. importą, kuriam netaikomas antidempingo muitas pagal įsipareigojimus dėl kiekio (QT)) visos dėl Stankoimport dalyvavimo patirtos išlaidos buvo išskaičiuotos, kad eksporto kainą būtų galima nustatyti sandėlio kainos lygiu.
(42)
CEFIC nepritarė išvadoms dėl Ukrainai nustatytų eksporto kainų, teikdama, kad Ukrainos importuojamiems produktams taikomos kainos turėtų būti daug žemesnės. Savo skundui pagrįsti CEFIC nariai pateikė tam tikrus kainų pasiūlymus. Vis dėlto šį skundą reikėjo atmesti, nes į šiuos kainų pasiūlymus negalima atsižvelgti neįrodžius, kad sandoris (-iai) iš tiesų buvo sudarytas (-i). Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta pirmiau minėtoje 40 konstatuojamojoje dalyje, skaičiuojant dempingą buvo pasirinktos tiriamojo eksportuojančio gamintojo taikomos eksporto kainos. Šios kainos buvo patikrintos atliekant tyrimą tiriamosios bendrovės patalpose.
3.2.4. Palyginimas
(43)
Normaliosios vertės ir eksporto kainos buvo lyginamos sandėlio kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo pakoreguotos transporto sąnaudos, prekybos lygis ir pakavimo kaina, dėl kurių, kaip tvirtinama ir įrodyta, yra daroma įtaka kainoms ir galimybei jas palyginti.
3.2.5. Dempingo skirtumas
(44)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas buvo nustatytas, palyginus kiekvieno tipo produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamo tipo produkto vidutine svertine eksporto kaina.
(45)
Remiantis turimais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, t. y. skunde pateikta informacija, apytiksliai 50 % dempingo skirtumas buvo nustatytas tokia pat tvarka kaip ir atliekant ankstesnį tyrimą.
(46)
Nustatyta, kad TL SiC eksporto iš Ukrainos dempingo skirtumas buvo mažesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatytą de minimis ribą.
(47)
Primenama, kad Rusija yra prisiėmusi QT nuo 1986 m. Pagal QT vienas Rusijos importuotojas Stankoimport gali importuoti į Bendriją nustatytą kiekį (nustatytas Bendrijos vartojimo %), kuriam netaikomi antidempingo muitai. Šią ribą viršijantiems kiekiams buvo taikomi antidempingo muitai. Skaičiuojant dempingą, pagal QT eksportuotas kiekis (77 %) ir tas, kuriam buvo pritaikytas antidempingo muitas (23 %), neatskiriami.
(48)
Nustatyta, kad TL SiC eksporto iš Rusijos dempingo skirtumas buvo mažesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatytą de minimis ribą.
3.3. Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos
3.3.1. KLR
(49)
Kaip jau buvo paaiškinta, šiame tyrime eksportuojantys gamintojai nedalyvavo. Todėl prielaida, kas galėtų įvykti leidus sustabdyti priemonių galiojimą, buvo paremta turimais faktais, visų pirma, skundu ir COMEXT (COMEXT - Europos Bendrijų užsienio prekybos elektroninė duomenų bazė) duomenimis.
(50)
TL iš trečiųjų valstybių Kinija daugiausia eksportavo į Jungtines Amerikos Valstijas ir į Japoniją. Skunde pateikiama informacija, kad Kinijos Macro Black rūšies pardavimo CIF kainos, išreikštos eurais, į Jungtines Amerikos Valstijas buvo apie 650 EUR už toną. Be to, Kinijos Macro Green rūšies pardavimo CIF kainos, išreikštos eurais, į Japoniją buvo apie 770 EUR už toną. Verslo laikraščiuose paskelbta statistika apie kainas patvirtinamas Kinijos eksportuotojų siūlomų kainų tikslumas.
(51)
Be to, nustatyta, kad KLR eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas vidutinė kaina, gauta iš COMEXT duomenų bazės, buvo žymiai žemesnė už šiame tyrime pasirinktos analogiškos valstybės pateiktą normaliąją vertę. Tai rodo, kad per tiriamąjį laikotarpį šis eksportas taip pat galėjo būti vykdomas dempingo kainomis.
(52)
Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonės vidutinė kaina (apie 1 000 EUR Macro Black rūšiai ir apie 1 500 EUR Macro Green rūšiai) yra žymiai aukštesnė, netaikant priemonių, Kinijos eksportuojantis gamintojas turėtų rimtą paskatą nukreipti didelius dabartinio eksporto į trečiųjų valstybių rinkas kiekius į Bendrijos rinką.
(53)
Be to, reikėtų priminti, kad pradiniame etape buvo nustatyta, jog Kinijos LR kilmės aptariamas produktas į ES buvo eksportuojamas dempingo kainomis, bei toliau, dabartinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, dempinguojamas tokiu pat aukštu lygiu. Nėra priežasčių manyti, kad padėtis galėtų pasikeisti.
(54)
Be to, remiantis pirmiau paaiškinta informacija apie normaliąją vertę ir eksporto į trečiąsias valstybes pardavimo kainas, pritariama išvadai, jog yra tikimybė, kad pasibaigus galioti priemonėms, Kinijos eksportuotojai toliau vykdys dempingą.
(55)
Taigi galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones, dabartinis Kinijos eksportas į trečiųjų valstybių rinkas bus nukreiptas į Bendriją. Be to, panaikinus priemones, iškyla akivaizdi eksportuojamų kiekių dempingo rizika.
(56)
Atsakydama į šios peržiūros prašymą CEFIC (remdamasi surinkta ir verslo laikraščiuose paskelbta informacija) bendrus gamybos pajėgumus KLR įvertino 600 000-700 000 tonų. Buvo paskaičiuota, kad šiuo metu pagaminama apie 440 000 tonų, neišnaudojant 160 000-260 000 tonų gamybos pajėgumų. Informacija apie atsargas nepateikiama.
(57)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, aišku, kad KLR eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų gamybos didinimo pajėgumų. Taigi galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones, yra tikimybė, jog eksportuojantys gamintojai nukreips savo didelius nepanaudotus eksporto pajėgumus į Bendriją.
3.3.2. Rusija
(58)
Kadangi šiame tyrime bendradarbiavo tik vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas, prielaida to, kas galėtų įvykti leidus sustabdyti priemonių galiojimą, buvo daroma daugiausia remiantis eksportuojančio gamintojo patikrintuose atsakymuose į klausimynus pateikta informacija.
(59)
Visų pirma reikėtų paminėti, kad Bendrijoje vyraujančios kainos lygiui buvo daroma didelė importo iš Rusijos įtaka, atsižvelgiant į taikomą QT, nes Rusijos eksportuotojas jau tenkina apie 10 % Bendrijos vartotojų interesų.
(60)
Palyginus Rusijos vidaus rinkoje vyraujantį kainų lygį su Bendrijoje vyraujančiu kainų lygiu, nustatyta, kad bendras Rusijos kainų lygis yra žemesnis. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad kiekiai, kuriuos Rusijos gamintojas pagal QT galėjo eksportuoti netaikydamas antidempingo muitų buvo nustatyti iš anksto, jis buvo paskatintas eksportuoti kristalinės kategorijos rūšis (aukštesnėmis kainomis už toną) į Bendriją, o metalurginėmis rūšimis prekiauti vidaus rinkoje ir kitomis kryptimis. Todėl tikrasis tos pačios kategorijos rūšių kainų skirtumas, jeigu toks būtų, būtų mažesnis už kainų skirtumą lyginant, kaip siūloma, vidutines kainas.
(61)
Taigi galima daryti išvadą, kad šiuo atveju tikimybė, jog leidus sustabdyti priemonių galiojimą, dėl bendro aukštesnio kainų lygio Bendrijoje paprastai padidės eksportas į Bendriją, yra nedidelė. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į tai, kad taikoma QT, nereikėtų pervertinti itin aukštos kokybės SiC importo didėjimo galimybės, nes Rusijos eksportuotojas jau turėjo galimybę eksportuoti daug SiC ir buvo skatinamas eksportuoti aukštos kokybės SiC. Taigi tikriausiai bus didinamas SiC importo kiekis ir rūšys (metalurginės kategorijos rūšys) ir bet kuriuo atveju greičiausiai bus importuojama ne dempingo kainomis.
(62)
Daugiau nei 75 % Rusijos gamintojų eksporto į trečiąsias valstybes yra nukreipta į Jungtines Amerikos Valstijas. Palyginus vidaus rinkos ir eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas kainas, nustatyta, kad eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas vidutinės kainos yra aukštesnės. Reikėtų pripažinti, kad vis dėlto eksportui ir vidaus rinkoje parduodamų skirtingų produkto rūšių asortimentas gali būti skirtingas (greičiausiai eksportuojami didesnės vertės už toną rūšių produktai, kad būtų padengtos patirtos transporto išlaidos), todėl lyginant sunku daryti išvadas. Vis dėlto pažymėta, kad šiems eksportuojamiems produktams netaikomos antidempingo priemonės ir kad nėra požymių, jog tokie eksportuojami produktai būtų parduodami dempingo kainomis.
(63)
Palyginus Rusijos eksportuotojo eksporto į jo pagrindinės trečiosios valstybės, Jungtinių Amerikos Valstijų, rinką kainas ir Rusijos eksportuotojo eksporto į Bendrijos rinką kainas, svarbu priminti apie taikomą QT. Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į iš anksto nustatytus kiekius, kuriuos Rusijos eksportuotojas galėjo eksportuoti į EB, jis turėjo paskatų eksportuoti aukštos kainos už toną rūšis į Bendrijos rinką.
(64)
Kaip paaiškinta pirmiau nurodytoje 62 konstatuojamojoje dalyje, galima daryti prielaidą, kad į Jungtines Amerikos Valstijas taip pat daugiausia eksportuojamos aukštos kainos už toną rūšys, atsižvelgiant į atitinkamas transporto išlaidas. Taigi galima pagrįstai palyginti vidutinę pardavimo kainą į Bendrijos rinką ir tokią kainą į Jungtines Amerikos Valstijas.
(65)
Palyginus vidutinę pardavimo kainą į Bendrijos rinką ir vidutinę pardavimo kainą į Jungtinių Amerikos Valstijų rinką, buvo nustatyta, kad vidutinės kainos į Jungtinių Amerikos Valstijų rinką yra aukštesnės.
(66)
Taigi galima daryti išvadą, kad yra tikėtina, jog panaikinus priemones nebus aiškios paskatos Rusijos gamintojams nukreipti savo šiuo metu pagrindinėje rinkoje - Jungtinėse Amerikos Valstijose, parduodamų kiekių į Bendrijos rinką.
(67)
Rusijos eksportuojančio gamintojo pajėgumai yra apriboti 62 000 tonų. Per TL buvo nustatyta, kad šis Rusijos gamintojas išnaudojo beveik visus pajėgumus, taip padidindamas jų panaudojimo rodiklį ataskaitiniu laikotarpiu. Nustatyta, kad buvo sukauptos įprastos šios rūšies verslui atsargos.
(68)
Atsižvelgiant į Rusijos gamintojo naudojamą technologiją („traukinio vagonus“ naudojant kaip perdirbimo vietą, jiems važinėjant tarp prisijungimo prie elektros tinklo vietų ir iškrovimo arba rūšiavimo vietų), nėra tikėtina, kad artimiausiu laiku eksportuojantis gamintojas galėtų plėsti savo veiklą.
(69)
Taigi galima daryti išvadą, kad, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, nėra požymių, jog Rusijos gamintojas, norėdamas padidinti savo eksportą į Bendriją, galėtų padidinti savo gamybos apimtį.
3.3.3. Ukraina
(70)
Kadangi šiame tyrime bendradarbiavo tik vienas žinomas Ukrainos eksportuojantis gamintojas, prielaidos to, kas galėtų įvykti leidus sustabdyti priemonių galiojimą, buvo daromos daugiausia remiantis eksportuojančio gamintojo patikrintuose atsakymuose į klausimynus pateikta informacija.
(71)
Ukrainos eksportuojančio gamintojo pajėgumai yra apriboti 23 000 tonų. Per TL buvo nustatyta, kad šis Ukrainos gamintojas išnaudojo beveik visus pajėgumus, taip padidindamas jų panaudojimo rodiklį ataskaitiniu laikotarpiu. Nustatyta, kad buvo sukauptos įprastos šios rūšies verslui atsargos.
(72)
Atsižvelgiant į naudojamą Ukrainos gamintojo technologiją (tokią pat, kaip ir 68 konstatuojamojoje dalyje paaiškintą Rusijos gamintojo naudojamą technologiją), nėra tikėtina, kad artimiausiu laiku eksportuojantis gamintojas galėtų plėsti savo veiklą.
(73)
CEFIC teigė, kad eksportuojančio gamintojo pajėgumai bus 32 000 tonų. Vis dėlto buvo argumentuojama remiantis hipotetine informacija, neatsižvelgiant nei į priežiūros ir remonto laikotarpius, per kuriuos nebuvo vykdoma veikla, nei į tiriamosios miesto vietovėje esančios gaminančios bendrovės, kuriai taikomi aplinkos apsaugos apribojimai, specifiškumus. Dėl šių priežasčių buvo patvirtinti pirmiau 71 konstatuojamojoje dalyje nustatyti pajėgumai, o CEFIC skundą reikėjo atmesti.
(74)
Taigi galima daryti išvadą, kad, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, nėra požymių, jog Ukrainos gamintojas norėdamas padidinti savo eksportą į Bendriją galėtų padidinti savo gamybos apimtį.
(75)
Lyginant Ukrainos vidaus rinkoje vyraujančias kainas ir Bendrijoje vyraujančias kainas bei eksporto į trečiąsias valstybes pardavimo kainas, vidutinės kainos Ukrainoje ir į trečiąsias šalis yra žemesnės.
(76)
Vis dėlto nebuvo įmanoma iš tikrųjų palyginti Ukrainos rinkos, trečiųjų valstybių rinkų ir Bendrijos rinkos, nes dėl skirtingo produktų asortimento vidutinės kainos nėra palyginamos. Be to, vidaus rinka Ukrainoje yra riboto dydžio, o Ukrainos gamintojas negali pagaminti visų (aukštos vertės) Bendrijos gamintojų gaminamų produkto rūšių.
(77)
Todėl nėra galimybių nustatyti, ar leidus sustabdyti priemonių galiojimą, Ukrainos eksportuotojui bus suteikta paskata nukreipti savo pardavimą iš vidaus rinkos arba eksporto rinkų į Bendrijos rinką. Vis dėlto, atsižvelgiant į nustatytus dempingo faktus ir į bendrą Bendrijoje vyraujantį aukštesnį kainų lygį, daroma išvada, kad net ir padidėjus eksportui į Bendrijos rinką tikėtina, jog šis eksportas nebus vykdomas dempingo kainomis. Be to, atsižvelgiant į Ukrainos eksportuotojo ribotus pajėgumus, padidėjimas bet kokiu atveju bus ribotas (įvertintas mažiau nei 10 000 tonų).
3.4. Išvados dėl dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės
3.4.1. KLR
(78)
Primenama, kad eksportuojantys KLR gamintojai nebendradarbiavo atliekant tyrimą.
(79)
Remiantis turimais faktais buvo nustatyta, kad Kinijos eksportuotojai tebevykdo dempingą ir leidus sustabdyti priemonių galiojimą greičiausiai toliau jį vykdys Bendrijos rinkoje.
(80)
Todėl buvo nustatyta tikimybė, kad leidus sustabdyti priemonių galiojimą, KLR eksportuojantis gamintojas toliau vykdys dempingą.
3.4.2. Ukraina
(81)
Primenama, kad buvo nustatyta, jog tyrimo laikotarpiu Ukrainos eksportuotojas neeksportavo dempingo kainomis ir kad nėra jokių požymių, jog tokia situacija galėtų pasikeisti leidus sustabdyti priemonių galiojimą.
(82)
Be to, buvo nustatyta, kad nepaisant to, kad gali padidėti eksportas iš Ukrainos į Bendriją, tikimasi, jog panaikinus priemones toks padidėjimas bus ribotas. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į ribotus Ukrainos gamintojo pajėgumus, daroma prielaida, kad eksportas į Bendriją bus padidintas mažiau nei 10 000 tonų ir tikriausiai nebus vykdomas dempingo kainomis.
(83)
Todėl manoma, kad nėra tikėtina, jog Ukrainos kilmės importo dempingas pasikartos.
3.4.3. Rusij
(84)
Primenama, kad buvo nustatyta, jog tyrimo laikotarpiu Rusijos eksportuotojas neeksportavo dempingo kainomis ir kad nėra jokių požymių, jog tokia situacija galėtų pasikeisti leidus sustabdyti priemonių galiojimą.
(85)
Be to, primenama, kad Rusijos eksportuojantis gamintojas pagal QT daug metų į Bendrijos rinką galėjo tiekti nustatytą SiC kiekį. Šiuo kanalu eksportuojami kiekiai per TL buvo apie 17 % visų Rusijos gamintojo pajėgumų. Taigi Rusijos eksportuojantis gamintojas jau yra gerai įsitvirtinęs rinkoje, todėl labai mažai tikėtina, kad staiga padidėtų Rusijos kilmės importas.
(86)
Be to, kadangi buvo nustatytos aukštesnės Rusijos eksportuojančio gamintojo pardavimo į trečiąsias valstybes kainos už kainas, kuriomis produkto kiekiai buvo parduodami Bendrijai, rizika, kad į Bendrijos rinką bus nukreipti labai dideli prekybos kiekiai, yra mažai tikėtina.
(87)
Galiausiai, buvo nustatyta, kad Rusijos eksportuojantis gamintojas išnaudojo beveik visus pajėgumus taip apribodamas galimybę juos padidinti.
(88)
Todėl manoma, kad nėra rizikos, jog Rusijos Federacijos kilmės importo dempingas pasikartos.
(89)
Atsižvelgiant į nustatytus faktus apie Ukrainą ir Rusiją, reikėtų baigti šioms valstybėms taikomą tyrimo procedūrą.
4. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS
(90)
Nuo to laiko, kai buvo atlikta paskutinė priemonių galiojimo pabaigos peržiūra, pakito Bendrijos pramonės struktūra: Vokietijos gamintojas Elektroschmelzwerk Kempten GmbH (Miunchenas), buvo padalytas į dvi susijusias įmones: vieną - Nyderlanduose ir kitą - Vokietijoje. Žaliavinį SiC gamina ir perdirba tik pirmoji bendrovė, antroji perdirba Kollo Silicon carbide B.V. gautą SiC, tačiau galutinis produktas yra panašus produktas. Be to, ESK-SIC GmbH parduoda ne tik savo pagamintą SiC, bet ir Kollo Silicon carbide B.V. SiC produkciją. Todėl abi bendrovės laikomos sudarančiomis vieną grupę.
4.1. Bendrijos gamyba
(91)
Bendrijoje panašų produktą gamina du gamintojai, kurių produkcija sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
4.2. Bendrijos pramonė
(92)
Prašymui pritarė šie Bendrijos gamintojai:
-
Kollo Silicon carbide B.V. (Nyderlandai) ir susijusi ESK-SIC GmbH (Vokietija) įmonė,
-
Navarro SiC, S.A. (Ispanija).
(93)
Kadangi pirmiau išvardyti gamintojai gamina 100 % Bendrijos panašaus produkto produkcijos, daroma išvada, kad skundą pateikę gamintojai yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
5. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE
5.1. Pirminės pastabos
(94)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant mojo importo poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kuriais parodoma pramonės būklė.
5.2. Vartojimas Bendrijos rinkoje
(95)
Tikrasis Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis importo iš tiriamųjų valstybių ir kitų trečiųjų valstybių aptariamų produktų importo apimtimi ir Bendrijos pramonės pardavimo apimtimis Bendrijos rinkoje.
(96)
Importo apimtis aptariamuoju laikotarpiu buvo nustatyta remiantis Eurostato pateiktais duomenimis pagal tam tikrus KN kodus.
(97)
Pagal šiuos skaičius Bendrijos vartojimas padidėjo nežymiai: nuo 217 137 tonų 2001 m. iki 226 450 tonų per TL, t. y. aptariamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %. Tendencija pateikiama 1 lentelėje.
(98)
Vis dėlto vartojimo tendencijos kitimas nebuvo pastovus. Pažymėta, kad pirmiausia nuo 2001 m. iki 2003 m. vartojimas sumažėjo 10 %. Vis dėlto nuo 2003 m. iki TL vartojimas vėl padidėjo daugiau nei 10 %, o per TL jis viršijo 2001 m. lygį.
(99)
Mažėjimą aptariamojo laikotarpio pradžioje daugiausia buvo galima paaiškinti SiC pakeitimu kitais produktais, pavyzdžiui, ferosiliciu, pramoniniu deimantu, kurių kaina tuo metu buvo žemesnė.
(100)
Vis dėlto nuo 2003 m. mažėjant SiC kainai vartojimas vėl padidėjo.
1 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Bendrijos vartojimas (tonomis)
217 137
205 231
194 486
218 919
226 450
Indeksas
100
95
90
101
104
5.3. KLR importo apimtis, rinkos dalis ir kainos
(101)
Aptariamo produkto importo iš KLR apimčių ir rinkos dalių pokytis pateikiamas toliau pateiktoje 2 lentelėje. Kadangi KLR eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, išvados apie kainą ir apimties tendencijas buvo daromos remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu. Kadangi nebuvo gauta kitos patikimesnės informacijos, išvados apie apimties tendencijas buvo daromos remiantis Eurostato statistikos duomenimis.
(102)
KLR kilmės produktų importo apimtis 2001 m. buvo 1 205 tonų ir užėmė 0,6 % rinkos. 2002 m. importo apimtis nežymiai padidėjo iki 1 467 tonų, ir užėmė 0,7 %, rinkos, o per TL sumažėjo iki 651 tonos ir užėmė 0,3 % rinkos.
(103)
Iš KLR importuojamų produktų kainos nežymiai sumažėjo. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į mažus kiekius, eksportuojamus iš KLR, eksporto kainų nebūtų galima laikyti tipiškomis, nes jos gali būti susijusios su itin specifiniais produkto tipais ar labai specifiniais vartotojais. Todėl remiantis Eurostato pateiktais skaičiais nebūtų galima daryti jokių reikšmingų išvadų dėl kainos tendencijų. Vis dėlto, remiantis skunde dėl kainų pateikta informacija, būtų galima nustatyti, kad dėl Kinijos taikomų kainų (624-1 814 EUR už toną atsižvelgiant į rūšį ir kokybę) EB kainos buvo sumažintos daugiau nei 30 %.
2 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Importo iš KLR apimtis (tonomis)
1 205
1 467
1 465
787
651
Importo iš KLR užimama rinkos dalis
0,6 %
0,7 %
0,8 %
0,4 %
0,3 %
5.4. Per šią peržiūrą nagrinėtas importas iš kitų šalių
(104)
Siekiant pateikti visą informaciją apie Bendrijos padėtį, taip pat buvo nagrinėtos SiC importo iš kitų valstybių tendencijos. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad kainų negalima palyginti, nes jos labai skiriasi dėl įvairaus produktų asortimento.
5.4.1. Rusija
(105)
Importo iš Rusijos raida:
3 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Importo iš Rusijos apimtis (tonomis)
21 901
24 368
21 061
20 457
21 810
Importo iš Rusijos užimama rinkos dalis
10,1 %
11,9 %
10,8 %
9,3 %
9,6 %
Importuojamų produktų iš Rusijos kainos (EUR už toną)
453
465
477
464
480
Indeksas: 2001 m. - 100
100
103
105
102
106
(106)
Importo iš Rusijos apimtis 2001 m. nežymiai sumažėjo nuo 21 901 tonų (10,1 % rinkos) iki 21 810 tonų per TL, atitinkančių 9,6 % rinkos. Nuo 2001 m. iki TL iš Rusijos importuojamų produktų vidutinės kainos išaugo 6,0 %, t. y. nuo 453 EUR už toną iki 480 EUR už toną. Didelė Rusijos kilmės importo dalis buvo importuota pagal 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytus įsipareigojimus dėl kiekio. Primintina, kad 23,3 % dydžio antidempingo muitas buvo taikomas visiems importuojamiems produktams, kurių kiekiai viršijo pagal pirmiau minėtą įsipareigojimą nustatytus kiekius, kuriems netaikomas antidempingo muitas.
5.4.2. Ukraina
(107)
Importo iš Ukrainos raida:
4 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Importo iš Ukrainos apimtis (tonos)
4 956
6 760
7 829
8 491
7 718
Importo iš Ukrainos rinkos dalis
2,3 %
3,3 %
4 %
3,9 %
3,4 %
Importuojamų produktų iš Ukrainos kainos (EUR už toną)
504
502
469
468
489
Indeksas: 2001 m. - 100
100
99
93
96
97
(108)
Importo iš Ukrainos apimtis 2001 m. padidėjo nuo 4 956 tonų (2,3 % rinkos) iki 7 718 tonų per TL, atitinkančių 3,4 % rinkos dalį. Nuo 2001 m. iki TL Ukrainos importuojamų produktų vidutinės kainos sumažėjo 3,0 %, t. y. nuo 504 EUR už toną iki 489 EUR už toną. Aptariamuoju laikotarpiu 24 % antidempingo muitas buvo taikomas Ukrainos kilmės importuojamiems produktams, išskyrus pagal 4 konstatuojamojoje dalyje nurodytus įsipareigojimus dėl kiekio 2004-2005 metais importuotą didelę importuojamų produktų dalį.
5.5. Per šią peržiūrą nenagrinėtas importas iš kitų trečiųjų valstybių
5.5.1. Rumunija
(109)
Kaip minėta pirmiau nurodytoje 6 konstatuojamojoje dalyje, CEFIC pateikus skundą, 2005 m. birželio 30 d. Komisija pradėjo antidempingo tyrimo procedūrą dėl Rumunijos kilmės to paties produkto importo. Vis dėlto, tyrimas buvo baigtas iki tol, kol skundą pateikę Bendrijos pramonės atstovai jį atsiėmė.
(110)
Importo iš Rumunijos raida:
5 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Importo iš Rumunijos apimtis (tonomis)
14 173
15 694
22 844
38 459
42 387
Importo iš Rumunijos užimama rinkos dalis
6,5 %
7,6 %
11,7 %
17,6 %
18,7 %
Importuojamų produktų iš Rumunijos kainos (EUR už toną)
439
468
465
445
456
Indeksas: 2001 m. - 100
100
107
106
101
104
(111)
Importo iš Rumunijos apimtis 2001 m. išaugo nuo 14 173 tonų (6,5 % rinkos) iki 42 387 tonų per TL, atitinkančios 18,7 % rinkos. Nuo 2001 m. iki TL Rumunijos importo vidutinės kainos išaugo 3,9 %, t. y. nuo 439 EUR už toną iki 456 EUR už toną.
5.5.2. Norvegija
(112)
Importo iš Norvegijos raida:
6 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Importo iš Norvegijos apimtis (tonomis)
60 496
43 400
32 520
38 160
38 550
Importo iš Norvegijos užimama rinkos dalis
27,9 %
21,1 %
16,7 %
17,4 %
17,0 %
Importuojamų produktų iš Norvegijos kainos (EUR už toną)
971
919
963
898
973
Indeksas: 2001 m. - 100
100
95
99
93
100
(113)
Importo iš Norvegijos apimtis 2001 m. sumažėjo nuo 60 496 tonų (27,9 % rinkos) iki 38 550 tonų per TL, atitinkančių 17,0 % rinkos dalį. Nuo 2001 m. iki TL iš Norvegijos importuojamų produktų vidutinės kainos išliko stabilios, t. y. nuo 971 EUR už toną 2001 m. iki 973 EUR už toną TL.
5.5.3. Kitos pirmiau neminėtos trečiosios valstybės
(114)
Importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų valstybių raida:
7 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
TL
Importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų valstybių apimtis (tonomis)
44 473
52 143
48 354
44 804
48 271
Importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų valstybių užimama rinkos dalis
20,5 %
25,4 %
24,9 %
20,5 %
21,3 %
Importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų valstybių kainos (EUR už toną)
630
618
558
560
552
Indeksas: 2001 m. - 100
100
98
89
89
88
(115)
Importo iš kitų trečiųjų valstybių apimtis padidėjo nežymiai: nuo 44 473 tonų 2001 m. (20,5 % rinkos) iki 48 271 tonos per TL, atitinkančios 21,3 % rinkos dalį. Vidutinės importo iš pirmiau neminėtų trečiųjų šalių kainos sumažėjo nuo 630 EUR už toną 2001 m. iki 552 EUR už toną per TL.
5.6. Išvada
(116)
Atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad importas iš Rusijos ir Ukrainos išliko santykinai stabilus tiek rinkos dalies, tiek vidutinių kainų atžvilgiu. Toliau buvo nustatyta, kad importuojami kiniško SiC kiekiai buvo per maži, kad būtų galima daryti reikšmingas išvadas apie bet kurios rūšies SiC kainos tendencijas. Todėl buvo pasitelkta Komisijos turima informacija, t. y. skundas ir buvo nustatyta, kad dėl Kinijos kainų buvo labai sumažintos EB kainos.
(117)
Be to, paaiškėjo, kad iš Rumunijos importuojamų produktų kiekis iš tikrųjų pakeitė iš Norvegijos importuojamų produktų kiekį, nes Rumunijos importo užimama rinkos dalis padidėjo tiek pat, kiek sumažėjo Norvegijos importas. Iš Norvegijos importuojamų produktų vidutinėms kainoms esant aukštesnėms už Bendrijos pramonės kainas (973 EUR už toną), nes tikriausiai buvo importuojamos aukštos kokybės rūšys, iš Rumunijos importuojamų produktų kainos buvo žymiai žemesnės (456 EUR už toną). Vis dėlto reikia pažymėti, kad iš Rumunijos importuojama beveik tik metalurginė kategorija, kuri yra pigesnė, todėl negalima palyginti su kitų valstybių vidutinėmis kainomis.
(118)
Dėl kitų trečiųjų valstybių kilmės importo pokyčio galima pažymėti, kad per aptariamąjį laikotarpį vyravo vidutinės kainos mažėjimo tendencija, o į Bendriją importuotas kiekis ir rinkos dalis išliko pastovūs.
6. BENDRIJOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS
6.1. Įžanginė pastaba
(119)
Vienas Bendrijos gamintojas pardavė dalį savo produkcijos susijusiam gamintojui, kuris vėliau perdirbo SiC ir jį pardavė kaip panašų produktą laisvojoje rinkoje. Tolesnėje analizėje vis dėlto nebuvo atsižvelgiama į pardavimą tarp šių susijusių šalių. Visų pirma buvo manoma, kad nereikia tuo pat metu atlikti jokios pardavimo uždarojoje rinkoje ir pardavimo laisvojoje rinkoje analizės, nes toliau perdirbtas produktas visada parduodamos kaip panašus produktas. Taigi, atsižvelgus į pardavimą uždarojoje rinkoje, nebūtų išvengta dvigubo skaičiavimo. Taip pat antrojo gamintojo laisvojoje rinkoje gautas toliau perdirbto SiC pardavimo pelnas ar patirtas nuostolis būtų kompensuotas bet kokiu pirmojo gamintojo uždarojoje rinkoje gautu pelnu ar patirtu nuostoliu, nes abu gamintojai laikomi vienu ūkio subjektu.
6.2. Gamyba
(120)
Bendrijos pramonės gamybos apimtis per aptariamąjį laikotarpį padidėjo 4 % 2002 m., sumažėjus vartojimui sumažėjo ir gamyba. Nuo 2002 m. gamybos apimties pokytis buvo teigiamas.
6.3. Gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo dydžiai
(121)
2001-2002 metais pajėgumų naudojimas buvo sumažėjęs, o aptariamuoju laikotarpiu pajėgumų panaudojimo procentiniai dydžiai padidėjo nežymiai - 3 procentiniais punktais. Kadangi aptariamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nekito, šis pokytis atitinka gamybos apimties pokytį. Aptariamuoju laikotarpiu visada buvo panaudojama daugiau nei 75 % pajėgumų.
6.4. Pardavimo kainos ir veiksniai, darantys įtaką vidaus kainoms
(122)
Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2001 m. iki TL padidėjo nežymiai (mažiau nei 5 %). Pačios aukščiausios jos buvo 2002 m., tačiau nuo to laiko sumažėjo iki santykinai pastovaus lygio, kuris buvo šiek tiek aukštesnis už 2001 m. lygį. 2002 m. aukščiausias Bendrijos pardavimo kainas galima paaiškinti gamybos kainos padidėjimu tuo pat laikotarpiu, į kurį Bendrijos pramonės atstovai atitinkamai turėjo atsižvelgti nustatydami pardavimo kainas. Vėliau Bendrijos pramonės pardavimo kainos vėl sumažėjo iš dalies dėl sumažėjusios Bendrijos pramonės gamybos kainos ir iš dalies dėl besitęsiančio kainų spaudimo Bendrijos rinkoje.
6.5. Atsargos
(123)
Atsargos aptariamuoju laikotarpiu sumažėjo nežymiai - t. y. 1 %, nors jos buvo itin padidėjusios 2002-2003 metų laikotarpiu, prieš joms TL sumažėjant iki 2001 m. lygio. Šis padidėjimas paaiškintinas 124 konstatuojamojoje dalyje nurodytu pardavimo apimties sumažėjimu. Nuo 2003 m. atsargos sumažėjo ne tik dėl padidėjusių pardavimų Bendrijos rinkoje, bet ir dėl padidėjusių Bendrijos pramonės eksporto pardavimų. Nepaisant šio pokyčio buvo manoma, kad per visą aptariamąjį laikotarpį buvo išlaikytas itin pagrįstas atsargų lygis.
6.6. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(124)
Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės panašaus produkto pardavimas Bendrijos rinkoje iš viso sumažėjo 4 %. Per aptariamąjį laikotarpį Bendrijos vartojimas padidėjo 4 %, o toks pardavimo mažėjimas reiškė Bendrijos pramonės užimamos rinkos dalies 2,6 % dydžio sumažėjimą.
6.7. Investicijos
(125)
Vyravo investicijų didėjimo tendencija, ir aptariamuoju laikotarpiu jos išaugo dvigubai. Buvo nustatyta, kad buvo investuojama į gamybos priemonių atnaujinimą ir priežiūrą bei į produktų pritaikymą kitiems panaudojimo tikslams.
6.8. Augimas
(126)
Apskritai reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis laisvojoje rinkoje sumažėjo (žr. 124 konstatuojamąją dalį), visai rinkai išaugus 4 %. Todėl Bendrijos pramonė negalėjo gauti naudos iš rinkos augimo proceso.
6.9. Užimtumas ir darbo užmokestis
(127)
Užimtumas per aptariamąjį laikotarpį sumažėjo 7 %. Per aptariamąjį laikotarpį bendras darbo užmokestis sumažėjo 2 %. Kita vertus, padidėjo svertinis vidutinis atlyginimas, nes reikėjo išmokėti išeitines išmokas iš darbo atleistiems darbuotojams. Be to, norint gauti visapusišką pelną iš investicijų į įrangą, reikėjo įdarbinti kvalifikuotus darbuotojus, taip padidinant darbo sąnaudas.
6.10. Produktyvumas
(128)
Per aptariamąjį laikotarpį darbuotojo našumas, skaičiuojamas produkcija vienam darbuotojui, padidėjo 12 %. Toks našumo padidėjimas atsirado dėl investicijų į įrangą lygio ir darbuotojų skaičiaus mažinimo.
6.11. Grynųjų pinigų srautai ir gebėjimas padidinti kapitalą
(129)
Aptariamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas padidėjo 10 %.
(130)
Bendrijos gamintojams neiškilo jokių kapitalo didinimo problemų. Jie savo veiklą finansavo iš susijusių bendrovių ir bankų paskolų. Be to, jie naudojo nuosavas lėšas.
6.12. Grynojo turto grąža
(131)
Grynojo turto grąža buvo apskaičiuota grynąjį ikimokestinį pelną už Bendrijoje parduotus panašius produktus išreiškus ilgalaikio turto, priskirto EB parduotai panašiai prekei produktui, grynosios buhalterinės vertės procentais. Šios grąžos pokytis buvo toks pat, kaip ir pelningumo pokytis (žr. toliau nurodytą 132 konstatuojamąją dalį).
6.13. Pelningumas
(132)
Bendrijos pramonės pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentais, 2001-2003 m. smarkiai sumažėjo ir taip nedideliam buvusiam pelno dydžiui sumažėjus perpus. Po to pelningumas didėjo, tačiau 2001 m. lygio nepasiekė. Per TL Bendrijos pramonė gavo šiek tiek daugiau nei pusę 2001 m. gauto pelno. 2002 m. kainų augimu nebuvo galima kompensuoti nei gamybos kainos augimo, nei dėl mažesnių pradavimų apimčių patirto nuostolio. 2003 m. buvo nustatyti dar mažesni skaičiai, nes tuo metu, kai sumažėjo kainos, pardavimo apimtys sumažėjo dar daugiau. 2004 m. ir TL, reikšmingai padidėjus pardavimo apimčiai Bendrijos pramonės pelningumas pagerėjo, o kainos lygis nepakito.
6.14. Dempingo skirtumo dydis
(133)
Dėl nedidelio importo iš KLR negalima daryti jokių išvadų apie tikrojo dempingo skirtumo dydžio poveikį Bendrijos pramonei.
6.15. Atsigavimas po ankstesnio dempingo padarinių
(134)
Nors iš pirmiau išnagrinėtų rodiklių matyti, kad po antidempingo priemonių įvedimo 2000 m. Bendrijos pramonės padėtis pagerėjo, tačiau jie taip pat įrodo kai kurių rodiklių neigiamas tendencijas, rodančias, kad Bendrijos padėtis vis dar yra silpna ir pažeidžiama.
6.16. Išvada
(135)
Nuo 2001 m. iki TL gerėjo šie rodikliai: padidėjo Bendrijos pramonės pardavimo kainos, pajėgumų panaudojimas ir gamybos apimtis, o galutinės atsargos šiek tiek sumažėjo. Labai padidėjo našumas. Pastebimos investicijų ir pinigų srautų teigiamos tendencijos.
(136)
Tačiau kiti rodikliai blogėjo: sumažėjo pardavimo apimtys, padidėjo vienos tonos gamybos kaina ir vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos, o užimtumas sumažėjo. Be to, mažėjo pelningumas ir grynojo turto grąža.
(137)
Apskritai padėtis Bendrijos rinkoje yra nevienoda: nors kai kurie rodikliai rodo teigiamus poslinkius, tačiau kiti rodikliai rodo, kad egzistuoja neigiama tendencija. Palyginus pirmiau minėtas tendencijas su aprašytomis Reglamente (EB) Nr. 1100/2000, akivaizdu, kad 2000 m. įvedus antidempingo priemones buvo sudarytos sąlygos Bendrijos pramonei stabilizuoti padėtį, tačiau ji negalėjo visiškai atsigauti po padarytos jai žalos. Nepaisant to, kad Bendrijos pramonė po teigiamų pokyčių pradėjo investuoti į naujiems taikymo tikslams skirtą naują įrangą, reikėtų pabrėžti, kad jos rinkos dalis ir pelningumas sumažėjo dėl kainų pokyčiams itin jautrios rinkos.
(138)
Nuo 2001 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonė gavo naudos dėl jos SiC vieneto kainos padidėjimo. Pradiniu padidėjimu galėjo būti kompensuotas gamybos kainos padidėjimas, atsiradęs dėl reorganizavimo ir veiksmingumo didinimo išlaidų. Vis dėlto, padidėjusia pardavimo kaina nebuvo galima kompensuoti padidėjusios gamybos kainos, todėl pelno dydis sumažėjo.
(139)
Nors aptariamuoju laikotarpiu Bendrijos vartojimas išaugo 4 %, Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis sumažėjo 2,6 %, t. y. Bendrijos pramonė negalėjo pasinaudoti šiuo vartojimo padidėjimu.
(140)
Kita vertus, per aptariamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės eksporto veiklos rezultatai pagerėjo, nes aptariamuoju laikotarpiu labai padidėjo jos eksporto pardavimas, t. y. daugiau nei 25 %. Šis pokytis rodo, kad Bendrijos pramonė gamina konkurencingą trečiųjų valstybių rinkose sėkmingai parduodamą produktą, nors ir konkuruodama su kitais importuojamais produktais.
(141)
Palyginus Bendrijos pramonės padėtį aptariamojo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje, tam tikras skaičius žalos rodiklių (pavyzdžiui, pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas, atsargos ir rinkos dalis) yra tokie patys. Kiti rodikliai (pavyzdžiui, pardavimo apimtis, gamybos kaina, pelningumas, investicijų grąža ir užimtumas) rodo akivaizdžias neigiamas tendencijas ir tik keli rodikliai - pardavimo vieneto kainos, našumas, investicijos ir pinigų srautai rodo teigiamas tendencijas. Todėl daroma išvada, kad nors per aptariamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės padėtis stabilizavosi lyginant su laikotarpiu prieš priemonių įvedimą 2000 m., bet ji vis dar yra silpna. Visų pirma akivaizdi neigiama pelningumo tendencija, kuria dar nebuvo pasiektas priimtinas jos lygis per TL, ir sumažėjusi Bendrijos pramonės rinkos dalis rodo, kad ji vis dar negalėjo visapusiškai atsigauti po žalą padariusio dempingo padarinių.
7. ŽALOS TĄSOS AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(142)
Kaip nurodyta 56-57 konstatuojamosiose dalyse, KLR eksportuojantys gamintojai turi galimybę labai padidinti savo eksporto apimtį į Bendriją, nukreipdami dabartines savo eksporto apimtis iš trečiųjų valstybių į patrauklesnę Bendrijos rinką ir (arba) panaudodami daug neišnaudotų pajėgumų. Iš tikrųjų yra daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos panaudojus būtų galima pagaminti daugiau nei 200 000 tonų produkcijos ir patenkinti beveik 100 % Bendrijos vartojimo poreikių. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones, siekiant atgauti ir vėliau padidinti prarastą rinkos dalį, į Bendrijos rinką pateks dideli Kinijos SiC kiekiai.
(143)
Per visą aptariamąjį laikotarpį Šiaurės Amerikos rinka toliau buvo pagrindinė KLR interesų sritis. Šiaurės Amerikoje yra tik vienas žaliavinio SiC gamintojas su 50 000 tonų gamybos pajėgumais, o vartojimas šioje teritorijoje - apie 250 000 tonų. KLR tiekia 80 % JAV importuojamo žaliavinio silicio karbido ir 57 % SiC grūdelių; tolesni tiekėjai yra Brazilija (12 %), Norvegija (10 %) ir Vokietija (6 %). Nepaisant to, kad KLR galėtų perimti JAV importo dalį iš kitų trečiųjų šalių, panaikinus priemones, KLR vis dar turės pakankamų pajėgumų, kad galėtų užpildyti Bendrijos rinką žemos kainos SiC. Iš tikrųjų tikėtina, kad panaikinus priemones Bendrijos rinkoje atsispindės JAV rinkos, kurioje nebuvo taikomi jokie antidempingo muitai, pokyčiai.
(144)
Kadangi nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, informacija apie tai, kokie galėtų būti kainų lygiai panaikinus priemones, buvo paremta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį pateiktais duomenimis. Šiuo atžvilgiu buvo pasitelkta informacija iš skundo, importo statistikos dokumentų ir kita rinkoje pateikiama informacija. Taigi kaip nustatyta pirmiau nurodytoje 56 konstatuojamojoje dalyje, pagal skunde pateiktą informaciją teigiama, kad aukštos kokybės rūšių eksporto į JAV ir Japoniją kainos buvo daug žemesnės už Bendrijos pramonės tokių pat rūšių kainas.
(145)
Tokią tendenciją patvirtino kiti informacijos šaltiniai, rodantys, kad Kinijos eksporto į kitas trečiąsias valstybes, pavyzdžiui, JAV ir Pietų Afriką, kainos yra daug žemesnės už Eurostato užregistruotas eksporto į Bendriją kainas, t. y. 540 EUR už toną kristalinės kategorijos rūšims (mažiausiai 97 %) ir 123 EUR už toną metalurginės kategorijos rūšims. Reikėtų pabrėžti, kad Kinijos eksportuotojai turi galimybių gaminti ir į EB eksportuoti visas aukštos kokybės SiC rūšis. Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad viena vertingiausių ir brangiausių SiC rūšių buvo parduota EB už 1 500 EUR už toną be muitų arba už 2 400 EUR už toną įskaičiavus importo ir antidempingo muitus. Tačiau net ir pastaroji kaina yra daug žemesnė už Bendrijos gamintojų siūlomą kainą. Apskritai Eurostato statistikos duomenys rodo, kad Kinijos eksporto į Bendriją kainos visada buvo labai žemos, t. y. apie 250-500 EUR už toną. Taigi galima tikėtis, kad panaikinus priemones Kinijos SiC vėl bus teikiamas rinkai labai žemomis kainomis.
(146)
Tai galima patvirtinti faktu, kad 2006 m. Kinijos valdžios institucijoms gerokai sumažinus mokestį už eksporto licencijų išdavimą (nuo 125-208 EUR už toną iki 25,8 EUR už toną), aptariamo produkto eksporto į kitas trečiąsias valstybes kainos buvo sumažintos tiek, kad dėl jų buvo dar labiau sumažėjo dabartinės Bendrijos kainos.
(147)
Be to tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai siekdami smarkiai padidinti savo pardavimą panaudojant didelius nepanaudotus pajėgumus ir užimti didelę rinkos dalį Bendrijoje, taip pat privalės sumažinti importo iš trečiųjų valstybių kainas. Tai sustiprins kainų spaudimą ir ne tik užkirs kelią Bendrijos pramonei visiškai atsigauti po anksčiau patirtos žalos, bet ir labai pablogins jos vis dar silpną padėtį.
(148)
Dėl pirmiau minėtose konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių buvo nustatyta, kad leidus sustabdyti KLR taikomų priemonių galiojimą yra tikėtina, jog Kinijos eksportuojantys gamintojai, norėdami atgauti prarastas rinkos dalis, vėl pradės eksportuoti didelius kiekius į Bendriją dempingo kainomis, labai sumažindami EB kainas.
(149)
Todėl padaryta išvada, kad leidus sustabdyti priemonių galiojimą KLR kilmės SiC importui, yra tikimybė, jog žalą sukeliantis dempingas pasikartos.
8. BENDRIJOS INTERESAI
8.1. Įvadas
(150)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo ištirta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Bendrijos interesai. Nustatant Bendrijos interesus, buvo remiamasi įvairių interesų vertinimu.
(151)
Reikėtų priminti, kad ankstesniame tyrime priemonių galiojimo pratęsimas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Atliekant pradinį tyrimą, didelis bendradarbiaujančių vartotojų ir importuotojų skaičius pritarė tam, kad būtų pratęstas priemonių taikymas.
(152)
Vykstant šiam tyrimui, nė vienas bendradarbiaujantis vartotojas, importuotojas ir žaliavos tiekėjas dėl tolesnėse 153, 159 ir 160-171 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių nesipriešino tam, kad priemonės KLR atžvilgiu būtų taikomos toliau.
8.2. Bendrijos pramonės interesai
8.2.1. Taikomų priemonių pratęsimo poveikis
(153)
Nepaisant to, kad 2000 m. įvedus antidempingo priemones Bendrijos rinka iš dalies atsigavo, aišku, kad šiomis priemonėmis kol kas nebuvo padarytas visas lauktas atitaisomasis poveikis Bendrijos pramonei.
(154)
Jei KLR kilmės SiC importui taikomų priemonių galiojimas bus pratęstas, bus išvengta tolesnio kainų kritimo Bendrijos rinkoje ir Bendrijos pramonė galės pasiekti prideramą kainų lygį bei pagerinti finansinę padėtį. Daugiausia tai lemia faktas, kad Bendrijos pramonė labai daug investavo į kai kurių SiC tipų, skirtų naujoms taikymo sritims, pavyzdžiui, dyzelinio kuro dalelių filtrų gamybai, perdirbimo pajėgumus. Tikėtina, kad šios priemonės sudarys galimybę Bendrijos pramonei ateityje padidinti pardavimo kainas ir apimtį bei atgauti prarastą rinkos dalį.
(155)
Buvo įrodyta, kad Bendrijos pramonė yra struktūriškai gyvybinga. Tai patvirtina padidėjusios eksporto apimtys ir pertvarkymo pastangos.
(156)
Dėl minėtųjų priežasčių galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonė turės naudos iš šių priemonių ir ateityje atsigaus pasiekdama prideramą pelno dydį. Atsižvelgiant į tai, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas KLR kilmės SiC importui atitinka Bendrijos interesus.
8.2.2. Taikomų priemonių panaikinimo poveikis
(157)
Priešingu atveju, jei i KLR kilmės SiC importui taikytos priemonės nebebus taikomos, tikimasi, kad prasidės masinis kiniško SiC importas dempingo kaina į Bendrijos rinką ir tai sukels didelį kainų spaudimą Bendrijos rinkoje. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, yra tikimybė, kad Bendrijos pramonei vėl bus daroma žala dėl padidėjusio importo dempingo kaina ir vėl bus prarasta rinkos dalis bei pablogės jos ekonominė padėtis, kuri šiuo metu ir taip yra silpna. Susiklosčius tokiai padėčiai, negalima atmesti Bendrijos pramonės žlugimo galimybės.
(158)
Todėl padaryta išvada, kad tolesnis priemonių taikymas KLR kilmės SiC importui atitinka Bendrijos interesus.
8.3. Importuotojų interesas
(159)
Kaip minėta 13 konstatuojamojoje dalyje visi trys su eksportuojančiuoju gamintoju nesusiję atrinkti importuotojai į Bendriją užpildė klausimyną. Šie importuotojai importuoja 98 % viso žinomų importuotojų į Bendriją importuojamo kiekio. Jie pasisakė prieš galiojančių antidempingo priemonių taikymo Rusijos ir Ukrainos atžvilgiu pratęsimą, bet neišreiškė jokios ypatingos pozicijos dėl KLR atžvilgiu galiojančių antidempingo priemonių.
(160)
Reikia priminti, kad per pradinį tyrimą buvo nustatyta, jog importuotojams nustatytų priemonių poveikis būtų nedidelis. Tai buvo patvirtinta ir šiame tyrime. Beje, įvedus priemones, nebuvo nustatytas reikšmingas importuotojų ekonominės padėties pokytis ir todėl nesitikima, kad ji pasikeis, jei priemonių taikymas bus pratęstas. Iš importuotojų pateiktos patikrintos informacijos taip pat galima spręsti, kad nepaisant taikomų antidempingo priemonių, jų pelno dydis buvo priimtinas.
(161)
Remiantis išdėstytais argumentais, padaryta išvada, kad pratęsus taikomų priemonių galiojimą KLR kilmės SiC importui, nebus daromas reikšmingas poveikis importuotojų padėčiai.
8.4. Vartotojų interesai
(162)
Kaip minėta 14-16 konstatuojamosiose dalyse, aštuoniolika Bendrijos vartotojų, kuriems tenka apie 30 % viso Bendrijoje suvartojamo produkto, pateikė pagrindinę informaciją apie aptariamo produkto pirkimą ir išreiškė pasiryžimą bendradarbiauti. Septyni vartotojai pateikė išsamius atsakymus į klausimyną, o du iš jų buvo patikrinti vietoje. Šiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, kad dauguma bendradarbiaujančių vartotojų buvo perdirbėjai ir tik vienas galutinis vartotojas. Nė vienas iš bendradarbiaujančių vartotojų neišreiškė jokios ypatingos pozicijos KLR taikomų antidempingo priemonių atžvilgiu.
(163)
SiC yra naudojamas daugelyje sričių, todėl šis klausimas yra aktualus įvairioms pramonės įmonėms, pvz., naudojančioms jį kaip šlifuoti ar poliruoti skirtą medžiagą arba kaip kristalinių medžiagų ugniai atsparią dalį. Metalurgijos srityje SiC naudojamas kaip lydinys.
(164)
Tiriant galimą nustatytų priemonių poveikį vartotojams pradinio tyrimo metu buvo padaryta išvada, kad atsižvelgiant į žemą bendradarbiavimo ir pateiktų pastabų lygį, galiojančios priemonės nedaro reikšmingo neigiamo poveikio jų verslui.
(165)
Atliekant šį peržiūros tyrimą patvirtintos išvados, susijusios su KLR kilmės SiC. Iš tikrųjų, analizuojant atsakymus į klausimyną, padaryta išvada, kad vartotojai neturėtų tikėtis jokio išlaidų didėjimo, jei priemonių taikymas būtų pratęstas. Kadangi to paties lygio priemonės jau galioja nuo 1986 m., priemonių galiojimo pratęsimas nepakeistų dabartinės vartotojų padėties. Bet kokiu atveju, nustojus galioti Rusijai ir Ukrainai taikomoms priemonėms, papildomus tiekimo šaltinius turinčių vartotojų padėtis netgi pagerės.
(166)
Be to, buvo priminta, kad nuo tada, kai buvo įvestos priemonės KLR kilmės SiC importui, nebuvo nustatyta reikšmingo vartotojų ekonominės padėties pasikeitimo.
(167)
Kai kurios suinteresuotosios šalys pareiškė, kad jei toliau bus taikomos priemonės KLR kilmės SiC importui, gali padidėti gatavų produktų, kurių sudėtyje naudojamas kiniškas SiC, importas. Tačiau aptariamuoju laikotarpiu tokio padidėjimo nebuvo nustatyta nepaisant KLR atžvilgiu taikomų antidempingo priemonių. Nebuvo jokių požymių, kad gatavų produktų importo didėjimas yra neišvengiamas arba numatomas netolimoje ateityje. Todėl šį argumentą reikia atmesti.
(168)
Kai kurie vartotojai pareiškė, kad jei bus pratęstos priemonės visų trijų šiame tyrime aptariamų valstybių atžvilgiu, gali atsirasti pasiūlos stoka. Tačiau šiuo atžvilgiu primenama, kad dėl šiuo metu taikomų priemonių pasiūla nesumažėjo. Be to, baigus taikyti antidempingo priemones Rusijos ir Ukrainos atžvilgiu, produktai į Bendriją iš naujų tiekimo šaltinių galės būti importuojami be jokių antidempingo muitų. Galiausiai primenama, kad antidempingo muitų tikslas nėra sustabdyti SiC importą iš KLR į Bendrijos rinką, bet užtikrinti sąžiningas prekybos sąlygas. Todėl šį argumentą reikia atmesti.
(169)
Remiantis išdėstytais argumentais, padaryta išvada, kad KLR kilmės SiC importui taikomų priemonių galiojimo pratęsimas nedarys reikšmingo poveikio vartotojų padėčiai.
8.5. Tiekėjų pramonės interesai
(170)
Atsakymus į klausimyną Komisija gavo iš dviejų žaliavos tiekėjų Bendrijos pramonei. Abiejų tiekėjų atsakymuose teigiama, kad antidempingo priemonių poveikis jų verslui bus nedidelis.
(171)
Atliekant tyrimą šie vertinimai buvo patvirtinti. Todėl padaryta išvada, kad tiekėjų pramonės atstovai nepateikė įtikinamų priežasčių, dėl kurių nebūtų galima pratęsti priemonių taikymo KLR kilmės SiC importui.
8.6. Išvada dėl Bendrijos interesų
(172)
Remiantis pirmiau minėtais faktais, padaryta išvada, kad jei būtų sustabdytas priemonių galiojimas, Bendrijos pramonės padėtis pablogėtų, o ši pramonės šaka galėtų net išnykti.
(173)
Nustatyta, kad KLR kilmės SiC importui taikomos priemonės nedaro jokio reikšmingo neigiamo poveikio importuotojų, vartotojų ir žaliavos tiekėjų ekonominei padėčiai.
(174)
Todėl daroma išvada, kad Bendrijos interesų atstovai nepateikė įtikinamų priežasčių, dėl kurių nebūtų galima pratęsti priemonių taikymo KLR kilmės SiC importui.
9. TARPINĖ PERŽIŪRA
(175)
Atsižvelgiant į išvadas Rusijos atžvilgiu ir kaip pirmiau minėta 84-89 konstatuojamosiose dalyse, antidempingo tyrimo procedūra šios valstybės atžvilgiu bus nutraukta ir galiojančios antidempingo priemonės bus panaikintos.
(176)
Todėl šio reglamento 7 konstatuojamoje dalyje nustatyta tarpinė peržiūra, per kurią nagrinėjama tik Rusijos atžvilgiu galiojančių priemonių forma, taip pat turėtų būti nutraukta.
10. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(177)
Visoms šalims buvo pranešti svarbiausi faktai ir aplinkybės, kuriais grindžiamas sprendimas toliau taikyti šiuo metu galiojančias priemones. Buvo suteiktas terminas, per kurį jos po informacijos paskelbimo galėjo pareikšti savo pastabas. Pastabų, kurios galėtų pakeisti pirmiau nurodytas išvadas, gauta nebuvo.
(178)
Taigi, susiklosčius pirmiau nurodytoms aplinkybėms, KLR kilmės SiC importui taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
(179)
Galiausiai, kaip nurodyta pirmiau, tyrimo procesas, susijęs su Rusijos Federacijos ir Ukrainos SiC importu, turėtų būti baigtas ir priemonės panaikintos.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Antidempingo tyrimo procedūra dėl Rusijos Federacijos ir Ukrainos kilmės silicio karbido, kurio KN kodas yra 2849 20 00, importo nutraukiama ir panaikinamos reglamentu (EB) Nr. 1100/2000 šioms valstybėms įvestos antidempingo priemonės.
2 straipsnis
Įvedama galutinė antidempingo priemonė Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio karbido, kurio KN kodas yra 2849 20 00, importui.
Nustatoma tokia muito, taikomo grynojo franko prie Bendrijos sienos kainai, prieš sumokant muitą, norma:
Valstybė
Muito norma (%)
Kinijos Liaudies Respublika
52,6
Taikomos muitams galiojančios nuostatos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 21 d.