KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 552/2005
2005 m. balandžio 11 d.
nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės magnezinių plytų importui į Bendriją
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasitarusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2004 m. liepos 13 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės magnezinių plytų importo į Bendriją.
(2)
Tyrimas buvo inicijuotas pagal skundą, kurį 2004 m. birželio 7 d. pateikė Europos ugniai atsparių medžiagų gamintojų federacija (P.R.E.) (skundo pateikėjas) gamintojų, kurių produkcija sudaro didesnę dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 % visos Bendrijoje gaminamos magnezinių plytų produkcijos, vardu. Tame skunde buvo pateikti svarstomojo produkto dempingo ir dėl to patirtos žalos įrodymai, kurių, skundo pateikėjo nuomone, pakanka proceso inicijavimui pagrįsti.
2. Procesu suinteresuotos šalys
(3)
Komisija oficialiai informavo skundo pateikėją, kitus Bendrijos gamintojus, eksportuojančius gamintojus, importuotojus, tiekėjus, vartotojus, vartotojų asociacijas, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir KLR atstovus apie proceso inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pareikalauti jų išklausyti per inicijavimo pranešime nustatytą terminą.
(4)
Skundą pateikę gamintojai, kiti bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai, tiekėjai, vartotojai ir vartotojų asociacijos pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to paprašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytoms, ta galimybė buvo suteikta.
(5)
Siekdama sudaryti KLR eksportuojantiems gamintojams galimybes pateikti rinkos ekonomikos režimo (RER) ir individualaus režimo (IR) reikalavimą, jei jie to pageidavo, Kinijos bendrovėms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, Komisija išsiuntė rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo reikalavimo formas. Aštuonios bendrovės paprašė, kad joms būtų taikomas RER pagal pagrindinio Reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba individualus režimas, jei tyrimo metu būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, o viena bendrovė paprašė tik IR.
(6)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tyrime gali būti taikoma atranka. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pageidavimą bendradarbiauti išreiškusių KLR eksportuojančių gamintojų buvo mažiau nei tikėtasi, buvo nuspręsta, kad atranka nebūtina.
(7)
Visoms šalims, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir visoms kitoms bendrovėms, apie save pranešusioms per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, Komisija išsiuntinėjo klausimynus. Atsakymus atsiuntė du skunde minėti Bendrijos gamintojai, trys kiti Bendrijos gamintojai, devyni KLR eksportuojantys gamintojai, vienas prekiautojas, susijęs su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūręs Pietų Korėjoje, vienas prekiautojas, susijęs su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūręs Meno saloje, du importuotojai, susiję su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūrę Bendrijoje, penki žaliavų tiekėjai, trys nesusiję importuotojai ir 16 nesusijusių Bendrijos vartotojų (plieno gamintojų).
(8)
Komisija pasistengė gauti ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina, norint preliminariai nustatyti žalos padariusį dempingą bei Bendrijos interesus, ir atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:
a)
Bendrijos gamintojų:
-
RHI AG, Austrija („RHI“)
-
LWB Refractories GmbH, Vokietija („LWB“)
-
Refratechnik Holding GmbH, (gauti atsakymai iš Refratechnik Cement GmbH ir Refratechnik Steel GmbH, Vokietija („Refratechnik“).
Patikrinimai vietoje nebuvo atlikti Refractarios Burcena S.L. (Ispanija) ir Ceramica Del Nalon S.A. (Ispanija), kadangi abiejų bendrovių produkcija sudarė labai nedidelį Bendrijos produkcijos procentą.
b)
KLR eksportuojančių gamintojų:
-
RHI Refractories Liaoning Co. Ltd
-
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd
-
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd
-
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd
-
Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd
-
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd
-
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd
-
Yingkou Orind Refractories Ltd.
c)
Susijusių prekiautojų:
-
WonJin KR Co., Ltd, Yangsan-si, South Korea
-
Mayerton Refractories Ltd, Isle of Man
d)
Susijusių importuotojų:
-
Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Germany
-
RHI AG Ltd, Vienna, Austria.
e)
Bendrijos vartotojų:
-
Corus Group plc, London, United Kingdom
-
Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Germany.
(9)
Atsižvelgiant į būtinybę nustatyti normaliąją vertę KLR gamintojams, kuriems RER gali būti nesuteiktas, toliau nurodytų bendrovių patalpose buvo atlikti patikrinimai, skirti nustatyti normaliąją vertę remiantis analogiškų šalių duomenimis:
Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) gamintojų:
-
LWB Refractories Company
-
Resco Products Inc.
3. Tyrimo laikotarpis (TL)
(10)
Dempingo ir žalos tyrimas apėmė 2003 m. balandžio 1 d.-2004 m. kovo 31 d. laikotarpį (TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė m. sausio 1 d. - tyrimo laikotarpio pabaigos (svarstomasis laikotarpis) duomenis.
4. Svarstomasis produktas ir panašus produktas
4.1. Bendrosios pastabos
(11)
Magnezinės plytos dažniausiai yra naudojamos gaminant plieną - jomis išklojamos talpos, kuriose lydomas plienas. Šis produktas paprastai gaminamas laikantis standartinių cheminių specifikacijų, kurios vėliau keičiamos tam, kad atitiktų galutinio vartotojo reikmes. Todėl individualaus tipo produktų yra daug. Taigi buvo nuspręsta palyginimo tikslais suklasifikuoti svarstomąjį produktą į tam tikras grupes.
4.2. Svarstomasis produktas
(12)
Svarstomasis produktas yra chemiškai surištos, nedegtos magnezinės plytos, kurių magnezinę dalį sudaro ne mažiau kaip 80 % MgO, turinčio arba neturinčio magnezito, KLR kilmės (svarstomasis produktas), paprastai klasifikuojamas KN ex 6815 91 00 ir ex 6815 99 10 kodais. Tačiau tyrimas parodė, kad minėtas produktas buvo importuotas ir pagal KN ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 ir ex 6903 90 90 (ex 6903 90 20 iki 2004 m. sausio 1 d.).
4.3. Panašus produktas
(13)
Tyrimas parodė, kad visi ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje minėti svarstomojo produkto tipai yra naudojami tiems patiems tikslams, neatsižvelgiant į įvairius skirtingus faktorius, pavyzdžiui, inter alia, įvairių žaliavų santykį, priedus ir vėlesnį apdorojimą, formą ir dydį.
(14)
Nebuvo nustatyta, kad svarstomasis produktas skirtųsi nuo magnezinių plytų, pagamintų ir parduotų KLR vidaus rinkoje bei JAV, kurios, kaip analogiška šalis, buvo pasirinktos KLR importo normaliajai vertei nustatyti. Šios magnezinės plytos iš tikrųjų turi tas pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir paskirtį, kaip ir iš KLR į Bendriją eksportuojamos plytos.
(15)
Taip pat nenustatyta skirtumų tarp svarstomojo produkto ir skundo pateikėjo pagamintų bei Bendrijos rinkoje parduotų magnezinių plytų. Abiejų fizinės bei cheminės savybes ir paskirtis yra tokios pačios.
(16)
Todėl padaryta išvada, kad visų rūšių magnezinės plytos yra vienas produktas ir laikomos panašiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
B. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(17)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose, susijusiuose su KLR kilmės importu, normalioji vertė pagal minėto straipsnio 1-6 dalis nustatoma tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai, ir tik patogumo dėlei, šie kriterijai yra apibendrinti kaip nurodyta toliau:
-
verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas,
-
apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių ir naudojami visiems tikslams,
-
nėra reikšmingų iškraipymų, susijusių su buvusia ne rinkos ekonomikos sistema,
-
teisinį tikrumą ir stabilumą numato bankroto ir nuosavybės įstatymai,
-
valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(18)
Aštuoni KLR eksportuojantys gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, paprašė RER ir užpildė eksportuojantiems gamintojams skirtą RER prašymo formą.
(19)
Komisija pasistengė gauti informaciją apie aštuonis eksportuojančius gamintojus ir su jais susijusias bendroves, gaminančias ir (arba) realizuojančias svarstomąjį produktą, įsisteigusias KLR, ir tų bendrovių patalpose patikrino visą, jų manymu, reikalingą informaciją, pateiktą gautuose RER prašymuose.
(20)
Tyrimas parodė, kad du iš aštuonių Kinijos eksportuojančių gamintojų įvykdė visas RER suteikimo sąlygas. RER buvo suteiktas šiems dviem KLR eksportuojantiems gamintojams:
-
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd
-
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd.
(21)
Likusius šešis reikalavimus teko atmesti. Toliau pateiktoje lentelėje yra apibendrintai nurodytas šešių bendrovių, kurioms RER nesuteiktas, vertinimas pagal kiekvieną iš penkių pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų.
Bendrovė
Kriterijai
1 kriterijus
2 str. 7 dalies c punkto 1 įtrauka
2 kriterijus
2 str. 7 dalies c punkto 2 įtrauka
3 kriterijus
2 str. 7 dalies c punkto 3 įtrauka
4 kriterijus
2 str. 7 dalies c punkto 4 įtrauka
5 kriterijus
2 str. 7 dalies c punkto 5 įtrauka
1
Atitinka
Atitinka
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
2
Nenuspręsta
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
Atitinka
3
Nenuspręsta
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
Atitinka
4
Neatitinka
Neatitinka
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
5
Neatitinka
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
Atitinka
6
Neatitinka
Neatitinka
Neatitinka
Atitinka
Atitinka
Šaltinis: patvirtinti bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų atsakymai į klausimyną.
(22)
Minėtoms bendrovėms ir skundo pateikėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabas apie lentelėje pateiktus duomenis.
(23)
Visi šeši eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jie įvertinti neteisingai ir kad dėl toliau nurodytų priežasčių jiems turėtų būti suteiktas RER:
(24)
Dėl 1-ojo kriterijaus viena įmonė įtikinėjo, kad, nors ir yra valstybės įsikišimo pavojus, praktiškai jis nepasireiškia. Kitos bendrovės darė nuorodą į 1994 m. GATT VI straipsnį ir suabejojo, ar Komisijos sprendimas atitinka PPO teisės aktus. Jos tvirtino, kad, šiame tyrime nustačius, jog valstybė neturėjo produkto gamybos ir pardavimo monopolio ir nėra jokių įrodymų, kad Kinijos vyriausybė būtų nustačiusi visas magnezinių plytų vidaus prekybos kainas, bendrovės neįrodė, kad produkto gamybos ir pardavimo srityje vyrauja laisvos konkurencijos ir atitinkamai rinkos ekonomikos sąlygos.
(25)
Kaip pripažino Pirmosios Instancijos Teismas, eksportuojantis gamintojas pats privalo įrodyti, kad jis atitinka RER kriterijus. Dar svarbiau, kad tyrimo metu buvo nustatyta, kad bendrovė yra įkurta pagal specialų Gyvenviečių įstatymą, kuris numato dideles galimybes valstybės kišimuisi, bet nenumato jokių išimčių dėl šio įstatymo taikymo. Pakeitus įstatus, bendrovės statusas vis tiek nepasikeistų. Buvo nustatyta, kad vietos valdžia dalyvauja priimant svarbesnius sprendimus. Dar daugiau - nei sukūrus įmonę, nei įdedant papildomas lėšas, nebuvo atliktas nepriklausomas vertinimas dėl to, ar investicijos į bendrovę atspindi teisingas rinkos kainas. Be to, pagal Verslo licenciją bendrovė gali vykdyti kompensacinę prekybą ir mainus ir negalėtų įrodyti, kad jie nebuvo vykdomi. Remdamasi tuo, kas pirmiau pasakyta, Komisija padarė išvadą, kad bendrovė neatitinka 1-ojo kriterijaus. Tuo remiantis ir laikantis pagrindinio reglamento, kuris taip pat atspindi Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus, nulemtus PPO, minėti argumentai turi būti atmesti.
(26)
Kalbant apie 2-ąjį kriterijų, kai kurios bendrovės tvirtino, kad tariami jų apskaitos trūkumai nesusiję su klausimu dėl to, ar produktas gaminamas ir parduodamas rinkos ekonomikos sąlygomis. Be to, šios bendrovės įrodinėjo, kad papildomų reikalavimų, kaip prievolės taikyti tarptautinius standartus, įvedimas, nėra susijęs su klausimu, ar vyrauja rinkos ekonomikos sąlygos. Jie tvirtina, kad tai yra Bendrijos įsipareigojimų pagal GATT/PPO, ypač GATT VI straipsnio aiškinamosios pastabos ir 2001 m. lapkričio 10 d. Sprendimo 15 dalies a punkto ii papunkčio, t. y. Protokolo dėl Kinijos Liaudies Respublikos stojimo, pažeidimas.
(27)
Be to, kai kurios bendrovės įtikinėjo, kad Bendrija, nustatydama užsienio eksportuotojams TAS (tarptautiniai apskaitos standartai, angl. IAS), kai tuo tarpu jie nėra nustatyti vietinei pramonei, prekybai skirtus teisės aktus taiko „šališkai“. Todėl tvirtinama, kad Bendrijos pramonės padėtis yra palankesnė nei eksportuotojų. Tačiau reikia pažymėti, kad tyrimas dėl to, ar bendrovės įvykdė Rinkos ekonomikos režimo suteikimo reikalavimus, buvo atliktas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktu. Kadangi toks vertinimas nebuvo atliktas Bendrijos pramonės atžvilgiu, negalima sakyti, jog Komisija, atlikdama tyrimą, buvo šališka. Todėl šiame tyrime šis argumentas yra nepagrįstas. Dėl pirmojo teiginio: remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antrąja įtrauka, Komisija turi išnagrinėti, ar bendrovės turi vieną aiškią pagrindinių apskaitos įrašų sistemą, kurios nepriklausomas auditas yra atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kuri taikoma visiems tikslams. Minėtos bendrovės neįvykdė šių būtinų minėto reikalavimo sąlygų ir nesilaikė pagrindinių apskaitos principų. Todėl šį reikalavimą teko atmesti.
(28)
Dėl 3-ojo kriterijaus - bendrovė tvirtino, kad jos turtas iš tikrųjų buvo vertintas nepriklausomų vertintojų. Tačiau nebuvo pateikta įtikinamų įrodymų, jog turtas yra įregistruotas pagal tikrąją rinkos vertę, ir nebuvo įrodyta, kad visos išlaidos yra įtrauktos pagal rinkos vertę.
2. Individualus režimas (IR)
(29)
Be pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto, šalims, kurioms taikoma to reglamento 2 straipsnio 7 dalis, yra nustatytas visos šalies mokestis, jei toks yra, išskyrus tuos atvejus, kai, remdamosi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, bendrovės gali įrodyti, kad i) visiškai arba iš dalies užsieniečiams priklausančioms bendrovėms arba bendrosioms įmonėms - eksportuotojai gali laisvai repatrijuoti kapitalą ir pelną; ii) jų eksporto kainos, kiekiai ir prekybos sąlygos yra nustatomi laisvai; iii) dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims, valstybės pareigūnai, įtraukti į direktorių valdybą arba einantys svarbiausias valdymo pareigas, sudaro mažumą arba kad, nepaisant to, bendrovė mažai priklauso nuo valstybės kišimosi, iv) keitimo kursai nustatomi atsižvelgiant į kursą rinkoje; v) valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatyti skirtingi muitų tarifai.
(30)
Šeši eksportuojantys gamintojai, kuriems RER negalėjo būti suteiktas, paprašė taikyti individualų režimą (IR), jei jiems nebūtų suteiktas RER. Remiantis turima informacija, buvo nustatyta, kad keturi iš jų atitinka visus IR suteikimo reikalavimus, nustatytus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.
(31)
Buvo nustatyta, kad viena iš dviejų likusiųjų bendrovių yra iš dalies valdoma valstybės. Be to, ši bendrovė buvo įkurta remiantis specialiais Kinijos įstatymais, kurie valstybei suteikia dideles kišimosi galimybes. Minėta bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji laisvai, valstybei nesikišant, priiminėja savo sprendimus. Dėl šių priežasčių buvo manoma, kad valstybės įsikišimo pavojus yra didelis. Be to, dažniausiai yra labai sunku, ypač muitinei, identifikuoti bet kurių parduodamų magnezinių plytų gamintoją. Todėl svarbiu buvo laikomas ir priemonių apėjimo pavojus, kai eksportuojama per bendrovę, kuriai taikoma mažesnis muito tarifas, pabloginai jį apsunkina tai, kad yra didelis valstybės kišimosi pavojus. Taigi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c ir e punktuose nustatytų sąlygų nebuvo laikomasi. Tad buvo nuspręsta šiai bendrovei nesuteikti IR.
(32)
Kalbant apie paskutiniąją bendrovę, bendradarbiavimo lygio ir pateiktų duomenų nepakako tam, kad būtų galima įvertinti, ar bendrovė atitiko visus IR suteikimo kriterijus. Pavyzdžiui, bendrovė nesugebėjo per nustatytą laiką pateikti Bendrijai patikimo savo prekybos sandorių sąrašo, ir todėl nebuvo galima apskaičiuoti dempingo skirtumo.
(33)
Dar vienas eksportuojantis gamintojas paprašė vien tik individualaus režimo. Ši bendrovė prekiavo su susijusiomis Bendrijos bendrovėmis ir su nepriklausomais Bendrijos ūkio subjektais. Kadangi ji per nustatytą laiką nepateikė reikalaujamos informacijos, nebuvo įmanoma nustatyti, ar ši bendrovė laikosi visų IR suteikimo kriterijų, tad ją teko laikyti nebendradarbiaujančia šalimi.
(34)
Todėl buvo padaryta išvada, kad IR turėtų būti suteiktas šiems keturiems KLR eksportuojantiems gamintojams:
-
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd
-
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd
-
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd.
3. Normalioji vertė
3.1. Normaliosios vertės nustatymas visiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER
a) Analogiška šalis
(35)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį tada, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių tokiu mastu, kokiu nesuteiktas RER, normalioji vertė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims turi būti nustatoma pagal kainą arba apskaičiuotą vertę analogiškoje šalyje.
(36)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti analogiška šalimi ji ketina pasirinkti Turkiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šio pasirinkimo.
(37)
Kai kurios suinteresuotosios šalys nesutiko su šiuo pasiūlymu. Pagrindiniai jų argumentai prieš Turkiją buvo šie:
-
nepakankama konkurencija Turkijos vidaus rinkoje (Turkijoje yra tik trys gamintojai),
-
Turkijos produkcijos apimtis sudaro 1,3 % Kinijos produkcijos,
-
Kinijos gamintojų kainų struktūra yra kitokia, ypač darbo kaštų ir žaliavų kainų,
-
KLR ir Turkijos ekonominiai bei kultūriniai ryšiai su ES yra skirtingi: kadangi Turkija yra arčiau Europos, nuo 1995 m. ji naudojasi muitų sąjungos su Europa teikiamais pranašumais; derėdamasi dėl stojimo į ES, savo įstatymus ji derina su ES standartais,
-
Turkijos valiuta buvo smarkiai nuvertėjusi; kai kurie Turkijos gamintojai yra susiję (turi ryšius) su skundo pateikėjais,
-
ir Turkijos produktai yra per žemos kokybės.
(38)
Suinteresuotosios šalys analogiškomis šalimis pasiūlė pasirinkti Indiją arba Rusiją.
(39)
Komisija siekė kitų galimų analogiškų šalių bendradarbiavimo, pavyzdžiui, Rusijos, Indijos, Japonijos, Pietų Korėjos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Turkijos, Serbijos Juodkalnijos ir Pietų Afrikos. Iš 38 visame pasaulyje esančių bendrovių, su kuriomis buvo susisiekta, bendradarbiauti sutiko tik dvi JAV bendrovės.
(40)
Išnagrinėjus turimą informaciją, paaiškėjo, kad šio produkto rinka JAV yra konkurencinė - ją sudaro ne mažiau kaip trys gamintojai, 30 tiekėjų, daugiau kaip 15 importuotojų ir apie 300 vartotojų. Nepastebėta jokių skirtumų tarp KLR pagamintų bei vidaus rinkoje parduodamų magnezinių plytų ir to paties JAV produkto, kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje. Be to, buvo nustatyta, kad daugiau kaip 50 % žaliavų, kurias JAV sunaudojo vienas iš gamintojų, buvo įvežta iš KLR ir kad abejose šalyse taikomas magnezinių plytų gamybos procesas mažai skiriasi.
(41)
Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau pasakyta, daroma negalutinė išvada, kad Jungtinių Amerikos Valstijų pasirinkimas analogiška šalimi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį yra pats tinkamiausias ir labiausiai pagrįstas.
b) Normaliosios vertės nustatymas
(42)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš analogiškos šalies. Kadangi nustatyta, kad JAV gamintojų sandoriai buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis visomis kainomis, JAV vidaus rinkoje mokėtomis arba mokėtinomis už tų rūšių produktus, kuriuos galima palyginti su Kinijos gamintojų į Bendriją eksportuotais produktais.
(43)
Normalioji vertė buvo nustatyta kaip pardavimo kainos, bendradarbiaujančių JAV gamintojų nustatytos nesusijusiems vartotojams už panašų Mgo kiekį turinčios rūšies produktus, svertinis vidurkis. Prireikus, atsižvelgiant į įvairių rūšių produktams taikytą režimą, buvo padaryti pakeitimai.
3.2. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams, kuriems RER suteiktas
(44)
Primenama, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą bendrovėms, kurioms RER yra suteiktas, buvo remtasi jų pateiktais duomenimis apie eksporto pardavimus vidaus rinkoje ir svarstomojo produkto gamybos kaštus. Šie duomenys buvo patikrinti bendrovių patalpose.
(45)
Normaliajai vertei nustatyti Komisija pirmiausia nustatė, ar visas kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kiekis gali būti laikomas tipišku palyginti su visu jo eksporto į Bendriją pardavimu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje laikomas tipišku, kai visas kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje sudaro ne mažiau kaip 5 % viso jo pardavimo Bendrijos rinkai.
(46)
Tuo remiantis nustatyta, kad tyrimo laikotarpiu (TL) visas vieno eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto svarstomojo produkto kiekis buvo tipiškas. Kito eksportuojančio gamintojo TL tyrimo laikotarpiu visas vidaus rinkoje parduoto svarstomojo produkto kiekis nebuvo tipiškas.
(47)
Vėliau Komisija nustatė, kurių rūšių magnezinės plytos, parduotos eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje, buvo identiškos arba tiesiogiai palyginamos su eksportui į Bendriją parduotomis rūšimis.
(48)
Nustatyta, ar kiekvienos rūšies, parduotos vidaus rinkoje ir, kaip nustatyta, tiesiogiai palygintinos su eksportui į Bendriją parduotų magnezinių plytų rūšimi, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Konkrečios rūšies magnezinių plytų pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku tada, kai visas vidaus rinkoje TL parduotas kiekis sudarė 5 % arba daugiau viso į Bendriją eksportuoto palyginamos rūšies magnezinių plytų kiekio.
(49)
Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad iš visų eksportuojančio gamintojo tipiško pardavimo tik kelių rūšių produktai sudaro tipišką pardavimą vidaus rinkoje.
(50)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvienos rūšies magnezinės plytos, vidaus rinkoje parduotos tipiškais kiekiais, gali būti laikomos parduotomis įprastomis prekybos sąlygomis, tam tikslui nustatydama pelningo minėtų magnezinių plytų pardavimo nepriklausomiems vartotojams dalį.
(51)
Pelningais buvo laikomi tie pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai konkrečios rūšies produkto vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos kiekvienos rūšies plytų, vidaus rinkoje parduotų TL, gamybos sąnaudos.
(52)
Kaip minėta 48 ir 49 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta pelningai vidaus rinkoje nepriklausomiems vartotojams parduota svarstomosios rūšies produkto dalis. Tais atvejais, kai konkrečių rūšių magnezinių plytų, parduotų grynąja pardavimo kaina, lygia arba viršijančia apskaičiuotas gamybos sąnaudas, kiekis sudarė 80 % arba daugiau viso tos rūšies pardavimo ir kai vidutinė svertinė tos rūšies kaina buvo lygi arba viršijo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip visų tos rūšies TL pardavimų vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar prekyba buvo pelninga, ar nepelninga. Tais atvejais, kai pelningai parduotos magnezinės plytos sudarė mažiau kaip 80 % visų tos rūšies parduotų plytų arba kai tos rūšies plytų vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama tikrąja vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip vien tik pelningo tos rūšies plytų pardavimo svertinis vidurkis, jei tas pardavimas sudarė 10 % arba daugiau viso tos rūšies plytų pardavimo.
(53)
Kai bet kurios rūšies magnezinių plytų pelningas pardavimas sudarė mažiau kaip 10 % viso tos rūšies pardavimo, buvo laikoma, jog vidaus rinkos kaina parduotas šios konkrečios rūšies kiekis buvo nepakankamas, kad būtų tinkamas pagrindas normaliajai vertei nustatyti.
(54)
Atlikus pirmiau minėtą tyrimą, buvo nustatyta, kad tam tikrų rūšių produktai buvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(55)
Visų rūšių produktų, kurie nebuvo parduoti arba tipiniais kiekiais, arba įprastinėmis prekybos sąlygomis dėl kainos, kaip nustatyta 52 ir 53 konstatuojamosiose dalyse, normaliajai vertei nustatyti negalėjo būti naudojamos eksportuojančio gamintojo vidaus rinkos kainos, tad teko taikyti kitą metodą.
(56)
Kai negalėjo būti naudojamos eksportuojančio gamintojo parduoto konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainos, apskaičiuota normalioji vertė buvo grindžiama to gamintojo sąnaudomis. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą sumą, skirtą pardavimo, bendrosioms ir administravimo (PBA) išlaidoms ir pagrįstą procentinį pelną. Tam tikslui Komisija ištyrė, ar duomenys apie padarytas PBA išlaidas ir vidaus rinkoje gautą pelną buvo patikimi.
(57)
Tikrosios PBA vidaus išlaidos buvo laikytos patikimomis tada, kai visas bendrovės vidaus rinkoje parduotas kiekis galėjo būti laikomas tipišku palyginti su eksporto į Bendriją pardavimu. Vidaus rinkoje gautas pelno skirtumas buvo nustatytas remiantis įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduotų rūšių kiekiu. Tam tikslui buvo taikoma 45, 48, 52 ir 53 konstatuojamose dalyse nustatyta metodika. Vienai bendrovei galėjo būti naudojamas jos pačios PBA ir pelnas, kadangi ji atitiko pirmiau minėtus kriterijus.
(58)
Kitai bendrovei, kurios pardavimas vidaus rinkoje nebuvo pakankamas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu. Buvo nustatyta, kad kitos bendrovės, kuriai yra suteiktas RER ir kurios kai kurių rūšių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiški, sąnaudų struktūra buvo tokia skirtinga, kad šiuo atveju nebuvo rimto pagrindo nustatinėti normaliąją vertę. Tačiau buvo nustatyta, kad šios bendrovės sąnaudos yra patikimos, ir normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis bendrovės pateiktais duomenimis, nes jie atitiko kitų to paties produkto eksportuotojų ir gamintojų kilmės šalyje duomenis.
4. Eksporto kainos
(59)
Visą eksportuotojų, kuriems yra suteiktas RER arba IR, pardavimą į Bendriją vykdė susiję Bendrijos importuotojai, susijusios ne Bendrijoje esančios bendrovės arba bendrovės, kurios, nors ir nesusijusios su minėtomis bendrovėmis, vis tik glaudžiai bendradarbiavo su jomis ar netgi buvo sudariusios ypatingą prekybos sutartį. Tada, kai eksportas buvo vykdomas per susijusias bendroves, eksporto kainos buvo apskaičiuojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatas. Visais atvejais, kai svarstomasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos vartotojams, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(60)
Buvo pakoreguotos visos išlaidos, kurias minėtas importuotojas patyrė nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir pagrįsta pelno norma, kaip nurodyta 2 straipsnio 9 dalyje. Šiuo atveju faktinis pelno skirtumas, kurį gavo bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai, buvo laikomas rimtu pagrindu.
5. Palyginimas
(61)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo palygintos gamintojo kainos pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus faktorius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(62)
Tuo remiantis, buvo padaryti atitinkami koregavimai dėl transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų, kredito, komisinių ir importo mokesčių bei išlaidų pardavus (garantija) mokesčių.
6. Dempingo skirtumas
6.1. Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas RER ir IR
(63)
Dviem bendrovėms, kurioms suteiktas RER, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuoto produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamos rūšies svarstomojo produkto eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.
(64)
Keturioms bendrovėms, kurioms suteiktas individualus režimas, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuoto produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis, nustatytas analogiškai šaliai, buvo palygintas su atitinkamos rūšies produkto eksporto į Bendriją kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.
(65)
Toliau yra nurodyti laikini dempingo skirtumų svertiniai vidurkiai, išreikšti CIF kaina prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito:
-
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd
11,2 %
-
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd
34,1 %
-
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd
55,7 %
-
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd
55,7 %
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd
99,9 %
-
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd
41,4 %.
6.2. Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams
(66)
Siekdama apskaičiuoti kitiems KLR eksportuotojams taikytiną dempingo skirtumą, pirmiausia Komisija nustatė bendradarbiavimo lygį. Buvo palygintas visas KLR kilmės produkto importas, apskaičiuotas pagal Eurostatą taikant 80 konstatuojamojoje dalyje nustatytą metodą, ir iš KLR gautus atsakymus į klausimyną. Tuo pagrindu nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas.
(67)
Dėl žemo bendradarbiavimo lygio visiems kitiems KLR eksportuotojams buvo nustatytas toks taikytinas dempingo skirtumas, kuris atitiko aukščiausią bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotą dempingo skirtumą, t. y. 99,9 % CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito. Nepaisant to, buvo nustatyta, kad dempingo skirtumas šalies mastu viršija likutinį žalos skirtumą.
C. Žala
1. Bendrijos produkcija
(68)
Atliekant šį tyrimą, buvo nustatyta, kad magnezines plytas pagamino:
-
du Bendrijos gamintojai, skundo pateikėjai, ir du kiti gamintojai, kurie tyrimo metu visiškai bendradarbiavo su Komisija (RHI, LWB, Refractarios Burceña S.L. ir Ceramica Del Nalon S.A.),
-
vienas gamintojas, kuris pateikė išsamius atsakymus į klausimyną, tačiau nepritarė tyrimui (Refratechnik),
-
septyni kiti gamintojai ir Assopiatrelle (Italijos ugniai atsparių medžiagų gamintojų federacija, gaminanti 64 000 tonų produkcijos), kurie parėmė Bendrijos pramonę, bet nepateikė išsamių atsakymų į klausimyną. Dar vienas gamintojas pateikė raštą, bet neišreiškė nei pritarimo, nei prieštaravimo.
2. Sąvokos „Bendrijos pramonė“ apibrėžimas
2.1. Su KLR susiję ir (arba) svarstomąjį produktą iš KLR importuojantys gamintojai
(69)
Buvo nustatyta, kad du iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų taip pat importavo iš KLR svarstomąjį produktą: RHI ir Refratechnik. Todėl buvo ištirta, ar šioms bendrovėms taip pat reikėtų taikyti sąvoką „Bendrijos pramonė“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte.
2.1.1. RHI
(70)
RHI gamina Bendrijoje svarstomąjį produktą, taip pat importuoja jį iš KLR įsikūrusios susijusios bendros įmonės RHI Liaoning. Buvo nustatyta, kad didesnė dalis RHI Bendrijos rinkoje parduotos produkcijos buvo TL pagaminta Bendrijoje ir tik mažesnė dalis - KLR. Ši dalis yra nedidelė dėl to, kad RHI Kinijoje pagamintos produkcijos dalis yra skirta sparčiai besivystančiai Azijos rinkai. Be to, RHI yra didžiausias Bendrijos gamintojas, ir jo centras, R&D centras bei didžiausios gamybos vietos yra Bendrijoje. Todėl buvo nustatyta, kad RHI pagrindinis verslas, susijęs su svarstomuoju produktu, yra sukoncentruotas Bendrijoje.
(71)
Vėliau buvo ištirta, kokią visų Bendrijos pardavimų dalį sudarė importo pardavimas. Buvo nustatyta, kad pelningumo atžvilgiu RHI neturėjo labai didelės naudos perparduodama importą. Ši išvada buvo padaryta palyginus bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pelningumo rodiklius.
(72)
Atsižvelgiant į nedidelę importo dalį ir tai, kad šis importas nepadarė didesnės įtakos viso Bendrijoje parduoto kiekio pelningumui, nustatyta, kad minėta bendrovė nebuvo apsaugota nuo neigiamų žalingo dempingo pasekmių. Todėl manoma, kad būtų nepagrįsta RHI netaikyti sąvokos „Bendrijos pramonė“.
2.1.2. Refratechnik
(73)
Refratechnik taip pat gamina Bendrijoje ir importuoja į ją iš KLR gamintojų svarstomąjį produktą. Buvo nustatyta, kad beveik pusė Refratechnik's Bendrijos rinkoje TL parduotos produkcijos buvo pagaminta KLR. Dar buvo nustatyta, kad didžiąją jų verslo ekspansijos dalį sudaro padidėjęs importas iš KLR. Todėl buvo manoma, kad Refratechnik pagrindinės verslo įmonės yra ne tik Bendrijoje, bet ir KLR.
(74)
Vėliau buvo ištirta, kokią visų Bendrijos pardavimų dalį sudarė importo pardavimas. Nustatyta, kad Refratechnik, skirtingai nei RHI, turėjo didelės naudos perparduodama importą.
(75)
Turint galvoje, kad importas sudaro didelę viso Bendrijos pardavimo dalį, ir tai, kad pagrindinis verslas, atrodo, laipsniškai persikelia į KLR ir kad Refratechnik turėjo akivaizdžią naudą iš importo dempingo kaina, manoma, kad Refratechnik neturėtų būti taikoma pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžta sąvoka „Bendrijos pramonė“, ir ji bus laikoma „kitu rinkos operatoriumi“.
2.2. Bendrijos pramonė
(76)
Keturių Bendrijos gamintojų, visiškai bendradarbiavusių atliekant tyrimą, įskaitant RHI ir neįskaitant Refratechnik, produkcija tiriamuoju laikotarpiu siekė 233 732 tonas. Tai sudaro 53 % visos Bendrijos produkcijos, todėl šios įmonės yra „Bendrijos pramonė“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(77)
Tyrimo metu nustatyta, kad magnezinių plytų pramonėje šis produktas nebuvo naudojamas uždarai. Tačiau kai kurios plieno bendrovės magnezines plytas gamino savo reikmėms. Šis kiekis buvo mažas palyginti su Bendrijos ugniai atsparių medžiagų gamintojų pagaminta produkcija. Kadangi ši produkcija yra skirta naudoti plieno pramonėje, o nė viena plieno pramonės bendrovė nebendradarbiavo kaip magnezinių plytų gamintoja (nors daugelis iš jų gavo klausimynus), atrodo, kad ši produkcijos dalis neturi didelio poveikio Bendrijos pramonei.
(78)
Kadangi Bendrijos pramonę sudarė keturios bendrovės, o dviejų iš jų produkcija sudarė apie 2 % pagamintos produkcijos, slaptumo sumetimais toliau pateikti duomenys apie Bendrijos pramonę buvo indeksuoti.
3. Bendrijos vartojimas
(79)
Vartojimas buvo nustatytas pagal standartines pramonės įmonių ataskaitas, kurias Bendrijos pramonė pateikė laikydamasi įprastinės pramonėje taikomos praktikos. Šie duomenys buvo apskaičiuoti remiantis plieno pramonės įmonių ataskaitomis (šaltinis: International Iron & Steel Institute (IISI), jose nurodytus duomenis padalijus iš svarstomojo produkto žinomo vidutinio poreikio vienai pagaminto plieno tonai.
(80)
Kaip importo duomenų šaltinis, buvo naudojama Eurostato informacija apie importo kiekius pagal atitinkamus KN kodus 6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 ir 6903 90 20. Iš tų skaičių buvo atimti produktai, kurie pagal jų kainą nebuvo svarstomasis produktas. Kiekis, likęs atėmus (visų šalių jis buvo 73 291 tona, o KLR - 59 831 tona), buvo palygintas su Kinijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais importo kiekiais (apie 42 000 tonų). Turint galvoje, kad i) apie 13 500 500 tonų buvo importuota ne iš Kinijos, o iš kitų šalių; ii) iš Bendrijos importuotojų ir vartotojų gauti duomenys parodė, kad importavo nebendradarbiaujantys KLR eksportuotojai; ir iii) daug kitų KLR eksportuojančių gamintojų gavo klausimynus, bet nebendradarbiavo, Eurostato skaičius buvo laikomas tiksliu importo kiekio vertinimu. Be to, Kinijos spaudos šaltiniai (Kinijos metalurgijos žinios, 2004 m. sausio 4 d.) pranešė, kad 2003 m. į Europą buvo eksportuota 80 000 tonų, o tai reiškia, kad pirmiau minėtas Eurostato skaičius TL (59 831) yra nėra per didelis.
(81)
Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje buvo gautas iš penkių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų (įskaitant Refratechnik), atsakiusių į patvirtintą klausimyną. Balansu (t. y. vartojimas minus importas minus Bendrijos pramonės parduotas kiekis) buvo laikomas nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimas.
(82)
Šis vartojimas, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, rodo, kad svarstomojo produkto paklausa Bendrijoje visą svarstomąjį laikotarpį buvo stabili.
2001
2002
2003
TL
Bendrijos vartojimas
399 563
397 203
401 499
400 638
Indeksas (2001 m. = 100)
100
99
100
100
4. Tiriamosios šalies importas į Bendriją
4.1. Tiriamojo importo dalis rinkoje
(83)
Importo iš tiriamosios šalies apimčių ir rinkos dalies pokyčiai yra šie:
Importo apimtys
2001
2002
2003
TL
KLR
23 980
44 542
54 181
59 831
Indeksas (2001 m. = 100)
100
186
226
250
Importo dalis rinkoje
2001
2002
2003
TL
KLR
6,0 %
11,2 %
13,5 %
14,9 %
(84)
Kadangi magnezinių plytų suvartojimas svarstomuoju laikotarpiu išliko stabilus, importas iš tiriamosios šalies tuo laikotarpiu išaugo maždaug 150 %. Todėl KLR dalis rinkoje svarstomuoju laikotarpiu padidėjo daugiau kaip du kartus - nuo 6,0 % iki 14,9 %.
4.2. Importo kainos ir kainų sumažinimas
(85)
Pateikta lentelė rodo importo iš KLR vidutinių kainų raidą. Per svarstomąjį laikotarpį kainos nukrito 22 %.
(86)
Buvo palygintos Bendrijos pramonės ir tiriamosios šalies eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos Bendrijos rinkoje TL. Šis palyginimas buvo atliktas atėmus grąžinimus ir nuolaidas. Bendrijos pramonės kainos buvo koreguojamos pagal gamintojo (EXW) kainas, o importo kainos buvo CIF kainos prie Bendrijos sienos.
(87)
Palyginimas parodė, kad svarstomojo produkto importas TL Bendrijoje buvo parduotas kainomis, kurios 16,6 % numušė Bendrijos pramonės įmonių kainas. Pagal šį kainų sumažėjimo lygį ir Bendrijos pramonės įmonių kainų raidą, kaip aiškinama toliau, galima daryti išvadą, kad kainų smukimas jau buvo įvykęs.
5. Bendrijos pramonės padėtis
(88)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, importo dempingo kaina poveikio Bendrijos pramonei nagrinėjimas apėmė visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, atsižvelgiant į pramonės padėtį nuo 2001 m. (baziniai metai) iki TL.
(89)
Bendrijos pramonės duomenys yra suvestinė informacija apie keturis bendradarbiaujančius Bendrijos gamintojus.
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas
(90)
Gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų išnaudojimo raida yra tokia:
Indeksas (2001 m. = 100)
2001
2002
2003
TL
Gamyba (tonos)
100
88
89
91
Gamybos pajėgumai (tonos)
100
90
84
84
Pajėgumų išnaudojimas %
100
98
106
108
(91)
Kaip rodo lentelė, gamyba tyrimo laikotarpiu sumažėjo 9 %. Gamybos pajėgumai buvo sumažinti 16 %, siekiant numušti kainas, o tai 8 % padidino pajėgumų išnaudojimą.
5.2. Atsargos
(92)
Toliau nurodyti skaičiai rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
2001
2002
2003
TL
Atsargos (tonos)
Indeksas (2001 m. = 100)
100
109
105
108
(93)
Atsargos svarstomuoju laikotarpiu padidėjo 8 %. Reikia pažymėti, kad svarstomąjį produktą Bendrijos pramonė paprastai gamina pagal užsakymą. Todėl Bendrijos pramonės laikomų atsargų lygis, kaip buvo nustatyta, nėra svarbus rodiklis vertinant Bendrijos pramonės padėtį.
5.3. Pardavimų apimtys, dalis rinkoje, augimas ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje
(94)
Toliau pateikti skaičiai rodo Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems Bendrijos vartotojams.
Indeksas (2001 m. = 100)
2001
2002
2003
TL
Pardavimų apimtys (tonos)
100
97
99
100
Dalis rinkoje
100
97
98
100
Vidutinės pardavimo kainos (EUR/tona)
100
98
89
89
(95)
Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir dalis rinkoje svarstomuoju laikotarpiu buvo stabilūs. Tačiau tai buvo pasiekta tik sumažinus 11 % vidutines pardavimo kainas, kai į Bendrijos rinką pateko importas dempingo kaina.
(96)
Be to, reikia pažymėti, kad 11 % vidutinių kainų sumažėjimas yra per mažas skaičius lyginant su pagrindinių produkto dalių kainų kritimu. Svarstomasis produktas yra naudojamas plieno pramonėje iškloti trijų pagrindinių rūšių talpas; semtuves, keitiklius ir elektrines arkines krosnis. Iš pradžių Kinijos importas daugiausia buvo orientuotas į nelabai vertingą semtuvių plytų nišą. Tačiau per visą svarstomąjį laikotarpį stiprėjo keitiklių ir elektrinių arkinių krosnių dalių skverbimosi tendencija. Keitiklių ir elektrinių arkinių krosnių naudojimą reikia maksimaliai padidinti, o norint padidinti lydymų skaičių prieš keičiant įdėklus (sieneles), reikia daugiau aukštos kokybės ir brangiai kainuojančių plytų. Svarstomuoju laikotarpiu atlikta pardavimo modelių analizė parodė, kad Bendrijos pramonė daugiau linko prie mažesnio kiekio, bet aukštesnės kokybės dalių, kad apsigintų nuo Kinijos importo spaudimo. Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, nestebina, kad vidutinės atskirų produktų rūšių kainos sumažėjo daugiau kaip 11 %. Pavyzdžiui, vidutinė didžiausios plytų grupės (kurios sudėtyje yra 9 % anglies likučių ir ištirpusio (lydyto) magnezito) kaina per minimą laikotarpį sumažėjo 19 %.
(97)
Bendrijos pramonė, susidūrusi su importo didėjimu, negalėjo vystytis, nors ir mažėjo jos vidutinės kainos. Priešingai - ji buvo priversta mažinti gamybos pajėgumą ir darbo jėgą.
5.4. Pelningumas
(98)
Toliau nurodytas pelningumas yra apyvartos, susijusios su pardavimu Bendrijos rinkoje, grąža (AG).
2001
2002
2003
TL
Pelningumas, susijęs su pardavimu Bendrijoje (AG)
100
76
26
45
(99)
Pelningumas labai sumažėjo 2001-2003 metais dėl sumažėjusių kainų ir sutapo su KLR importo dempingo kaina padidėjimu. TL pelningumas šiek tiek padidėjo, daugiausia dėl sumažėjusių kainų. Be to, pelno lygis TL buvo nors ir nenuostolingas, bet žemesnis už tą, kurį tos rūšies pramonė galėtų tikėtis pasiekti, kai nėra importo dempingo kaina. Matyti, kad 2001 m., kai importas dempingo kaina vis dar sudarė santykinai nedidelę rinkos dalį, tikėtinas pelno lygis buvo daug didesnis.
5.5. Investicijų grąža, pinigų srautai, investicijos ir pajėgumas didinti kapitalą
(100)
Investicijų grąžos, pinigų srautų, investicijų tendencijos yra pateiktos šioje lentelėje:
Indeksas (2001 m. = 100)
2001
2002
2003
TL
Investicijų grąža
100
85
50
52
Pinigų srautai
100
81
55
60
Investicijos
100
75
131
134
(101)
Pažymima, kad pirmiau nurodyti duomenys apie investicijų grąžos tendencijas didele dalimi atspindi anksčiau nurodytus pelningumo (apyvartos grąža) skaičius. Pinigų srautai taip pat rodo maždaug tą pačią tendenciją, būtent, mažėjimą 2001-2003 metais ir nedidelį padidėjimą TL. Investicijų grąža ir pinigų srautai sumažėjo dėl to, kad vidutinės pardavimų kainos smuko greičiau nei vidutiniai parduotų produktų kaštai.
(102)
Bendrijos pramonė padidino savo investicijas. Tai buvo daugiau įrenginių ir mechanizmų keitimui nei naujoms gamybos priemonėms skirtos investicijos.
(103)
Didelio poveikio Bendrijos pramonės gebėjimui pritraukti tiek išorinių finansuotojų, tiek pagrindinių bendrovių kapitalą svarstomuoju laikotarpiu vis dėlto nebuvo, nes bendrovės priklauso didesnėms grupėms. Taigi gebėjimą didinti kapitalą pirmiausia nulemia grupės stiprumas ir visai nebūtinai to verslo sektoriaus privalumai. Todėl šis veiksnys minimam tyrimui nėra reikšmingas.
5.6. Užimtumas, produktyvumas ir darbo užmokestis
(104)
Kaip matyti iš lentelės, Bendrijos pramonė nuo 2001 m. iki TL sumažino savo darbuotojų skaičių. Jo didėjimas nuo 2003 m. iki tiriamojo laikotarpio gali būti aiškinamas gamybos padidėjimu. Produktyvumas visą laikotarpį buvo tvirtasis esmės stabilus.
(105)
Atlyginimai žymiai sumažėjo 2002 m., bet iki TL išliko stabilūs. Tai lėmė minėtais metais vykdyta restruktūrizacijos programa, kaip rodo pirmiau pateiktos gamybos ir užimtumo tendencijos.
5.7. Faktinio dempingo skirtumo dydis
(106)
Dempingo skirtumai pirmiau buvo nurodyti skirsnyje apie dempingą. Šie nustatyti skirtumai akivaizdžiai viršija de minimis. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, negalima tvirtinti, kad faktinio dempingo skirtumo poveikis yra nereikšmingas.
5.8. Ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikis
(107)
Bendrijos pramonė neatsigauna nuo ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikio, kadangi anksčiau tokie tyrimai nebuvo atliekami.
5.9. Išvada dėl žalos
(108)
Reikia prisiminti, kad nors pardavimų apimtys ir Bendrijos rinkos dalis buvo sąlyginai pastovūs, Bendrijos pramonė svarstomuoju laikotarpiu patyrė vidutiniškai 11 % kainų nuosmukį, nors ir plėtė savo produktų asortimentą paversdama jį aukštesnės kokybės produktais. Nepaisant sąnaudų sumažėjimo, pelno lygis smarkiai nukrito ir TL pelnas buvo 55 % žemesnis už 2001 m. lygį, o tai yra žymiai mažiau už pelno lygį, kurio galima būtų tikėtis tada, kai nėra importo dempingo kaina.
(109)
Bendrijos pramonės smukimą svarstomuoju laikotarpiu patvirtina ir sumažėjusi gamyba bei gamybos pajėgumai, darbo užmokesčio ir užimtumo, investicijų grąžos, pinigų srautų sumažėjimas ir augimo stoka, nors kainos ir sumažėjo vidutiniškai 11 %.
(110)
Pirmiau minėti neigiami reiškiniai vyko tuo metu, kai buvo stabilus produktyvumas, didėjo investicijos ir buvo labiau išnaudojami pajėgumai. Atsargų ir gebėjimo didinti kapitalą pokyčiai dėl pirmiau nurodytų priežasčių nebuvo laikomi labai svarbiais veiksniais.
(111)
Atsižvelgiant į visus šiuos rodiklius, daroma negalutinė išvada, kad Bendrijos pramonė TL patyrė esminę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.
D. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanginė pastaba
(112)
Buvo ištirta ir tai, ar yra priežastinis ryšys tarp KLR importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos. Buvo išnagrinėti ir kiti žinomi veiksniai, išskyrus importą dempingo kaina, galėję tuo pačiu metu padaryti žalos Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, kad žala, kurią šie veiksniai galėjo sukelti, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
2. Importo iš KLR poveikis
(113)
Reikia prisiminti, kad importo iš KLR apimtys svarstomuoju laikotarpiu išaugo maždaug 150 %, o jų dalis rinkoje padidėjo 118 %. Be to, kaip aiškinama 85 konstatuojamoje dalyje, importo iš KLR kainos nukrito 22 %, o 88 dalyje - buvo ženkliai numušamos kainos (žr. 87 konstatuojamąją dalį). Į šį importą Bendrijos pramonė reagavo išlaikydama savo pardavimo apimtis (kad nekeltų grėsmės masto ekonomijai), bet turėjo žymiai sumažinti savo kainas. Šis kainų sumažėjimas, inter alia, 55 % sumažino pelningumą. Šis pelningumas yra gerokai žemesnis už tikėtiną šios rūšies pramonės pelningumą ir jau nėra tvarus.
3. Importo iš trečiųjų šalių poveikis
(114)
Labai nepanašu, kad kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Korėjos Respublikos ir Brazilijos, kilmės importas, taip pat būtų padaręs žalos Bendrijos pramonei. Ne Kinijos kilmės importo dalis rinkoje TL sudarė tik apie 3 %. Be to, vidutinės importo iš Korėjos Respublikos ir Brazilijos (t. y. šalių, iš kurių buvo daugiausia importuojama ne Kinijos kilmės prekių) kainos buvo 25 % ir 47 % didesnės už importą iš KLR. Todėl, atsižvelgiant į jų dalį rinkoje ir santykinai aukštą kainų lygį, galima daryti išvadą, kad prie Bendrijai padarytos žalos minėtų šalių importas galėjo prisidėti tik labai nežymiai, jei iš viso prisidėjo.
4. Konkurencijos tarp Bendrijos gamintojų ir perteklinių pajėgumų pasekmės
(115)
Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Bendrijos ugniai atsparių medžiagų pramonės pertekliniai pajėgumai privertė Bendrijos pramonę konkuruoti mažinant kainas iki nuostolingo lygio. Tačiau tyrimu nustatytas pajėgumų panaudojimo laipsnis, indeksuota forma parodytas 90 konstatuojamojoje dalyje, per svarstomąjį laikotarpį nepatvirtino šio argumento dėl perteklinių pajėgumų. Šie laipsnis, veikiau, buvo artimas plieno ir panašiose pramonės šakose esantiems pajėgumams. Tačiau, nors yra akivaizdu, kad pajėgumai buvo sumažinti, o kainos nukrito, tai iš esmės buvo atsakas į padidėjusį importą iš KLR dempingo kaina. Be to, Komisija pažymi, kad pagrindinė Bendrijos ugniai atsparių medžiagų pramonės restruktūrizacija jau įvyko 1990 m. pabaigoje.
5. Pokyčių plieno pramonėje poveikis
(116)
Buvo tvirtinama, kad technikos pažanga, nulėmusi patvaresnių plytų gamybą ir veiksmingą plieno gamybos procesą, padarė žalos Bendrijos pramonei. Tyrimo metu įvairūs plieno gamintojai nurodė, kad dėl technikos pažangos sumažėjo magnezinių plytų sunaudojimas vienai tonai pagaminto plieno.
2001
2002
2003
TL
ES-25: Plieno gamyba (kilotonos)
180 531
180 758
183 441
185 197
ES-25: Magnezinių plytų sunaudojimas (tonos)
399 563
397 203
401 499
400 638
Plytų sunaudojimas plieno gamyboje (tonos vienai kilotonai)
2,21
2,20
2,19
2,16
Pateikta lentelė rodo, kad plieno gamyboje sunaudojama tik apie 2 % magnezinių plytų. Šio nedidelio skaičiaus sumažėjimas visai nepaaiškina pardavimo kainų ir pelningumo sumažėjimo, kaip buvo aiškinama ankstesniame skyriuje apie žalą. Todėl manoma, kad techniškai geresnės kokybės plytų poveikis negalėjo būti svarbi Bendrijos patirtos žalos priežastis.
(117)
Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad kai kurie plieno gamintojai ir toliau patys gaminasi kai kurias magnezines plytas. Tačiau nerasta požymių, kad ši praktika tuo laikotarpiu išsiplėtė. Be to, kadangi nė viena plieno bendrovė nebendradarbiavo kaip magnezinių plytų gamintoja, buvo aišku, kad šis gamybos sektorius neturėjo poveikio Bendrijos ekonominei padėčiai.
6. Valiutos kurso pasikeitimo poveikis
(118)
Kitas, kaip tvirtinama, svarbus žalos sukėlimo veiksnys yra dolerio kurso pasikeitimas euro atžvilgiu. Tai gali būti svarbu, nes Kinijos renminbi jau daugelį metų yra susietas su doleriu ir teigiama, kad dėl dolerio ir euro kursų svyravimo Kinijos gamintojams yra naudinga eksportuoti į Bendriją.
(119)
Tačiau dolerio kurso smukimas euro atžvilgiu ne visada sutapo su importo padidėjimu. Keitimo kursas pradėjo kristi 2002 m. birželio mėn., kai tuo tarpu importas ėmė žymiai didėti 2001 m. Be to, reikėtų pažymėti, kad svarstomuoju laikotarpiu labai išaugo važtos iš KLR į Bendriją tarifai. Jei importas iš KLR būtų didėjęs tik dėl to, kad keitimo kurso svyravimai sudarė palankesnes sąlygas prekybai, tada būtų buvę galima tikėtis ir importo sumažėjimo arba bent jau stabilizavimosi, jei minėtų valiutų kurso svyravimus būtų išlyginę padidėję važtos tarifai. Nors toks išlyginimas iš tikrųjų įvyko (per paskutiniuosius 15 svarstomojo laikotarpio mėnesių važtos tarifai padidėjo maždaug 25 %) (šaltinis: P&O Nedlloyd), importas vis dėlto ir toliau didėjo.
(120)
Todėl daroma negalutinė išvada, kad valiutų kurso pokyčiai vargu ar prisidėjo prie Bendrijos pramonei padarytos žalos.
7. Bendrijos pramonės importo į Bendriją poveikis
(121)
Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Bendrijos pramonė, taip pat importavusi svarstomąjį produktą iš KLR, pati prisidarė sau žalos. Reikėtų prisiminti, kad RHI, kuri įtraukta į Bendrijos pramonę, TL importavo iš KLR 5 % viso pardavimo Bendrijos rinkoje. Tačiau šio importo dalis rinkoje ir kainų skirtumas palyginti su Bendrijos pardavimu yra santykinai maži ir negalėjo turėti didesnio poveikio rinkai.
8. Bendrijos pramonės eksporto poveikis
(122)
TL apie 27 % Bendrijos pramonės gamybos apimties buvo eksportuota už Bendrijos ribų. Eksporto apimtis tuo laikotarpiu sumažėjo labai nedaug. Tačiau šio eksporto pelningumas buvo didesnis už pardavimą Bendrijos rinkoje, ir negalima teigti, kad jis turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonei dėl jos patirtos žalos.
9. Išvada dėl priežastinio ryšio
(123)
Reikėtų prisiminti, kad žala šiuo atveju pirmiausia yra kainų kritimas, nulėmęs pelningumo sumažėjimą. Turint galvoje, kad sparčiai didėjantis importas iš KLR smarkiai numušė Bendrijos pramonės kainas, nėra požymių, kad pirmiau minėti kiti veiksniai galėjo būti svarbia Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos priežastimi. Per tyrimą nenustatyta ir jokių kitų veiksnių, galėjusių sukelti materialinę žalą.
(124)
Remiantis minėta visų žinomų veiksnių poveikio Bendrijos pramonės padėčiai analize, daroma negalutinė išvada, kad tarp importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos yra priežastinis ryšys.
E. BENDRIJOS INTERESAI
1. Bendrosios pastabos
(125)
Buvo išnagrinėta, ar esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrijai nėra naudinga nustatyti antidempingo mokesčius importui iš tiriamosios šalies. Komisija išsiuntinėjo klausimynus importuotojams, pramonės vartotojams ir tiekėjams. Atsakymus atsiuntė 14 vartotojų, penki tiekėjai ir trys nesusiję importuotojai.
(126)
Remiantis informacija, gauta iš bendradarbiaujančių šalių, daromos šios išvados.
2. Bendrijos pramonės interesai
(127)
Reikia prisiminti, kad Bendrijos pramonę sudarė keturi gamintojai, kurie svarstomajam produktui gaminti ir parduoti samdo apie 800 darbuotojų. Dar primenama, kad pirmiau nurodyti Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai rodo svarstomuoju laikotarpiu blogėjančius finansinius rezultatus. Nepaisant nedidelio pagerėjimo TL, Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti patenkinamos finansinės padėties dėl importo iš KLR dempingo kaina.
(128)
Manoma, kad neįvedus priemonių, vis daugiau ir daugiau Bendrijos gamybos įmonių bus uždaryta, o plieno bendrovės bus priverstos dar labiau priklausyti nuo Kinijos produkcijos. Šiuo metu pasaulyje yra nedaug gamybos vietų, o didžioji žaliavų dalis (ypač magnio oksido) yra KLR. Todėl kitose trečiosiose šalyse nėra didelio masto tiekimo šaltinių. Antra vertus, remiantis tuo, kas pirmiau pasakyta, antidempingo priemonių įvedimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei.
(129)
Todėl daroma negalutinė išvada, kad Bendrijos pramonė yra suinteresuota antidempingo priemonėmis.
3. Nesusijusių importuotojų interesai
(130)
Keturios bendrovės užpildė nesusijusiems importuotojams skirtą klausimyną, nors tik dvi iš jų TL importavo svarstomąjį produktą. Bendradarbiaujantys importuotojai nepritarė priemonių įvedimui ir tvirtino, kad Bendrijoje yra tik keli ugniai atsparių medžiagų gamintojai ir kad Kinijos plytų importas paskatino konkurenciją Bendrijos rinkoje. Jei priemonės būtų įvestos, o kainos pakeltos, Kinijos bendrovės gali sumažinti pardavimą Bendrijai, ir importuotojai patirtų nuostolių dėl sumažėjusios prekybos ir sumažėjusio pelningumo.
(131)
Vienas importuotojas tvirtino, kad jiems gali tekti uždaryti savo verslą, kuriame dirba 8 darbuotojai, kadangi svarstomasis produktas sudaro pagrindinę jų verslo dalį. Tačiau antidempingo priemonių tikslas nėra nei drausti importą, nei varžyti importuotojų veiklą Bendrijoje. Kadangi siūlomos priemonės turės įtakos tik labai mažai Bendrijos plieno pramonės visų sąnaudų daliai, o Bendrijos vartotojai jau sukūrė ryšius su Kinijos eksportuotojais konkrečių techninių reikalavimų pagrindu, tikėtina, kad tradicinis importuotojų verslas nenutrūks, net jeigu prieš importą dempingo kaina bus įvestos antidempingo priemonės.
(132)
Dar daugiau, buvo nustatyta, kad kitas importuotojas nepatirtų didelių pasekmių, jei minimos priemonės būtų įvestos, nes svarstomasis produktas sudaro daug mažiau nei 1 % visos bendrovės apyvartos.
4. Tiekėjų interesai
(133)
Tyrime bendradarbiavę tiekėjai jį parėmė. Dvi bendrovės, Bendrijos pramonei tiekusios pagrindinę magnezinių plytų žaliavą - gesintą degtą magneziją, - tvirtino, kad prieš keletą metų jiems teko nutraukti tiekimą ugniai atsparių medžiagų pramonei, kadangi į rinką pateko Kinijos žaliavos, o vėliau ir Kinijos magnezinės plytos.
5. Vartotojų interesai
5.1. Įžanginė pastaba
(134)
Atsakymus į klausimyną pateikė 14 vartotojų bendrovių, t. y. plieno gamintojų, po to savo nuomonę dar pateikė vienas gamintojas ir Wirtschaftsvereinigung Stahl (Vokietijos plieno asociacija). Dar vienas vartotojas pareiškė palaikąs Bendrijos pramonės skundą, bet visos kitos plieno bendrovės nesutinka su antidempingo priemonių įvedimu. Iš viso vartotojų bendrovių suvartojimas sudarė 38 % Bendrijos magnezinių plytų suvartojimo.
5.2. Labai jautri prekė
(135)
Ugniai atsparios medžiagos plieno pramonei yra labai svarbios strategiškai. Visas jos gaminamas plienas pereina per magnezinėmis plytomis išklotus keitiklius, krosnis ir semtuves. Todėl minėtų medžiagų stygius galėtų turėti materialinių pasekmių, susijusių su nutrūkusia gamyba, remontu ir sauga. Taigi aukštos kokybės, t. y. patvarios, plytos ir gera techninė parama yra labai svarbus šios rūšies produkto gamybos veiksnys. Dėl šių aukštų techninių reikalavimų tiekėjų ryšiams sukurti reikia daug laiko, didelių investicijų ir tyrimų. Be to, būtų labai sunku vieną Kinijos gamintoją pakeisti kitu. Plieno gamintojai tvirtina, kad per paskutiniuosius dvejus metus kartu su Kinijos gamintojais ir jų prekių importuotojais į Bendriją jiems pasisekė pasiekti pažangos, visų pirma kadangi buvo padidintas veiksmingumas bei įdiegtos naujovės.
(136)
Priemonėms nepritariančios bendrovės bijo, kad atsiras aukštos kokybės plytų ir atitinkamos techninės paramos trūkumo pavojus. Jie bijosi, kad Kinijos gamintojai gali pasitraukti iš Bendrijos rinkos, jei bus įvestos minėtos priemonės. Be to, pagrindiniai magnezijos - pagrindinės magnezinių plytų žaliavos - ištekliai yra KLR. Todėl plieno pramonė baiminasi, kad jos santykiai su Kinijos žaliavų tiekėjais gali pablogėti.
(137)
Kaip pirmiau minėta, antidempingo priemonėmis nesiekiama nei drausti importą, nei varžyti plieno gamintojų veiklą. Todėl nekenksmingas importas galėtų būti ir toliau įvežamas į Bendrijos rinką. O su Kinijos eksportuotojais sukurti ryšiai galėtų būti ir toliau palaikomi net ir tuo atveju, jeigu prieš importą dempingo kaina būtų įvestos antidempingo priemonės. Tai patvirtina faktas, kad svarstomasis produktas sudaro tik menką plieno gamintojų visų gamybos sąnaudų dalį, taigi priemonių poveikis vartotojų sąnaudoms yra nežymus (žr. toliau 143 konstatuojamąją dalį).
(138)
Dar reikėtų pažymėti, kad plieno pramonei svarstomasis produktas turi strateginę svarbą. Neįvedus priemonių, gali kilti pavojus, kad ilgainiui Kinijai bus perduota svarstomojo produkto gamyba. Atsižvelgiant į svarbių gamintojų nebuvimą kitose trečiosiose šalyse, toks pasitikėjimas Kinijos eksportu plieno pramonei nėra perspektyvus scenarijus.
(139)
Be to, nėra pagrįstų įrodymų dėl poveikio plieno gamintojų, kurie patys gaminasi magnezines plytas, galimybei įsigyti žaliavą.
5.3. Rinkos struktūra
(140)
Vartotojų pramonė tvirtino, kad priemonės sustiprintų rinkos struktūrą, kurią sudaro mažai svarbių gamintojų. Vartotojai tvirtino, kad šis konkurencijos stygius atsirado dėl ugniai atsparių medžiagų pramonės įmonių susiliejimo ir jų įsigijimo 8-ajame dešimtmetyje.
(141)
Didžiausio gamintojo dalis Bendrijos rinkoje TL siekė apie 30 %, tačiau to nepakanka rinkai kontroliuoti ir joje vyrauti. Šį teiginį patvirtina tai, kad importas iš KLR sumažino jų rinkos dalį. Kaip pirmiau nusakyta, šis importas tikriausiai išliks ir įvedus priemones. Be to, magnezines plytas Bendrijoje gamina ir daugelis mažesnių gamintojų, įskaitant kai kurias plieno bendroves, tačiau tyrimo metu nebuvo pateikta įrodymų apie tai, kokiu mastu didieji Bendrijos rinkos dalyviai viešpatavo rinkoje. Kadangi nebuvo informacijos apie antikonkurencinį elgesį, tvirtinimas lieka nepagrįstas ir neįrodytas.
5.4. Padidėjusios išlaidos
(142)
Plieno pramonė dar įtikinėjo, kad antidempingo muitai magnezinėms plytoms sudarytų papildomų išlaidų labai jautrioje kainoms rinkoje, ypač dėl konkurencijos su ne Bendrijos plieno gamintojais. Todėl antidempingo muitai turėtų poveikio plieno pramonės konkurencingumui. Ypač dėl to, kad rinkose labai trūksta kitų žaliavų plieno produktams.
(143)
Tačiau vartotojų pramonės atsakymai į klausimyną rodo, kad išlaidos magnezinėms plytoms sudaro daug mažiau nei 1 % visų išlaidų. Todėl pasiūlyti antidempingo muitai turėtų tik nežymų poveikį bendroms plieno gamybos proceso išlaidoms. Be to, pastarojo meto pasiekimai plieno pramonėje aiškiai rodo, kad smarkiai padidėjo pardavimo kainos ir pelningumas, o tai reiškia, kad magnezinių plytų svarba bendroje pardavimų apyvartoje ir toliau mažėja.
5.5. Išvada dėl vartotojų interesų
(144)
Atsižvelgiant į tai, kas buvo pasakyta, nepanašu, kad antidempingo priemonės nulemtų tiekimo trūkumą arba nekonkurencinę padėtį Bendrijos rinkoje, ypač dėl to, kad Kinijos magnezinės plytos, atrodo, išsaugos dabartinę rinkos dalį. Dėl kainų didėjimo, buvo nustatyta, kad jis bus visai nežymus ir neturės esminės įtakos plieno pramonės konkurencingumui. Todėl daroma negalutinė išvada, kad vartotojų interesai nėra pagrindas priemonių įvedimui uždrausti.
6. Išvada dėl vartotojų interesų
(145)
Priemonių magnezinių plytų importui iš minėtų šalių įvedimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei. Tikimasi, kad bet koks poveikis magnezinių plytų kainoms, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei vartotojų pramonės šakoms atsilieptų tik nežymiai. Ir priešingai, rinkos dalies praradimas, kainų kritimas ir pelno sumažėjimas, ką šiuo metu patiria Bendrijos pramonė, yra akivaizdžiai didesnis.
(146)
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, daroma negalutinė išvada, jog nėra įtikinamų priežasčių neįvesti antidempingo muitų KLR kilmės magnezinių plytų importui.
F. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(147)
Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, žalos ir Bendrijos interesų, priemonės turėtų būti įvestos tam, kad Bendrijos pramonė daugiau nepatirtų žalos dėl importo dempingo kaina.
(148)
Įvedamų priemonių lygis turėtų būti toks, kurio pakaktų minėto importo padarytai žalai atitaisyti neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, būtino žalingo dempingo poveikiui pašalinti, sumą, buvo manoma, kad visos priemonės turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę padengti savo gamybos sąnaudas ir gauti bendrą pelną neatskaičius mokesčių, kurį šios rūšies pramonė pagrįstai galėtų gauti šiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, iš panašaus produkto pardavimo Bendrijoje. Šiam skaičiavimui naudotas ikimokestinio pelno skirtumas sudarė 8 % apyvartos, remiantis iki importo dempingo kaina gautais pelno lygiais. Tuo remiantis, Bendrijos pramonei buvo apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina buvo nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 8 % pelno skirtumą.
(149)
Po to, remiantis importo kainos svertinio vidurkio ir vidutinės nežalingos kainos palyginimu, buvo nustatytas būtinas kainos padidinimas. Dėl trijų priežasčių importo kainoms buvo taikoma 10 % nuolaida. Pirma, Bendrijos pramonės gamybos vietos buvo šalia plieno liejyklų, tuo tarpu transporto ir draudimo išlaidos iš įvežimo į Bendriją uostų paprastai būdavo didesnės. Antra, Bendrijos pramonė į atitinkamų plieno liejyklų pirkimo kainą įtraukdavo techninę paramą, kai eksportuotojai dažniausiai to nedarydavo. Trečia, visas Bendrijos pramonės pardavimas buvo skirtas galutiniam vartotojui, kai tuo tarpu daugelis importo sandorių vyko tarp prekiautojų, kurie turėjo papildomų išlaidų.
(150)
Visi lyginant nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutine CIF importo kainos verte procentais. Šis palyginimas buvo padarytas remiantis produkto kontrolės numeriais (PKN, angl. PCN (kodais)), kaip aiškinama 11 konstatuojamojoje dalyje.
(151)
Bendrovėms, kurioms buvo suteiktas IR arba RER, nustatytas negalutinis svertinis žalos skirtumo vidurkis buvo toks:
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd
17,1 %
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd
42,1 %
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd
21,9 %
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd
21,9 %
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd
54,6 %
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd
66,1 %.
(152)
Norint apskaičiuoti bendrą šalies žalos pašalinimo laipsnį, taikytiną visiems kitiems KLR eksportuotojams, reikėtų prisiminti, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Todėl skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančių eksportuotojų, kuriems nebuvo suteiktas nei RER, nei IR, duomenimis. Kadangi buvo nustatyta, kad šis žalos pašalinimo laipsnis buvo žemesnis už aukščiausią žalos skirtumą, apskaičiuotą minėtoms bendrovėms, siekiant apriboti nebendradarbiavimą, buvo nustatytas pirmiau minėto didžiausio skirtumo dydžio žalos skirtumas visai šaliai, t. y. 66,1 %.
2. Laikinosios priemonės
(153)
Atsižvelgiant į tai, kas buvo anksčiau paminėta, manoma, jog remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, svarstomojo produkto iš KLR importui turėtų būti įvesti laikini antidempingo muitai. Antidempingo muitai turėtų būti nustatomi pagal mažesnį dempingo ir žalos skirtumą, laikantis „mažesnio muito“ taisyklės. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo žemas, likutinis skirtumas turėtų būti nustatytas pagal didžiausią bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą skirtumą, t. y. 66,1 % CIF importo kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muitų. Šiame reglamente nurodyti antidempingo muitų tarifai atskiroms bendrovėms buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atspindi per šį tyrimą nustatytą minėtų bendrovių padėtį. Taigi šie muito tarifai (priešingai nei visos šalies muitas, taikytinas „visoms kitoms bendrovėms“) yra išskirtinai taikytinas tiriamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs juridiniai asmenys, importui. Visoms kitoms bendrovėms, kurių pavadinimai ir adresai nėra konkrečiai nurodyti šio reglamento darbinėje dalyje, įskaitant juridinius asmenis, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, šie tarifai negali būti taikomi - joms taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ nustatytas muito tarifas.
(154)
Bet kokie pareiškimai, kuriuose prašoma taikyti šiuos individualių bendrovių antidempingo muito tarifus (pvz., pasikeitus juridinio asmens pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones), turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (3) kartu su visa susijusia informacija, ypač dėl bet kokių bendrovės veiklos pasikeitimų, susijusių su gamyba, prekyba šalyje ir eksportu, pvz., dėl pavadinimo ar gamybos ir prekybos bendrovių pasikeitimo. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas, atnaujinus bendrovių, kurioms taikomi individualūs mokesčių tarifai, sąrašą.
(155)
Siūlomi šie antidempingo muitai:
Bendrovė
Žalos pašalinimo dydis
Dempingo skirtumas
Siūlomas antidempingo muitas
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd
17,1 %
11,2 %
11,2 %
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd
42,1 %
34,1 %
34,1 %
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd
21,9 %
55,7 %
21,9 %
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd
21,9 %
55,7 %
21,9 %
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd
54,6 %
41,4 %
41,4 %
Yingkou Orind Refractories Ltd
66,1 %
99,9 %
66,1 %
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd
66,1 %
99,9 %
66,1 %
RHI Refractories Liaoning Co. Ltd
66,1 %
99,9 %
66,1 %
Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd
66,1 %
99,9 %
66,1 %
All other companies
66,1 %
99,9 %
66,1 %
G. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(156)
Siekiant užtikrinti gerą administravimą, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, per inicijavimo pranešime nustatytą laiką pranešusios apie save, raštu pareikštų savo nuomonę ir paprašytų būti išklausytos. Be to, reikėtų pareikšti, kad išvados dėl muitų nustatymo, padarytos taikant šį reglamentą, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutinį muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės chemiškai surištų, nedegtų magnezinių plytų, kurios turi ne mažiau kaip 80 % MgO ir kuriose yra arba nėra magnezito, paprastai klasifikuojamų KN ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 ir ex 6815 99 90 (TARIC kodai 6815910010, 6815991020 ir 6815999020) kodais, importui nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito tarifas, taikytinas 1 dalyje apibūdintų produktų grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai nesumokėjus muito, yra toks:
Gamintojas
Antidempingo muitas
%
Papildomas TARIC kodas
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, PRC
11,2
A632
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Management Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC
34,1
A633
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, PRC
21,9
A634
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC,
21,9
A635
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC
41,4
A636
Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, PRC
66,1
A637
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC
66,1
A638
RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. PRC
66,1
A639
Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC
66,1
A640
All other companies
66,1
A999
3. Išleidžiant į laisvą apyvartą 1 dalyje nurodytą produktą, reikalaujama užstato, kurio suma lygi laikinajam muito mokesčiui.
4. Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį suinteresuotosios šalys gali per mėnesį nuo jo įsigaliojimo pateikti pastabas apie šio reglamento taikymą.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 11 d.