KOMISIJOS REGLAMENTAS (Euratomas) Nr. 302/2005
2005 m. vasario 8 d.
dėl Euratomo saugumo kontrolės taikymo
TURINYS
Komisijos reglamentas (Euratomas) Nr. 302/2005 dėl Euratomo saugumo kontrolės taikymo
I Skyrius
Taikymo sritis ir sąvokų apibrėžimai
II Skyrius
Pagrindinės techninės charakteristikos ir konkrečios saugumo kontrolės nuostatos
III Skyrius
Branduolinių medžiagų apskaita
IV Skyrius
Perdavimai tarp valstybių
V Skyrius
Konkrečios nuostatos
VI Skyrius
Konkrečios nuostatos, taikomos branduolinį ginklą turinčių valstybių narių teritorijose
VII Skyrius
Baigiamosios nuostatos
I PRIEDAS
ĮRENGINIO PAGRINDINIŲ TECHNINIŲ CHARAKTERISTIKŲ DEKLARACIJOS KLAUSIMYNAS
I-A
REAKTORIAI
I-B
KRITINIAI (IR NULINĖS ENERGIJOS) ĮRENGINIAI
I-C
KONVERSIJOS, GAMYBOS IR PERDIRBIMO GAMYKLOS
I-D
SAUGOJIMO ĮRENGINIAI
I-E
IZOTOPŲ ATSKYRIMO ĮRENGINIAI
I-F
ĮRENGINIAI, KURIUOSE NAUDOJAMOS BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS VIRŠIJA VIENĄ EFEKTYVŲJĮ KILOGRAMĄ
I-G
ĮRENGINIAI, KURIE GALI BŪTI LAIKOMI LABAI MAŽAIS ĮRENGINIAIS (CAM)
I-H
ATLIEKŲ TVARKYMAS ARBA ATLIEKŲ LAIKYMO ĮRENGINIAI
I-J
KITI ĮRENGINIAI
II PRIEDAS
BENDRAS VIETOVĖS APRAŠYMAS
III PRIEDAS
INVENTORINIO KIEKIO PAKITIMO ATASKAITA (IKPA)
IV PRIEDAS
MEDŽIAGŲ BALANSO ATASKAITA (MBA)
V PRIEDAS
FIZINĖS INVENTORIZACIJOS APRAŠAS (FIA)
VI PRIEDAS
IŠANKSTINIS PRANEŠIMAS APIE BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ EKSPORTĄ (IŠSIUNTIMĄ)
VII PRIEDAS
IŠANKSTINIS PRANEŠIMAS APIE BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ IMPORTĄ (GAVIMĄ)
VIII PRIEDAS
RŪDOS EKSPORTO (IŠSIUNTIMO) ATASKAITA
IX PRIEDAS
PRAŠYMAS ĮRENGINIUI LEISTI NUKRYPTI NUO TAISYKLIŲ, REGLAMENTUOJANČIŲ PRANEŠIMŲ FORMĄ IR DAŽNUMĄ
X PRIEDAS
METINĖ ARBA EKSPORTO ATASKAITA DĖL BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS, KURIAI TAIKOMOS NUKRYPTI LEIDŽIANČIOS NUOSTATOS
XI PRIEDAS
VEIKLOS PROGRAMOS PLANAS
XII PRIEDAS
IŠANKSTINIS PRANEŠIMAS APIE TOLESNĘ ATLIEKŲ TVARKYMO VEIKLĄ
XIII PRIEDAS
METINĖ GALUTINAI APDOROTŲ ATLIEKŲ EKSPORTO (IŠSIUNTIMO) ATASKAITA
XIV PRIEDAS
METINĖ GALUTINAI APDOROTŲ ATLIEKŲ IMPORTO (GAVIMO) ATASKAITA
XV PRIEDAS
METINĖ GALUTINAI APDOROTŲ ATLIEKŲ VIETOVĖS PAKEITIMO ATASKAITA
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 77, 78, 79 ir 81 straipsnius,
atsižvelgdama į Tarybos patvirtinimą,
kadangi:
(1)
1976 m. spalio 19 d. Komisijos Reglamentas (Euratomas) Nr. 3227/76, nustatantis nuostatų dėl Euratomo saugos priemonių taikymą (1), apibrėžia Sutarties 78 ir 79 straipsniuose pateiktų reikalavimų pobūdį ir apimtį.
(2)
Atsižvelgus į didėjantį Bendrijoje gaminamų, naudojamų, pervežamų ir perdirbamų branduolinių medžiagų kiekį, šių medžiagų prekybos vystymąsi ir tolesnę Europos Sąjungos plėtrą, labai svarbu užtikrinti saugumo kontrolės veiksmingumą. Todėl atsižvelgiant į pokyčius, ypač branduolinės ir informacijos technologijų srityje, reikia atnaujinti Sutarties 79 straipsnyje ir Reglamente (Euratomas) Nr. 3227/76 pateikiamų reikalavimų pobūdį ir apimtį.
(3)
Belgija, Danija, Vokietija, Graikija, Ispanija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija, Suomija, Švedija ir Europos atominės energijos bendrija sudarė su Tarptautine atominės energijos agentūra Susitarimą 78/164/Euratomas (2), įgyvendinantį Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo III straipsnio 1 ir 4 dalis. Susitarimas 78/164/Euratomas įsigaliojo 1977 m. vasario 21 d. ir buvo papildytas Papildomu protokolu 1999/188/Euratomas, įsigaliojusiu 2004 m. balandžio 30 d. (3).
(4)
Susitarime 78/164/Euratomas numatytas konkretus Bendrijos įsipareigojimas dėl saugumo kontrolės taikymo žaliavoms ir specialioms skiliosioms medžiagoms Bendrijos valstybių narių, kurios neturi savo branduolinio ginklo ir yra Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalys, teritorijose.
(5)
Susitarimu 78/164/Euratomas nustatytos procedūros atitinka tas, dėl kurių buvo susitarta plačios apimties daugiašalėse tarptautinėse derybose su Tarptautine atominės energijos agentūra dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo III straipsnio 1 ir 4 dalių taikymo. Šias procedūras patvirtino agentūros valdytojų taryba.
(6)
Bendrija, Jungtinė Karalystė ir Tarptautinė atominės energijos agentūra yra Susitarimo dėl saugumo kontrolės taikymo Jungtinėje Karalystėje remiantis Branduolinio ginklo neplatinimo sutartimi šalys (4). Šis susitarimas įsigaliojo 1978 m. rugpjūčio 14 d., jį papildė Papildomas protokolas, įsigaliojęs 2004 m. balandžio 30 d.
(7)
Bendrija, Prancūzija ir Tarptautinė atominės energijos agentūra yra Susitarimo dėl saugos priemonių taikymo Prancūzijoje šalys (5). Šis susitarimas įsigaliojo 1981 m. rugsėjo 12 d., jį papildė Papildomas protokolas, įsigaliojęs 2004 m. balandžio 30 d.
(8)
Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės teritorijose įrenginiai ir jų dalys, taip pat tam tikros medžiagos, gali būti panaudotos gamybos ciklo metu gynybos poreikiams. Todėl, atsižvelgiant į šias aplinkybes, reikia taikyti specialias saugumo kontrolės procedūras.
(9)
Europos Vadovų Tarybos susitikime Lisabonoje 2000 m. kovo 23-24 d. buvo pabrėžta, kad būtina skatinti kurti naujausias informacijos technologijas ir kitus telekomunikacijų priemonių tinklus bei tobulinti šių tinklų turinį.
(10)
Atsižvelgiant į Papildomą protokolą 1999/188/Euratomas, valstybės narės turi Komisijai pateikti tam tikrą informaciją apimančią bendrą vietovių aprašymą, išankstinį pranešimą apie atliekų perdirbimą ir ataskaitas apie tam tikrų galutinai apdorotų atliekų vietovės pakeitimą.
(11)
Priimtos šio reglamento taikymo gairės turėtų nuosekliai atspindėti šios srities Bendrijos įsipareigojimus, ypač tuos, kurie prisiimami pagal Papildomą protokolą 1999/188/Euratomas ir susitarimų dėl saugumo kontrolės taikymo Jungtinėje Karalystėje atsižvelgiant į Sutartį dėl branduolinių ginklų neplatinimo bei atitinkamo Prancūzijos susitarimo papildomus protokolus.
(12)
Saugumo nuostatos, kuriomis Komisijos sprendimu 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (6) buvo papildytos Komisijos darbo tvarkos taisyklės (7) numato nuostatas, kurios turėtų būti taikomos šalių gaunamai informacijai, žinioms ir dokumentams, nepažeidžiant 1958 m. liepos 31 d. Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 3, įgyvendinačio Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 24 straipsnį (8).
(13)
Siekiant aiškumo, reikia pakeisti Reglamentą (Euratomas) Nr. 3227/76 šiuo reglamentu,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI
1 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas visiems asmenims ar įmonėms, kurie steigia arba eksploatuoja įrenginį, skirtą žaliavos ar specialiosios skiliosios medžiagos gamybai, atskyrimui, perdirbimui, saugojimui ar kitam panaudojimui.
Jis netaikomas galutinio produkto, turinčio praktiškai neregeneruojamų branduolinių medžiagų ir naudojamo ne branduoliniams tikslams, turėtojams.
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžimai
Šiame reglamente naudojami šie sąvokų apibrėžimai:
1)
„branduolinio ginklo neturinti valstybė narė“ - tai Belgija, Čekija, Danija, Vokietija, Estija, Graikija, Ispanija, Airija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Malta, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Slovėnija, Slovakija, Suomija ir Švedija;
2)
„branduolinį ginklą turinti valstybė narė“ - tai Prancūzija ir Jungtinė Karalystė;
3)
„trečioji šalis“ - bet kuri valstybė, kuri nėra Europos atominės energijos bendrijos narė;
4)
„branduolinės medžiagos“ - rūdos, žaliavos ar specialiosios skiliosios medžiagos, kaip apibrėžta Sutarties 197 straipsnyje;
5)
„atliekos“ - prisodrintos arba cheminės formos branduolinės medžiagos, kurios praktiniu ir ekonominiu požiūriu laikomos neregeneruojamomis ir kurios gali būti laidojamos;
6)
„laikinai saugomos atliekos“ - atliekos, kurios susidaro atliekas apdorojant arba įvykus eksploatavimo avarijai, išmatuotos arba apskaičiuotos remiantis matavimais, ir kurios buvo perkeltos į konkrečią medžiagų balanso zonos vietą, iš kurios jas galima paimti;
7)
„galutinai apdorotos atliekos“ -išmatuotos arba apskaičiuotos remiantis matavimais atliekos, kurios buvo galutinai apdorotos (pvz., patalpinant į stiklą, cementą, betoną ar bitumą), kurios netinka tolesniam naudojimui branduoliniams tikslams;
8)
„išmetimai į aplinką“ -išmatuotos ar apskaičiuotos remiantis matavimais atliekos, kurios buvo negrįžtamai išmestos į aplinką atliekant planuotą išmetimą;
9)
(branduolinių medžiagų) „kategorijos“ - tai gamtinis uranas, išsodrintas uranas, uranas, prisodrintas uranu-235 ar uranu-233, toris, plutonis ir bet kuri kita medžiaga, kurią Komisijos pasiūlymu, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, gali nustatyti Taryba;
10)
„branduolinio kuro vienetas“ - tai identifikuotas vienetas, pvz., kuro rinklė arba šilumą išskiriantis elementas;
11)
„partija“ - tai branduolinės medžiagos dalis, kuri apskaitos tikslams laikoma vienetu pagrindiniame matavimo taške ir kurios sudėtis bei kiekis nurodomas tomis pačiomis specifikacijomis ar matavimais. Branduolinės medžiagos gali būti nesupakuotos arba išreikštos tam tikru branduolinio kuro vienetų skaičiumi;
12)
„informacija apie partiją“ - tai branduolinės medžiagos kiekvienos kategorijos bendra masė, o kalbant apie plutonį ir uraną, kur reikia, izotopinė sudėtis. Pateikiant ataskaitą partijos atskirų vienetų masė sudedama, prieš tai suapvalinant ją iki artimiausio sveikojo skaičiaus;
13)
„efektyvusis kilogramas“ - tai specialus vienetas, skirtas taikyti saugumo kontrolę branduolinei medžiagai, kurio kiekis apskaičiuojamas:
a)
plutoniui - masė kilogramais,
b)
uranui, prisodrintam 0,01 (1 %) ir daugiau - masė kilogramais, padauginta iš jo sodrinimo kvadrato,
c)
uranui, prisodrintam mažiau negu 0,01 (1 %) ir daugiau kaip 0,005 (0,5 %) - masė kilogramais, padauginta iš 0,0001
ir
d)
išsodrintam uranui, prisodrintam 0,005 (0,5 %) ar mažiau ir toriui - masė kilogramais, padauginta iš 0,00005;
14)
„medžiagų balanso zona“ - tai vieta, kurioje, kad būtų nustatytas medžiagų balansas:
a)
gali būti nustatytas kiekvieną kartą įvežamas ar išvežamas iš kiekvienos medžiagų balanso zonos branduolinės medžiagos kiekis,
ir
b)
gali būti nustatyta branduolinės medžiagos fizinė inventorizacija kiekvienoje medžiagos balanso zonoje, kai būtina, laikantis nustatytos tvarkos;
15)
„pagrindinis matavimo taškas“ - tai vieta, kur branduolinės medžiagos pasirodo tokia forma, kurią galima išmatuoti, siekiant nustatyti medžiagų kiekio kitimą ar branduolinių medžiagų atsargas. Pagrindiniai matavimo taškai apima, tačiau neapsiriboja vietomis, kur branduolinės medžiagos įvežamos, išvežamos arba saugomos medžiagų balanso zonose;
16)
medžiagų balanso zonos „branduolinių medžiagų atsargų įrašai“ - tai tos medžiagų balanso zonos vėliausios fizinės inventorizacijos ir visų inventorinio kiekio pakitimų, įvykusių po fizinės inventorizacijos atlikimo, algebrinė suma;
17)
„fizinė inventorizacija“ - tai visų išmatuotų partijų kiekių ar apskaičiuotų branduolinių medžiagų partijų, esančių nurodytu laiku medžiagų balanso zonoje, suma, apskaičiuota laikantis nustatytos tvarkos;
18)
„neregistruotos medžiagos“ - tai skirtumas tarp fizinės inventorizacijos ir branduolinių medžiagų atsargų įrašų;
19)
„siuntėjo (gavėjo) kiekių skirtumas“ - tai partijoje esančios branduolinės medžiagos kiekio, nurodyto išsiuntimo medžiagų balanso zonoje ir išmatuoto priimančioje medžiagų balanso zonoje, skirtumas;
20)
„pagrindiniai duomenys“ - tai duomenys, užregistruoti matuojant ar graduojant arba naudojami empiriniams santykiams nustatyti, identifikuojantys branduolinę medžiagą ir pateikiantys duomenis apie partiją, įskaitant elemento masę, savitąjį sunkį, elementų koncentraciją, izotopinius santykius, santykį tarp tūrio ir manometro parodymų bei pagaminto plutonio ir pagamintos energijos santykį;
21)
„vietovė“ - Bendrijos ir valstybės narės nustatyta zona, kurioje yra vienas ar daugiau įrenginių, įskaitant uždarytus įrenginius, kaip apibrėžta jų atitinkamose pagrindinėse techninėse charakteristikose, pagal kurias:
a)
atliekų apdorojimo ar atliekų saugojimo įrenginiai nėra laikomi vietove;
b)
uždarytuose įrenginiuose, kuriuose paprastai buvo naudojamos žaliavos ar specialiosios skiliosios medžiagos, kurių kiekis mažesnis nei vienas efektyvusis kilogramas, sąvoka apribojama vietomis, kuriose yra aukštosios kameros, arba kur vyksta su konversija, sodrinimu, šilumą išskiriančių elementų ar perdirbimu susijusi veikla;
c)
sąvoka „vietovė“ taip pat apima visus įrenginius, esančius toje pačioje vietoje kaip ir įrenginys, kuriuose teikiamos pagrindinės paslaugos arba kuriuose jomis naudojamasi, įskaitant aukštąsias kameras, naudojamas panaudotoms nebranduolinėms medžiagoms perdirbti; perdirbimo gamyklas; atliekų saugojimą ir laidojimą bei su Papildomo protokolo 1999/188/Euratomas priede nurodyta veikla susijusius ir atitinkamos valstybės nustatytus pastatus;
22)
„vietovės atstovas“ - bet kuris asmuo, įmonė ar subjektas, kurį valstybė narė paskyrė atsakingu už 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas deklaracijas.
23)
„įrenginys“ - tai reaktorius, kritinis įrenginys, konversijos gamykla, gamybos įmonė, perdirbimo gamykla, izotopų atskyrimo įrenginiai, atskiri saugojimo įrenginiai, atliekų apdorojimo ar atliekų saugojimo įrenginiai arba bet kuri kita vieta, kurioje paprastai naudojamos žaliavos ar specialiosios skiliosios medžiagos.
24)
„įrenginys, kurio eksploatacija nutraukta“ - įrenginys, kuris buvo patikrintas siekiant įsitikinti, kad buvo pašalinti arba paversti neveikiančiais likę statiniai ir būtina jo naudojimui įranga, kad jo nebūtų galima toliau naudoti žaliavoms arba specialioms skiliosiomis medžiagoms saugoti, tvarkyti, perdirbti ar panaudoti.
25)
„uždarytas įrenginys“ - įrenginys, kuris buvo patikrintas siekiant įsitikinti, kad jo eksploatacija buvo sustabdyta ir branduolinės medžiagos pašalintos, bet jo eksploatacija nenutraukta.
II SKYRIUS
PAGRINDINĖS TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR KONKREČIOS SAUGUMO KONTROLĖS NUOSTATOS
3 straipsnis
Informacijos apie pagrindines technines charakteristikas pateikimas
1. Bet kuris asmuo ar įmonė, steigiantys ar eksploatuojantys įrenginį žaliavoms ar specialioms skiliosioms medžiagoms gaminti, atskirti, perdirbti ar kitaip panaudoti, pateikia Komisijai informaciją apie įrenginio pagrindines technines charakteristikas, naudodamiesi atitinkamu I priede pateiktu klausimynu.
Pirmoje pastraipoje branduolinių medžiagų „naudojimas“ apima inter alia: energijos gamybą reaktoriuose, tyrimus kritiniuose arba nuliniuose energijos įrenginiuose, konversiją, gamybą, perdirbimą, saugojimą, izotopo atskyrimą ir rūdos sodrinimą, taip pat atliekų apdorojimą ar laikymą.
Rūdos gamybai taikomos 24 ir 25 straipsnių nuostatos.
2. Kiekviena valstybė narė, kuri yra Papildomo protokolo 1999/188/Euratomas šalis, kiekvienai savo teritorijoje esančiai vietovei paskiria vietovės atstovą, kuris Komisijai pateikia deklaraciją su bendruoju vietovės aprašymu naudodamasis II priede pateiktu klausimynu.
Deklaracija pateikiama per 120 dienų nuo Papildomo protokolo 1999/188/Euratomas įsigaliojimo toje valstybėje narėje dienos, o papildymai ir atnaujinimai - iki kiekvienų metų balandžio 1 d.
Deklaracija turi atitikti Papildomo protokolo 1999/188/Euratomas 2 straipsnio a punkto iii papunkčio reikalavimus ir turi būti parengiama atskirai nuo šio straipsnio 1 dalyje reikalaujamos deklaracijos.
3. Vietovės atstovas atsako už tai, kad laiku būtų surinkta atitinkama informacija ir Komisijai būtų pateiktas bendras vietovės aprašymas; už deklaracijų teisingumą ir išsamumą atsako įrenginį steigiantys ar eksploatuojantys asmenys ar įmonės, o už vietovėje esančius su branduolinėmis medžiagomis nesusijusius pastatus - atitinkama valstybė narė. 1 ir 2 dalyse nurodytos deklaracijos jei įmanoma pateikiamos elektronine forma tuo atveju, kai jas tokia forma saugo asmuo arba įmonė. Jei Komisijai informacija siunčiama elektronine forma ir popieriuje, remiamasi informacija popieriuje.
4 straipsnis
Terminai
Naujų įrenginių pagrindinių techninių charakteristikų deklaracija pagal 3 straipsnio 1 dalį Komisijai pateikiama mažiausiai prieš 200 dienų iki to laiko, kai turi būti gauta pirmoji branduolinių medžiagų siunta.
Dėl naujų įrenginių, turinčių daugiau nei vieną efektyvųjį kilogramą branduolinių medžiagų atsargų, arba kurių metinė branduolinių medžiagų apyvarta yra didesnė kaip vienas efektyvusis kilogramas, visa informacija, susijusi su savininku, operatoriumi, tikslu, vieta, tipu, galingumu ir numatoma eksploatacijos pradžios data, Komisijai turi būti pateikta mažiausiai prieš 200 dienų iki statybų pradžios.
Apie pagrindinių techninių charakteristikų pakeitimus, apie kuriuos išankstinio pranešimo pateikti nereikia, kaip nurodyta 6 straipsnyje pateiktose konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, Komisijai turi būti pranešta per 30 dienų nuo to laiko, kai pakeitimas yra užbaigiamas.
Apie stojančiose į Europos Sąjungą valstybių teritorijose esančių įrenginių pagrindines technines charakteristikas Komisijai pranešama per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo toje valstybėje dienos, išskyrus atliekų apdorojimo ir laikymo įrenginius, apie kurių pagrindines technines charakteristikas Komisijai reikia pranešti per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo toje valstybėje dienos.
Naudojantis I priede pateiktu klausimynu, apie veikiančių atliekų apdorojimo ir laikymo įrenginių pagrindines technines charakteristikas Komisijai pranešama per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
Dėl kitų veikiančių įrenginių, bet kokia papildoma informacija, kurios reikalaujama I priedo klausimyne, turi būti pateikta per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
5 straipsnis
Veiklos programa
Siekdami sudaryti sąlygas Komisijai planuoti savo saugumo kontrolės veiklą 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys arba įmonės Komisijai perduoda šią informaciją:
a)
kasmet pagal XI priedą parengtą veiklos programos planą, kuriame visų pirma nurodomos negalutinės fizinės inventorizacijos atlikimo datos;
b)
mažiausiai prieš 40 dienų iki fizinės inventorizacijos - šio darbo programą.
Veiklos programos plano pakeitimai, ypač susiję su fizinės inventorizacijos atlikimu, Komisijai turi būti pateikiami nedelsiant.
6 straipsnis
Konkrečios saugumo kontrolės nuostatos
1. Pasiremdama pagrindinėmis techninėmis charakteristikomis, pateikiamomis vadovaujantis 3 straipsnio 1 dalimi ir 4 straipsniu, Komisija priima konkrečias saugumo kontrolės nuostatas, susijusias su šio straipsnio 2 dalyje nurodytais klausimais. Konkrečios saugumo kontrolės nuostatos nustatomos Komisijos sprendimu, skirtu atitinkamam asmeniui ar įmonei, atsižvelgiant į veiklos ir techninius apribojimus ir glaudžiai konsultuojantis su konkrečiu asmeniu ar įmone bei atitinkama valstybe nare.
Asmeniui ar įmonei turi būti pranešta apie jiems skirtą Komisijos sprendimą, o atitinkamai valstybei narei turi būti persiųstas tokio pranešimo nuorašas.
Iki to laiko, kol priimamas Komisijos sprendimas dėl konkrečių saugumo kontrolės nuostatų, atitinkamas asmuo arba įmonė taiko bendrąsias šio reglamento nuostatas.
2. Konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose nurodoma ši informacija:
a)
medžiagų balanso zonos ir pagrindinių matavimo taškų parinkimas siekiant nustatyti branduolinių medžiagų kiekio kitimą ir atsargas;
b)
pagrindinių techninių charakteristikų pakeitimai, dėl kurių reikia pateikti išankstinį pranešimą;
c)
branduolinių medžiagų apskaitos tvarkymo ir ataskaitų rengimo procedūros kiekvienai medžiagų balanso zonai;
d)
fizinės inventorizacijos atlikimo apskaitos tikslams dažnumas ir procedūros, kurios yra saugumo kontrolės dalis;
e)
izoliavimo ir stebėsenos priemonės pagal su atitinkamu asmeniu arba įmone sutartą tvarką;
f)
atitinkamo asmens arba įmonės taikoma mėginių ėmimo tik saugumo kontrolės tikslams tvarka.
3. Konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose taip pat gali būti nustatomas pagal 5 straipsnį reikalaujamų vėlesnių pranešimų turinys, taip pat sąlygos, kuriomis vadovaujantis reikia pateikti išankstinius pranešimus apie branduolinių medžiagų išsiuntimą ir gavimą.
4. Komisija atitinkamam asmeniui arba įmonei pagal suderintą sąmatą atlygina specialiųjų paslaugų, numatytų konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, arba kurias atlikti specialiai paprašo Komisija ar jos inspektoriai, išlaidas. Atlyginimo sumą ir būdą kartu nustato atitinkamos šalys; šie susitarimai periodiškai pakartotinai svarstomi.
III SKYRIUS
BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA
7 straipsnis
Apskaitos sistema
3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys arba įmonės tvarko branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės sistemą. Ši sistema apima apskaitos ir eksploatacijos dokumentus, ypač informaciją apie šių medžiagų kiekį, kategoriją, formą ir sudėtį, kaip nurodyta 18 straipsnyje, jų faktinę vietą ir konkretų saugumo kontrolės įsipareigojimą, kaip nurodyta 17 straipsnyje, o jei branduolinės medžiagos pervežamos - kartu nurodoma informacija apie gavėją arba siuntėją.
Matavimų sistema, kuria grindžiami apskaitos dokumentai, turi atitikti naujausius tarptautinius standartus arba kokybės požiūriu būti tiems standartams lygiavertė. Remiantis tais dokumentais, kurie saugomi bent penkerius metus, turi būti įmanoma parengti ir pagrįsti Komisijai pateiktas deklaracijas. Jei įrenginyje apskaitos ir eksploatacijos dokumentai saugomi elektronine forma, jie turi būti prieinami Komisijos inspektoriams ta forma. Papildoma informacija gali būti tiksliai apibūdinama kiekvieno įrenginio konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje.
8 straipsnis
Eksploatacijos dokumentai
Kiekvienai medžiagų balanso zonai eksploatacijos dokumentai atitinkamai apima:
a)
eksploatavimo duomenis, naudojamus branduolinių medžiagų kiekio ir sudėties pakitimams nustatyti;
b)
kuo naujesnį atsargų vienetų sąrašą ir jų vietą;
c)
rezervuarų ir instrumentų gradavimo ir mėginių ėmimo bei analizės duomenis, įskaitant atsitiktinių bei sisteminių paklaidų apskaičiavimus;
d)
kokybės kontrolės priemonių, taikomų branduolinių medžiagų apskaitos sistemai duomenis, įskaitant atsitiktinių bei sisteminių paklaidų apskaičiavimus;
e)
veiksmų, kurių imtasi rengiant ir atliekant fizinę inventorizaciją, siekiant užtikrinti, kad tai būtų atliekama tiksliai ir nuosekliai, aprašymą;
f)
aprašymą veiksmų, kurių imtasi siekiant išsiaiškinti bet kokio atsitiktinio ar neįvertinto, jau patirto nuostolio priežastį ir dydį;
g)
plutonio izotopinę sudėtį, įskaitant jo skilimo izotopus ir ataskaitines datas, jei jos registruojamos įrenginio eksploatavimo tikslams.
Turint duomenis, nurodytus g punkte, jie turi būti nusiųsti Komisijai jos prašymu.
9 straipsnis
Apskaitos dokumentai
Apskaitos dokumentuose kiekvienai medžiagų balanso zonai nurodomi:
a)
visi inventorinio kiekio pakitimai, kad bet kuriuo metu būtų galima nustatyti branduolinių medžiagų atsargų įrašus;
b)
visi matavimų ir skaičiavimų rezultatai, naudoti fizinei inventorizacijai atlikti;
c)
visi pataisymai, susiję su inventorinio kiekio pakitimais, branduolinių medžiagų atsargų įrašais ir fizine inventorizacija.
Visų inventorinio kiekio pakitimų ir fizinės inventorizacijos atveju apskaitos dokumentuose kiekvienai branduolinių medžiagų partijai pateikiami medžiagos identifikaciniai duomenys, partijos duomenys ir duomenys apie šaltinį. Šiuose dokumentuose atskirai pateikiami duomenys apie kiekvienos branduolinių medžiagų partijos uraną, torį ir plutonį pagal 18 straipsnio 2 dalies b punkte išvardytas kategorijas. Be to, kiekvieno inventorinio kiekio pakitimo atveju nurodoma inventorinio kiekio pakitimo diena, o, kai reikia, išsiuntimo medžiagų balanso zona arba siuntėjas ir gaunančioji medžiagų balanso zona arba gavėjas.
10 straipsnis
Apskaitos ataskaitos
3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ir įmonės pateikia Komisijai apskaitos ataskaitas.
Apskaitos ataskaitose pateikiama ataskaitos pateikimo dieną turima informacija, kuri prireikus privalo būti vėliau patikslinta. Apskaitos ataskaitos Komisijai perduodamos elektronine forma, išskyrus atvejus, kai Komisija raštu leido taikyti nukrypimą arba kai taikomos 39 straipsnyje numatytos pereinamojo laikotarpio priemonės.
Kai Komisijai pateikia motyvuotą prašymą, per tris savaites nuo šio prašymo pateikiama su šiomis ataskaitomis susijusi papildoma informacija ar paaiškinimai.
11 straipsnis
Pradiniai branduolinių medžiagų atsargų įrašai
3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ir įmonės per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, naudodamiesi V priede pateikta forma, siunčia Komisijai visų turimų branduolinių medžiagų pradinius branduolinių medžiagų atsargų įrašus. Šis straipsnis netaikomas asmenims ar įmonėms, kurie pradinius branduolinių medžiagų atsargų įrašus jau pateikė vadovaujantis Reglamentu (Euratomas) Nr. 3227/76, arba atliekų tvarkymo ar atliekų saugojimo įrenginiams.
12 straipsnis
Inventorinio kiekio pakitimo ataskaita
1. 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ir įmonės dėl kiekvienos medžiagų balanso zonos Komisijai siunčia inventorinio kiekio pakitimo ataskaitas apie visas branduolines medžiagas naudodamiesi III priede pateikta forma.
Jei įrenginio konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, nenumatyta kitaip, šios ataskaitos siunčiamos kas mėnesį, vėliausiai per 15 dienų nuo mėnesio pabaigos, ir jose nurodomi visi inventorinio kiekio pakitimai, kurie atsirado per tą mėnesį arba apie kuriuos buvo sužinota per tą mėnesį.
2. Tais mėnesiais, kai atliekama fizinė inventorizacija, ir fizinės inventorizacijos atlikimo data nėra paskutinė mėnesio diena, siunčiamos dvi atskiros inventorinio kiekio pakitimo ataskaitos:
a)
pirmoji inventorinio kiekio pakitimo ataskaita, kurioje nurodomi visi inventorinio kiekio pakitimai iki fizinės inventorizacijos atlikimo datos ir apimant šią datą; ši ataskaita siunčiama vėliausiai kartu su antrąja inventorinio kiekio pakitimo ataskaita arba kartu su fizinės inventorizacijos aprašu bei medžiagų balanso ataskaita, jei jos siunčiamos prieš antrąją inventorinio kiekio pakitimo ataskaitą;
b)
antroji inventorinio kiekio pakitimo ataskaita, kurioje nurodomi visi inventorinio kiekio pakitimai nuo pirmosios fizinės inventorizacijos atlikimo dienos iki mėnesio pabaigos; ši ataskaita turi būti išsiųsta per 15 dienų nuo mėnesio pabaigos.
3. Tais mėnesiais, kai nėra jokių inventorinio kiekio pakitimų, atitinkami asmenys arba įmonės siunčia inventorinio kiekio pakitimo ataskaitą, kurioje perkeliami ankstesnio mėnesio galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašai.
4. Kad apie nedidelius inventorinio kiekio pakitimus (pavyzdžiui, mėginių perdavimą analizei) būtų galima pranešti kaip apie vieną inventorinio kiekio pakitimą, jie gali būti sujungiami, laikantis 6 straipsnyje nurodytų konkrečių saugumo kontrolės nuostatų, taikomų atitinkamam įrenginiui.
5. Inventorinio kiekio pakitimo ataskaitos gali būti pateikiamos kartu su paaiškinimais apie inventorinio kiekio pakitimus.
13 straipsnis
Medžiagų balanso ataskaita ir fizinės inventorizacijos aprašas
Kiekvienai medžiagų balanso zonai 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės siunčia Komisijai:
a)
medžiagų balanso ataskaitas pagal IV priede pateiktą formą, kuriose nurodoma:
i)
pradinė fizinė inventorizacija;
ii)
inventorinio kiekio pakitimai (pirmiausia padidėjimai, toliau - sumažėjimai);
iii)
galutiniai branduolinių medžiagų atsargų įrašai;
iv)
galutinė fizinė inventorizacija;
v)
neregistruotos medžiagos;
b)
fizinės inventorizacijos aprašas pagal V priede pateiktą formą, kuriame atskirai nurodomos visos partijos.
Ataskaitos ir aprašas siunčiami kaip galima greičiau ir ne vėliau kaip per 30 dienų nuo fizinės inventorizacijos atlikimo dienos.
Jei kitaip nenurodyta konkrečiose įrenginio saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, fizinė inventorizacija atliekama kiekvienais kalendoriniais metais, o laikotarpis tarp dviejų viena po kitos einančių fizinių inventorizacijų turi būti ne ilgesnis kaip 14 mėnesių.
14 straipsnis
Specialios ataskaitos
3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ir įmonės susiklosčius 15 ar 22 straipsniuose nurodytoms aplinkybėms siunčia Komisijai specialią ataskaitą.
Šiose ataskaitose pateiktina informacija apibrėžiama konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje.
Specialios ataskaitos ir kiti duomenys ar paaiškinimai, kurių Komisija gali paprašyti dėl šių ataskaitų, pateikiami nedelsiant.
15 straipsnis
Nepaprastos aplinkybės
Speciali ataskaita parengiama šiais atvejais:
a)
jeigu dėl nepaprasto įvykio ar aplinkybių manoma, kad buvo prarasta ar galėjo būti prarasta branduolinė medžiaga ar branduolinės medžiagos kiekis padidėjo arba galėjo padidėti viršijant ribas, šiuo tikslu nustatytas konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje;
b)
jeigu netikėtai pasikeitė konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, nustatyta integralioji saugos sistema ir tapo galimas neleistinas branduolinės medžiagos šalinimas.
Atitinkami asmenys ar įmonės šias ataskaitas pateikia kai tik jie sužino apie tokį sumažėjimą ar padidėjimą arba netikėtą integraliosios saugos sistemos sąlygų pasikeitimą arba kitus faktus, dėl kurių jie gali įtarti, kad įvyko toks įvykis. Priežastys taip pat nurodomos tuoj pat jas sužinojus.
16 straipsnis
Pranešimai apie branduolines transformacijas
Kalbant apie reaktorius, apskaičiuoti branduolinių transformacijų duomenys inventorinio kiekio pakitimo ataskaitoje vėliausiai nurodomi tada, kai panaudotas kuras išvežamas iš reaktoriaus medžiagų balanso zonos. Be to, konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, gali būti nustatoma kitokia branduolinių transformacijų registravimo ir pranešimo apie jas tvarka.
17 straipsnis
Konkretūs saugumo kontrolės įsipareigojimai
1. Branduolinės medžiagos, kurioms taikomi konkretūs saugumo kontrolės įsipareigojimai, Bendrijos prisiimti susitarime, sudarytame su trečiąja šalimi ar tarptautine organizacija, jeigu tokiame susitarime nenumatyta kitaip, nurodomos kiekvienam įsipareigojimui atskirai tokiuose pranešimuose:
a)
11 straipsnyje nurodytuose pradiniuose branduolinių medžiagų atsargų įrašuose;
b)
inventorinio kiekio pakitimo ataskaitose, įskaitant 12 straipsnyje nurodytus galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašus;
c)
13 straipsnyje nurodytose medžiagų balanso ataskaitose ir fizinės inventorizacijos aprašuose;
d)
20 ir 21 straipsniuose nurodytuose pranešimuose apie numatomą importą ir eksportą.
Jeigu tuose susitarimuose konkrečiai nedraudžiama, toks atskiras nurodymas neužkerta kelio fiziniam medžiagų sumaišymui.
2. Pirma dalis netaikoma Bendrijos ir valstybių narių susitarimams su Tarptautine atominės energijos agentūra.
18 straipsnis
Masės vienetai ir branduolinių medžiagų kategorijos
1. Šiame reglamente nurodytuose pranešimuose medžiagų, kuriems taikomas reglamentas, kiekiai išreiškiami gramais.
Atitinkami medžiagų apskaitos dokumentai pildomi naudojant gramus arba mažesnius vienetus. Jie pildomi taip, kad būtų užtikrintas jų patikimumas, o ypač kad atitiktų valstybių narių dabartinę praktiką.
Pranešimuose kiekiai gali būti suapvalinti iki artimiausio mažiausio sveikojo skaičiaus, jeigu dešimtoji dalis yra 0-4, ir iki didžiausio sveikojo skaičiaus, jeigu dešimtoji dalis yra 5-9.
2. Jeigu konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, nenumatyta kitaip, pranešimuose nurodoma:
a)
bendra urano, torio ir plutonio elementų masė, taip pat prisodrintam uranui - bendra skiliųjų izotopų masė;
b)
atskiros medžiagų balanso ataskaitos ir atskirų eilučių įrašai inventorinio kiekio pakitimo ataskaitose bei fizinės inventorizacijos aprašuose šioms branduolinių medžiagų kategorijoms:
i)
išsodrintam uranui;
ii)
gamtiniam uranui;
iii)
uranui, prisodrintam mažiau nei 20 %;
iv)
uranui, prisodrintam 20 % ir daugiau;
v)
plutoniui;
vi)
toriui.
19 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos
1. Siekdama atsižvelgti į konkrečias aplinkybes, kuriomis medžiagos, kurioms taikoma saugumo kontrolė, yra naudojamos ar gaminamos, Komisija branduolinių medžiagų gamintojams ir naudotojams gali raštu leisti nukrypti nuo taisyklių, reglamentuojančių 10-18 straipsniuose numatytų pranešimų formą ir pateikimo dažnumą.
Nukrypti nuo taisyklių leidžiama, kai atitinkami asmenys ar įmonės pateikia IX priede nurodytos formos prašymą.
Nukrypti nuo taisyklių leidžiama tik visai medžiagų balanso zonai, kurioje branduolinės medžiagos nėra perdirbamos ar saugomos kartu su branduolinėmis medžiagomis, kurioms negali būti leidžiama nukrypti nuo taisyklių.
2. Komisija gali leisti nukrypti nuo taisyklių medžiagų balanso zonai, kurioje yra:
a)
branduolinių medžiagų kiekiai, prilygstantys I-G priede nurodytiems kiekiams, kurie laikomi nepakitę ilgą laiką;
b)
išsodrinto urano, gamtinio urano ar torio, naudojamų tik nebranduolinei veiklai;
c)
specialių skiliųjų medžiagų, kurių naudojamas vienas gramas ar mažiau ir kurios naudojamos kaip jautrieji komponentai instrumentuose;
d)
plutonio, kurio plutonio-238 izotopinė koncentracija didesnė kaip 80 %.
3. Asmenys ar įmonės, kuriems leista nukrypti nuo taisyklių, naudodami X priede nurodytą formą, iki kiekvienų metų sausio 31 d. Komisijai pateikia metinę ataskaitą. Šioje ataskaitoje aprašoma ankstesnių kalendorinių metų pabaigos situacija.
4. Eksportuodami branduolines medžiagas į trečiąją šalį, asmenys ar įmonės, kuriems leidžiama nukrypti nuo taisyklių, naudodami X priede nurodytą formą, kaip galima greičiau, bet vėliausiai per 15 dienų nuo mėnesio, kurį buvo eksportuojama, pabaigos Komisijai pateikia ataskaitą. Šioje ataskaitoje nurodomas eksportuotų branduolinių medžiagų kiekis ir branduolinių medžiagų atsargos, kurioms vis dar taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos.
5. Asmenys ar įmonės, kuriems leidžiama nukrypti nuo taisyklių, iš trečiosios šalies importuodami branduolines medžiagas, Komisijai pateikia prašymą papildyti sąrašą medžiagų, kurioms taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, ta nauja medžiaga. Prašymas naudojant IX priedo formą pateikiamas Komisijai kai tik asmenys ar įmonės sužino apie perdavimo datą, vėliausiai per 15 dienų nuo mėnesio, kurį buvo atliktas perdavimas, pabaigos.
6. Konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, Komisija gali nustatyti specialias sąlygas, susijusias su ataskaitų formomis ir periodiškumu.
7. Jeigu nebeatitinkama sąlygų, kurių reikia, kad būtų leidžiama nukrypti nuo taisyklių, gavusi informacijos iš asmenų ar įmonių, kurioms leista nukrypti nuo taisyklių, Komisija nutraukia leidimą nukrypti nuo taisyklių.
IV SKYRIUS
PERDAVIMAI TARP VALSTYBIŲ
20 straipsnis
Eksportas ir išsiuntimas
1. 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės Komisijai pateikia išankstinį pranešimą, jei žaliavos ar specialios skiliosios medžiagos:
a)
eksportuojamos į trečiąją šalį;
b)
yra išsiunčiamos iš branduolinio ginklo neturinčios valstybės narės į branduolinį ginklą turinčią valstybę narę;
c)
yra išsiunčiamos iš branduolinį ginklą turinčios valstybės narės į branduolinio ginklo neturinčią valstybę narę.
2. Išankstinis pranešimas reikalingas tik:
a)
jei siunta yra didesnė už vieną efektyvųjį kilogramą;
arba
b)
jei iš įrenginio per bet kurį iš eilės einantį dvylikos mėnesių laikotarpį į tą pačią valstybę išsiunčiamas bendras medžiagų kiekis, kuris gali būti didesnis nei vienas efektyvusis kilogramas, net jeigu nė viena siunta neviršija vieno efektyviojo kilogramo.
3. Pranešimas pateikiamas sudarius susitarimą, numatantį pervežimą, naudojant VI priede pateiktą formą, tačiau Komisija jį turi gauti bent prieš aštuonias darbo dienas iki medžiagos paruošimo išsiųsti.
4. Jei būtina dėl fizinės apsaugos priežasčių, su Komisija gali būti specialiai susitarta dėl pranešimo formos ir pateikimo tvarkos.
5. Atliekose ar rūdoje esančių branduolinių medžiagų eksportui ir išsiuntimui netaikomos 1-4 dalys.
21 straipsnis
Importas ir gavimas
1. 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės Komisijai pateikia išankstinį pranešimą, jei žaliavos ar specialios skiliosios medžiagos:
a)
importuojamos iš trečiosios šalies;
b)
yra gaunamos branduolinio ginklo neturinčioje valstybėje narėje iš branduolinį ginklą turinčios valstybės narės;
c)
yra gaunamos branduolinį ginklą turinčioje valstybėje narėje iš branduolinio ginklo neturinčios valstybės narės.
2. Išankstinis pranešimas reikalingas tik:
a)
jei siunta yra didesnė už vieną efektyvųjį kilogramą;
arba
b)
jei per bet kurį iš eilės einantį dvylikos mėnesių laikotarpį iš tos pačios valstybės į įrenginį importuojamas arba įrenginio gaunamas bendras medžiagų kiekis gali būti didesnis nei vienas efektyvusis kilogramas, net jeigu nė viena siunta neviršija vieno efektyviojo kilogramo.
3. Pranešimas pateikiamas kuo anksčiau prieš numatomą medžiagų gavimą, vėliausiai - jų gavimo dieną, naudojant VII priede pateiktą formą, tačiau Komisija turi jį gauti bent prieš penkias darbo dienas iki medžiagos išpakavimo.
4. Jei būtina dėl fizinės apsaugos priežasčių, su Komisija gali būti specialiai susitarta dėl pranešimo formos ir perdavimo tvarkos.
5. Atliekose ar rūdoje esančių branduolinių medžiagų importui ir gavimui netaikomos 1-4 dalys.
22 straipsnis
Praradimas ar uždelsimas perdavimo metu
14 straipsnyje nurodytą specialią ataskaitą pateikia asmenys ar įmonės, kurie praneša apie perdavimą pagal 20 ir 21 straipsnius, jeigu, susiklosčius ypatingoms aplinkybėms ar įvykus ypatingam įvykiui, jiems buvo pranešta apie branduolinių medžiagų praradimą arba galimą jų praradimą, arba jeigu ilgai uždelsiama jų perdavimo metu.
23 straipsnis
Pranešimas apie datos pasikeitimą
Pasikeitus pasirengimo perduoti, pervežimo ar branduolinių medžiagų išpakavimo dienai, nurodytai 20 ir 21 straipsniuose numatytuose pranešimuose, išskyrus pasikeitimą, kuriam įvykus reikia parengti specialią ataskaitą, pranešama nedelsiant, nurodant pakeistas dienas, jeigu jos žinomos.
V SKYRIUS
KONKREČIOS NUOSTATOS
24 straipsnis
Rūdos išgavėjai
1. Bet kuris asmuo ar įmonė, išgaunantys rūdą valstybės narės teritorijoje, naudodamiesi I-J priede pateiktu klausimynu, per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai praneša pagrindines technines rūdos išgavimo operacijų charakteristikas ir perduoda veiklos programą, vadovaudamiesi 5 straipsniu.
2. Nukrypstant nuo 7, 8 ir 9 straipsnių nuostatų, bet kuris išgaunantis rūdą asmuo ar įmonė, pildo apskaitos dokumentus, kuriuose pirmiausia nurodomas išgaunamos rūdos kiekis, urano bei torio vidutinis kiekis joje ir išgautos rūdos atsargos kasykloje. Dokumentuose taip pat turi būti pateikta informacija apie išsiuntimus, nurodant kiekvieno išsiuntimo dieną, gavėją ir kiekį.
Tokie dokumentai turi būti saugomi ne trumpiau kaip penkerius metus.
25 straipsnis
Rūdos išsiuntimo (eksporto) ataskaitos
Nukrypstant nuo 10-18 straipsnių nuostatų, bet kuris rūdą išgaunantis asmuo ar įmonė, naudodami VIII priede pateiktą formą, Komisijai praneša:
a)
iki kiekvienų metų sausio 31 d. - koks medžiagos kiekis buvo išvežtas iš kiekvienos kasyklos per ankstesnius kalendorinius metus;
ir
b)
vėliausiai iki išvežimo datos - apie rūdos eksportą į trečiąsias šalis.
26 straipsnis
Vežėjai ir laikino saugojimo agentai
Asmuo ar įmonė, vežantys valstybių narių teritorijose branduolines medžiagas ar laikinai jas pervežimo metu saugantys, gali branduolines medžiagas priimti ar perduoti tik pagal tinkamai pasirašytą kvitą su nurodyta data. Jame nurodomi perduodančių ir priimančių medžiagas šalių pavadinimai, vežami kiekiai ir duomenys apie medžiagų kategorijas, formą ir sudėtį.
Jei būtina dėl fizinės apsaugos priežasčių, perduodamų medžiagų aprašymas gali būti pakeistas tinkamais identifikuojančiais siuntą duomenimis. Tokie identifikuojantys duomenys turi sietis su 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų asmenų ar įmonių turimais dokumentais.
Susitariančiosios šalys šiuos dokumentus saugo bent penkerius metus.
27 straipsnis
Pakaitiniai dokumentai vežėjams ir laikino saugojimo agentams
Asmenų ar įmonių turimi dokumentai, parengti laikantis galiojančių nuostatų, taikomų jiems valstybės narės, kurioje jie užsiima savo veikla, teritorijoje, gali pakeisti 26 straipsnyje numatytus dokumentus tuo atveju, kai juose pateikiama visa pagal šį straipsnį reikalaujama informacija.
28 straipsnis
Tarpininkai
Visi tarpininkai, ypač įgaliotieji atstovai, brokeriai ar komisionieriai, dalyvaujantys sudarant branduolinių medžiagų tiekimo sutartį, visus su jų pačių ar jų vardu vykdomomis operacijomis susijusius dokumentus saugo bent penkerius metus pasibaigus sutarties galiojimo laikui. Tokiuose dokumentuose nurodomi susitariančiųjų šalių pavadinimai, sutarties diena, medžiagų kiekis, kategorija, forma, sudėtis, kilmė ir paskirties vieta.
29 straipsnis
Informacijos ir duomenų perdavimas
Komisija Tarptautinei atominės energijos agentūrai gali perduoti pagal šį reglamentą gautą informaciją ir duomenis.
30 straipsnis
Pradinis atliekų atsargų sąrašas ir apskaitos dokumentai
1. Nukrypstant nuo 11 straipsnio nuostatų, asmenys ar įmonės, perdirbantys arba saugantys branduolines medžiagas, anksčiau paskelbtas galutinai apdorotomis arba laikinai saugomomis atliekomis, per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai perduoda suskirstytų pagal kategorijas visų branduolinių medžiagų pradinį atsargų sąrašą.
2. Bet kuris asmuo ar įmonė, perdirbantys ar saugantys branduolines atliekas, kurios anksčiau buvo paskelbtos galutinai apdorotomis ar laikinai saugomomis, turi pildyti jų apskaitos dokumentus.
Nukrypstant nuo 7-11 straipsnių nuostatų, 13 straipsnio ir 17 straipsnio - dėl medžiagų, anksčiau paskelbtų laikinai saugomomis atliekomis, ir 7-13 straipsnių ir 17 straipsnio - dėl medžiagų, anksčiau paskelbtų galutinai apdorotomis atliekomis, šiuose apskaitos dokumentuose turi būti nurodyta:
a)
eksploatavimo duomenys, panaudoti nustatant branduolinių medžiagų kiekio ir sudėties pakitimus;
b)
atsargų sąrašas, kuris kasmet atnaujinamas atlikus fizinę inventorizaciją;
c)
veiksmų, kurių imamasi rengiant ir vykdant fizinę inventorizaciją bei siekiant užtikrinti, kad inventorizacija būtų teisinga ir išsami, sekos aprašymas;
d)
veiksmų, kurių imamasi siekiant nustatyti bet kurio galėjusio įvykti atsitiktinio branduolinių medžiagų praradimo priežastį ir mastą, aprašymas;
e)
visi atsargų kiekio pasikeitimai tam, kad būtų galima paprašius nustatyti branduolinių medžiagų atsargų įrašus.
Reikalavimai dėl pranešimų apie laikinai saugomų atliekų apdorojimą nustatomi konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje.
31 straipsnis
Atliekų perdirbimas
3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės Komisijai pateikia išankstinį pranešimą apie medžiagų, kurios anksčiau buvo paskelbtos laikinai saugomomis ar galutinai apdorotomis atliekomis, perdirbimo kampaniją, išskyrus perpakavimą arba tolesnį apdorojimą neišskiriant elementų.
Pasinaudojant XII priede nurodyta forma, šiame išankstiniame pranešime pateikiama informacija apie partijoje esančio plutonio, stipriai prisodrinto urano ir urano-233 kiekį, formą (stiklas, didelio aktyvumo skystis ir kt.), numatomą perdirbimo kampanijos trukmę ir medžiagos vietą iki ir po kampanijos. Toks pranešimas turi būti pateikiamas Komisijai bent jau 20 dienų iki kampanijos pradžios.
32 straipsnis
Galutinai apdorotų atliekų perdavimai
3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės vėliausiai iki kiekvienų metų sausio 31 d. pateikia metų ataskaitas apie:
a)
galutinai apdorotų atliekų išsiuntimą ar eksportą į valstybių narių teritorijose ar už jų ribų esantį įrenginį, užpildant XIII priede pateiktą formą;
b)
galutinai apdorotų atliekų gavimą arba importą iš įrenginio be medžiagų balanso kodo arba iš įrenginio už valstybių narių teritorijų ribų, užpildant XIV priede pateiktą formą;
c)
galutinai apdorotų atliekų, turinčių plutonio, stipriai prisodrinto urano arba urano-233, vietos pakeitimus, užpildant XV priede nurodytą formą.
33 straipsnis
Tarptautiniai įsipareigojimai
Šio reglamento nuostatos, ypač 3 straipsnio 2 dalis, 31 straipsnis ir 32 straipsnio c punktas, turi būti taikomos laikantis Bendrijos ir branduolinio ginklo neturinčių valstybių narių įsipareigojimų pagal Papildomą protokolą 1999/188/Euratomas.
VI SKYRIUS
KONKREČIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BRANDUOLINĮ GINKLĄ TURINČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ TERITORIJOSE
34 straipsnis
Konkrečios nuostatos, taikomos branduolinį ginklą turinčioms valstybėms narėms
1. Šio reglamento nuostatos netaikomos:
a)
įrenginiams ar jų dalims, skirtiems gynybos tikslams ir esantiems branduolinį ginklą turinčios valstybės narės teritorijoje;
arba
b)
branduolinėms medžiagoms, kurias ta branduolinį ginklą turinti valstybė narė skyrė gynybos tikslams.
2. Šio reglamento taikymo sritį ir procedūras branduolinėms medžiagoms, įrenginiams ar jų dalims, kurie galėtų būti skirti gynybos tikslams ir yra branduolinį ginklą turinčios valstybės narės teritorijoje, nustato Komisija, pasikonsultavusi ir suderinusi su atitinkama valstybe nare, atsižvelgdama į Sutarties 84 straipsnio antrąją pastraipą.
3. Nepaisant 1 ir 2 dalių nuostatų:
a)
3 straipsnio 1 dalies, 4 ir 6 straipsnių nuostatos taikomos įrenginiams ar jų dalims, kurie tam tikru metu eksploatuojami naudojant tik branduolines medžiagas, kurios gali būti skirtos gynybos tikslams, tačiau kitu metu eksploatuojami naudojant tik civilines branduolines medžiagas;
b)
3 straipsnio 1 dalies, 4 ir 6 straipsnių nuostatos, išskyrus nacionalinio saugumo tikslams, taikomos įrenginiams ar jų dalims, į kuriuos dėl tokių priežasčių galėtų būti apribota teisė patekti, tačiau jie gamina, apdoroja, atskiria, perdirba ar bet kuriuo kitu būdu tuo pačiu metu naudoja civilines branduolines medžiagas ir branduolines medžiagas, skirtas arba kurios gali būti skirtos gynybos tikslams;
c)
2 ir 5, 7-32 straipsnių, šio straipsnio 1 ir 2 dalies bei 35, 36 ir 37 straipsnių nuostatos taikomos šios dalies a ir b punktuose nurodytuose įrenginiuose ar jų dalyse esančioms visoms civilinėms branduolinėms medžiagoms;
d)
3 straipsnio 2 dalies, 31 straipsnio ir 32 straipsnio c punkto nuostatos netaikomos branduolinį ginklą turinčių valstybių narių teritorijose.
VII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
35 straipsnis
Duomenų slaptumas
Sprendime 2001/844/EB/EAPB/Euratomas numatytos Komisijos nuostatos dėl saugumo taikomos Reglamentui Nr. 3, įgyvendinančiam Europos atominės energijos steigimo sutarties 24 straipsnis, neapribojant informacijos, žinių ir dokumentų, kuriuos gauna Komisija pagal šį reglamentą.
Dėl informacijos perdavimo saugumo susitaria Komisija ir atitinkamas asmuo, įmonė ar subjektas, ir toks susitarimas turi atitikti valstybės narės reikalavimus tokios informacijos perdavimui.
36 straipsnis
Įrenginiai, kuriuos kontroliuoja už Bendrijos ribų įsisteigę asmenys ar įmonės
Jeigu įrenginį kontroliuoja asmuo ar įmonė, įsisteigę už Bendrijos ribų, šiuo reglamentu nustatyti įpareigojimai taikomi įrenginio vietos administracijai.
37 straipsnis
Gairės
Komisija rekomendacijos forma priima ir paskelbia šio reglamento taikymo gaires ir, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, prireikus jas atnaujina, atsižvelgdama į įgytą patirtį ir gavusi suinteresuotų šalių pastabas.
38 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (Euratomas) Nr. 3227/76 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
39 straipsnis
Pereinamasis laikotarpis
Komisija gali suteikti išimtį dėl įpareigojimo naudotis III, IV ir V prieduose nustatytomis ataskaitų formomis. Išimtis taikoma asmenims ar įmonėms, kurie šio reglamento įsigaliojimo dieną naudoja Reglamento (Euratomas) Nr. 3227/76 II, III ir IV priedų ataskaitų formas. Ji negali būti taikoma ilgiau kaip penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės per trejų metų laikotarpį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai praneša datą, nuo kurios jie ketina pradėti naudoti III, IV ir V prieduose pateiktas ataskaitų formas. Gavusi tinkamai pagrįstą prašymą ir įgyvendinimo programą, Komisija gali kiekvienu konkrečiu atveju pratęsti laikotarpį iki dvejų metų.
40 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 8 d.