TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2187/2005
2005 m. gruodžio 21 d.
dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1),
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2),
kadangi:
(1)
Pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (3), 2 ir 4 straipsnius Taryba, atsižvelgdama į prieinamas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, turi nustatyti Bendrijos priemones, būtinas užtikrinti gyvųjų vandens išteklių eksploatavimą, kuris užtikrina tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas. Šiuo tikslu Taryba gali priimti žuvų mirtingumą dėl žvejybos ir žvejybos poveikį aplinkai ribojančias technines priemones.
(2)
Bendrijos prisijungimas prie Konvencijos dėl žvejybos ir gyvųjų išteklių išsaugojimo Baltijos jūroje ir Beltuose su pakeitimais, padarytais valstybių, konvencijos šalių, atstovų konferencijos protokolu, (toliau - Gdansko konvencija) buvo patvirtintas Sprendimu 83/414/EEB (4).
(3)
Tarptautinė žvejybos Baltijos jūroje komisija (TŽBJK) nuo tada, kai ji buvo įkurta Gdansko konvencija, priėmė daug žuvų išteklių apsaugai ir valdymui Baltijos jūroje skirtų priemonių. Ji Susitariančioms Šalims pranešė apie tam tikras rekomendacijas dėl pirmiau minėtų techninių priemonių modifikavimo.
(4)
Bendrijai tinkama įgyvendinti tokias rekomendacijas. Kadangi TŽBJK gali pakeisti dvišalis bendradarbiavimas su Rusijos Federacija, visgi Bendrijos taisyklės neturėtų būti griežtai grindžiamos pirmiau minėtomis rekomendacijomis, bet veikiau tomis taisyklėmis turėtų būti siekiama parengti Bendrijos vandenims skirtą išsamią ir nuoseklią techninių priemonių sistemą, pagrįstą esamomis taisyklėmis. Tam tikrais atvejais, kai esamos taisyklės be jokios būtinybės yra pernelyg detalios ir (arba) jos nepagrįstos išteklių apsaugos požiūriu, yra sričių, kuriose jas galima supaprastinti.
(5)
Reglamentas (EB) Nr. 88/98 (5) nustatė tam tikras žuvų išteklių apsaugos Baltijos jūros, Beltų ir Zundo sąsiaurių vandenyse technines priemones.
(6)
Taikant Reglamentą (EB) Nr. 88/98 paaiškėjo tam tikri šio reglamento trūkumai, dėl kurių jį keblu taikyti ir įgyvendinti bei kurie turėtų būti pašalinti, pirmiausia apibrėžiant žvejojamas rūšis ir privalomas procentines sugavimo dalis, kurios taikomos skirtingiems tinklo akių dydžių intervalams bei geografiniuose rajonuose, kai žvejojama tam tikrais žvejybos įrankiais.
(7)
Turėtų būti nustatytas būdas, kurį naudojant apskaičiuojama žvejojamų rūšių ir kitų rūšių procentinė dalis.
(8)
Minimalus kiekvienos iš žuvų rūšių dydis turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į žvejybos įrankio, kuriuo gali būti žvejojamos tos rūšies žuvys, tinklo akies selektyvumą.
(9)
Mokslinė informacija patvirtina, kad žvejojat ungurius tralais susidaro didelė menkių jauniklių priegauda. Todėl ungurių žvejyba aktyviaisiais įrankiais turėtų būti uždrausta.
(10)
Rygos įlanka - unikali ir gana jautri jūros ekosistema, kuriai būtina taikyti specialias priemones, užtikrinančias tausojamąjį jos išteklių naudojimą ir sumažinančias žvejybos veiklos poveikį. 2003 m. Stojimo akto 21 straipsnis numato, kad iki stojimo datos Taryba turi iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 88/98, siekdama patvirtinti Rygos įlankoje taikytinas būtinas apsaugos priemones.
(11)
Siekiant kontroliuoti žvejybos veiklą, prieiga į Rygos įlanką turėtų būti užtikrinama išduodant specialius žvejybos leidimus kaip nurodyta 1994 m. birželio 27 . Tarybos reglamente (EB) Nr. 1627/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (6).
(12)
Mokslinė informacija patvirtina, kad menkių atveju velkamieji įrankiai be išėjimo lango, kurių tralo maišas ir prailginamoji dalis yra ir iš normalaus rombais sumegzto tinklinio audinio, yra mažiau selektyvūs, nei įrankiai, turintys „BACOMA“ tipo išėjimo langą, ar kurių tralo maišo ar prailginamosios dalies tinklo audinys pasuktas 90 laipsnių kampu. Dėl to tikslinga, kai menkės yra žvejojama rūšis, Bendrijos vandenyse ar Bendrijos laivams neleisti žvejoti „BACOMA“ tipo išėjimo lango neturinčiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, ar velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maiše ir prailginamojoje dalyje tinklinis audinys nepasuktas 90 laipsnių kampu.
(13)
Reglamentas (EB) Nr. 1434/98 (7) nustato sąlygas, kuriomis Atlanto silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių maistui, poreikiams.
(14)
Siekiant supaprastinti sudėtingas Reglamento (EB) Nr. 434/98 taisykles, su Baltijos jūra susijusios to reglamento nuostatos turėtų būti pakeistos bendromis neišrūšiuotų iškrovimų nuostatomis šiame reglamente. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1434/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.
(15)
Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turi būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8).
(16)
Šio reglamento I priedo ir II priedo 1 bei 2 priedėlių pakeitimai taip pat turi būti priimti pagal Sprendimą 1999/468/EB.
(17)
Atsižvelgiant į taisyklių pakeitimų skaičių ir apimtį, Reglamentas (EB) Nr. 88/98 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju tekstu,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI
1 straipsnis
Objektas ir taikymo sritis
Šis reglamentas nustato technines apsaugos priemones, susijusias su žuvų išteklių, esančių I priede nurodyto geografinio rajono jūros vandenyse, kurie priklauso valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai, sužvejojimu ir iškrovimu.
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžimai
Šiame reglamente:
a)
aktyvusis žvejybos įrankis - bet koks žvejybos įrankis, kuriuo žvejojant būtina užtikrinti jo aktyvų judėjimą, įskaitant pirmiausia velkamuosius ir apsupamuosius žvejybos įrankius;
i)
tralas - vienu ar daugiau žvejybinių laivų aktyviai velkamas žvejybos įrankis, sudarytas iš kūgio arba piramidės formos tinklo (tralo korpuso) ir pasibaigiantis tralo maišu;
ii)
sijinis tralas - iš tralo korpuso tinklinio audeklo, kuris horizontaliai praskečiamas plieniniu arba mediniu vamzdžiu, t. y. sija, ir su tinkliniu audeklu sukabintų jūros dugnu velkamų (apatinės tralo pavaros ilgio) grandinių, po tralo žiotimis velkamu grandinių rezginiu arba prieš gruntlynį velkamų grandinių sudarytas žvejybos įrankis, kurį jūros dugnu aktyviai velka laivo variklis;
iii)
daniškas velkamasis tinklas - iš laivo dviem ilgais lynais (ilgieji lynai tinklui vilkti) valdomas apsupamasis arba velkamasis žvejybos įrankis, kuriuo žuvys suvaromos prie gaubiamojo tinklo angos. Įrankis, sudarytas iš tinklo, kuris dydžiu ir konstrukcija panašus į dugninį tralą, turintis du ilgus sparnus, korpusą ir tralo maišą;
iv)
dragos - tinklinio audeklo ar metalinis krepšys, pritvirtintas prie įvairių formų ir dydžių rėmo, kurio apačioje pritvirtinamas grandiklis, kartais dantytas;
v)
gaubiamasis tinklas - apsupamasis žvejybos įrankis, sudarytas iš tinklo, kurio apačia ties tinklo apačia sutraukiama per išilgai gruntlynio esančius žiedus perkištu sutraukiamuoju lynu, kuris sudaro galimybę tinklą sutraukti ir užverti;
b)
pasyvusis žvejybos įrankis - bet koks žvejybos įrankis, kuriuo žvejojant nebūtina užtikrinti jo aktyvaus judėjimo, t. y. žiauniniai tinklai, pinklieji tinklai, sieniniai tinklai, gaudykliniai tinklai, ūdos ir gaudyklės. Tinklai gali būti sudaryti iš vieno arba daugiau atskirų tinklų, susietų viršutiniais, apatiniais ir jungiamaisiais lynais bei būti su priinkaravimo, plūdriąja ir navigacine įranga;
i)
žiauninis tinklas ir pinklusis tinklas - iš vieno tinklinio audeklo gabalo sudarytas tinklas, kurį vandenyje vertikaliai išlaiko plūdės ir pasvarai. Šiais tinklais gyvieji vandens ištekliai sugaunami jiems įsipainiojus į tinklą arba sulaikomi tinklo akimis;
ii)
sieninis tinklas - žvejybos įrankis, sudarytas iš dviejų ar daugiau tinklinio audeklo gabalų, kurie kartu lygiagrečiai sukabinti ant vienos tinklo pavaros, kuriuos vandenyje vertikaliai išlaiko plūdės ir pasvarai;
iii)
ūdos - tam tikras viena su kita sujungtų, pritvirtintų prie dugno arba dreifuojančių ūdų, iš kurių kiekviena turi daug kabliukų su masalu, skaičius;
c)
kabliukai - lenktas, užaštrintas plieninės vielos gabalas, dažniausiai su užkarpa;
d)
žvejybos įrankio panardinimo trukmė - laikotarpis nuo pirmojo tinklų statymo į vandenį momento iki visiško jų ištraukimo į žvejybos laivą momento;
e)
tinklinis audeklas kvadratinėmis akimis - tai tinklinio audeklo konstrukcija, kuri mezgama taip, kad vienos iš tinklo akių kraštinių susidarančių lygiagrečių linijų būtų lygiagrečios, o kitos - statmenos išilginei tinklo ašies linijai;
f)
tralo maišas - paskutiniai 8 metrai tralo, kurie yra cilindro formos, t. y. visur apskritimo ilgis vienodas, arba kūgio formos;
g)
stiprinamasis maišas - visiškai tralo maišą apjuosiantis cilindro formos tinklinio audeklo gabalas, kurį prie tralo maišo galima pritvirtinti tam tikrais intervalais;
h)
galinė tralo maišo virvė - atokiausia galinė apvalioji virvė, pritvirtinta prie tralo maišo, kai akys matuojamos jas ištempus išilgai;
i)
iškėlimo virvė - aplink tralo maišą arba stiprinamąjį maišą, jeigu toks yra, apjuosta prie maišo arba stiprinamojo maišo kilpomis arba žiedais pritvirtinta virvė;
j)
apvalioji virvė - virvės gabalas, apjuosiantis tralo maišą ar stiprinamąjį maišą, ir kuris pritvirtintas prie jo;
k)
uždaromasis tinklas (vožtuvas) - prie aktyviojo žvejybos įrankio tinklinio audeklo iš vidaus pritvirtintas tinklinio audeklo gabalas, žvejojamų rūšių gyvūnams iš priekinės žvejybos įrankio dalies leidžiantis pakliūti į galinę jo dalį, tačiau kliudantis tiems gyvūnams judėti priešinga kryptimi;
l)
tralo maišo plūduras - plūdrioji priemonė, pritvirtinta prie tralo maišo;
m)
plūduro virvė - lynas, jungiantis tralo maišo plūdurą su ta žvejybos įrankio dalimi, kurią būtina pakelti arba paženklinti;
n)
prailginamoji dalis - cilindro formos tralo dalis, kuri nėra kūgio formos, t. y. tokio pat apskritimo ilgio kaip ir tralo maišas, pritvirtinta prie tralo maišo ar esanti jo pratęsimu.
II SKYRIUS
TINKLAI IR JŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS
I SKIRSNIS
Žvejojamų žuvų rūšys
3 straipsnis
Žvejojamos rūšys ir mažiausi tinklo akių dydžiai
1. Kiekviename iš I priede išvardytų pakvadračių leidžiami tinklo akių dydžio intervalai kiekvienai žvejojamai rūšiai yra nustatyti II priede, kai žvejojama tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ir panašiais įrankiais, ir III priede, kai žvejojama žiauniniais tinklais, pinkliais tinklais ir sieniniais tinklais. Jokia žvejybos įrankio ar tinklo dalis negali turėti akių, kurios būtų mažesnės už minimalų tinklo akies dydį, numatytą kiekviename tinklo akies dydžio intervale.
2. Kiekvienam geografiniam pakvadračiui ir kiekvienam tinklo akies dydžio intervalui taikomi laive paliekamų gyvųjų vandens išteklių mažiausi žvejojamų rūšių procentiniai dydžiai yra nustatyti II ir III prieduose.
3. Bet kokio žvejybos reiso metu, jei laive yra dragų, draudžiama jame palikti ir iškrauti bet kokį gyvųjų vandens išteklių kiekį, išskyrus atvejus, kai bent 85 % tų gyvųjų vandens išteklių sudaro moliuskai ir (arba) Furcellaria lumbricalis.
4. Parajonių ribose draudžiama naudoti žiauninius ar pinklius tinklus, kurių akių dydis mažesnis už nurodytą III priede.
5. Draudžiama pakvadračio ribose naudoti sieninius tinklus, kurių didžiausias akis turinčios tinklo dalies akių dydis neatitinka vienos iš III priede nustatytų kategorijų, išskyrus atvejus, kai mažiausias akis turinčios tinklo dalies akių dydis yra mažesnis nei 16 mm. Jei tinklo akių dydis mažiausias akis turinčioje dalyje yra mažesnis nei 16 mm, tai visos tinklo dalys, turinčios didesnes nei 16 mm akis, turės atitikti III priede nustatytas kategorijas.
6. Bet kokio žvejybos reiso metu iškrauti laimikį draudžiama visais atvejais, kai I priede išvardintuose pakvadračiuose sugautas ir laive paliktas laimikis neatitinka II ir III prieduose nustatytų atitinkamų sąlygų.
4 straipsnis
Žvejojamų rūšių procentinių dalių apskaičiavimas
1. II ir III prieduose nurodytų žvejojamų rūšių procentinės dalys apskaičiuojamos nustatant santykį su gyvuoju svoriu visų II ir III priede išvardytų rūšių, kurios pabaigus rūšiuoti paliekamos laive, arba iškraunamos.
2. Žvejojamų ir kitų rūšių procentinė dalis nustatoma sudėjus visus laive paliktus žvejojamų ir kitų rūšių, išvardytų II ir III priede, kiekius.
3. Apskaičiuojant procentinę žvejojamų rūšių dalį žvejybos laivui, iš kurio buvo perkrautas tam tikras II ir III prieduose išvardytų rūšių kiekis, atsižvelgiama į pirmiau minėtus kiekius.
4. Žvejojamų rūšių procentines dalis galima apskaičiuoti remiantis vienu arba daugiau reprezentatyvių imčių.
II SKIRSNIS
Aktyvieji žvejybos įrankiai
5 straipsnis
Žvejybos įrankių konstrukcija
1. Negali būti naudojami jokie prietaisai, kurie užstoja ar kitaip mažina tralo maišo akies angą.
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, prie apatinės išorinės tralo maišo arba bet kokio aktyviojo žvejybos įrankio dalies galima tvirtinti brezentinę, tinklinę ar kitokią medžiagą, apsaugančią nuo nusidėvėjimo arba jį mažinančią. Tokia medžiaga tvirtinama tik išilgai priekinių ir šoninių tralo maišo kraštų.
3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jeigu žvejojama tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akies dydis mažesnis nei 90 mm, prie tralo maišo išorės leidžiama pritvirtinti stiprinamąjį maišą. Stiprinamojo maišo tinklo akies dydis turi būti du kartus didesnis nei tralo maišo akių dydis, tačiau stiprinamojo maišo tinklo akies dydis jokiu atveju negali būti mažesnis nei 80 mm.
Stiprinamąjį maišą galima pritvirtinti šiose vietose:
a)
prie priekinio jo krašto;
b)
prie jo galinio krašto, ar
c)
apjuosiant, tarp galinės ir priekinės dalies.
Stiprinamąjį maišą galima pririšti:
a)
aplink tralo maišo ilgį ir aplink vieną prailginamosios dalies akių eilę; ar
b)
išilgai vienos akių eilės.
4. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, leidžiama naudoti:
a)
aktyviuosiuose žvejybos įrankiuose ar grįžimą ribojančius tinklus ar uždaromuosius tinklus (vožtuvus). Užtvara gali būti pritvirtinta tralo maišo viduje arba prieš jį. II priedo nuostatos dėl tinklo akių mažiausių dydžių netaikomos uždaromiesiems tinklams (vožtuvams). Atstumas nuo uždaromojo tinklo (vožtuvo) priekinės pritvirtinimo vietos iki tralo maišo galinio krašto turi būti bent tris kartus didesnis nei uždaromojo tinklo (vožtuvo) ilgis;
b)
prie bet kurios tralo maišo dalies pritvirtinti sugavimo apimčiai matuoti skirtą jutiklį;
c)
jeigu žvejojama tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akies dydis mažesnis nei 90 mm, naudoti prie tralo maišo išorės pritvirtintus apvalius raiščius ir iškėlimo virvę;
d)
jeigu žvejojama tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akies dydis lygus ar didesnis nei 90 mm, naudoti vieną prie tralo maišo išorės pritvirtintą iškėlimo virvę;
e)
prie abiejų tralo maišo šoninių kraštų pritvirtinti plūdurus;
f)
naudoti prie tralo maišo išorės pritvirtintą galinę tralo maišo virvę. Atstumas tarp galinės tralo maišo virvės ir tralo maišo raiščio turi būti lygus ar mažesnis nei 50 cm.
6 straipsnis
Konstrukcijos, kurias draudžiama naudoti
Draudžiama naudoti:
a)
bet kokį tralo maišą, kurio tinklo vienodo dydžio akių skaičius bet kurioje tralo maišo apskritimo ilgio vietoje didėja nuo priekinio krašto iki galinio krašto;
b)
bet kokią prailginamąją dalį, kurios apskritimo ilgis bet kurioje vietoje yra mažesnis nei priekinio tralo maišo krašto, prie kurio pritvirtinta prailginamoji dalis, apskritimo ilgis;
c)
bet kokį tinklą, kurio akies dydis yra 32 mm arba didesnis, ir kurio bent dalis akių nėra rombinės ar kvadratinės;
d)
bet kokį tralą, danišką velkamąjį tinklą ar panašų žvejybos įrankį, kurio tinklo akies dydis yra 90 mm arba didesnis, jei prie to tinklo kurio tralo maišas tvirtinamas bet kokiu būdu, išskyrus jei jis yra įsiūtas į šią tinklo dalį, esančią prieš tralo maišą;
e)
bet kokį tralą, danišką velkamąjį tinklą ar panašų žvejybos įrankį, kurio tinklo akies dydis yra 90 mm arba didesnis, ir kuriame yra daugiau nei 100 nesutrauktų rombinių akių ar mažiau nei 40 nesutrauktų rombinių akių bet kurioje tralo maišo apskritimo ilgio vietoje, išskyrus sujungimo vietą ir kraštų sujungimus;
f)
bet kokį tralo maišą, kurio viršutinės pusės ilgis ją įtempus nėra apytikriai toks pats, kaip apatinės pusės ilgis, ją įtempus.
7 straipsnis
Menkių žvejybos tralais selektyvumas
Komisija, remdamasi Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto rekomendacijomis, ne vėliau kaip iki 2007 m. rugsėjo mėn. pateikia Tarybai menkėms žvejoti skirtų aktyviųjų žvejybos įrankių, kurių atžvilgiu menkės laikomos žvejojama rūšimi, selektyvumo įvertinimą.
III SKIRSNIS
Pasyvieji žvejybos įrankiai
8 straipsnis
Matmenys ir žvejybos įrankio panardinimo trukmė
1. Jei žvejojama žiauniniais, pinkliaisiais ar sieniniais tinklais, laivams, kurių bendras ilgis ne didesnis nei 12 metrų, draudžiama naudoti daugiau nei 9 kilometrus tinklų, o laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 12 metrų - daugiau nei 21 kilometrą tinklų.
2. 1 dalyje nurodytų tinklų panardinimo trukmė negali būti ilgesnė nei 48 valandos.
3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies, 1 dalyje nurodytų tinklų panardinimo trukmė neribojama, kai žvejojama po ledo danga.
9 straipsnis
Žvejybos dreifuojančiais tinklais apribojimai
1. Nuo 2008 m. sausio 1 d. draudžiama laikyti laive dreifuojančiuosius tinklus arba jais žvejoti.
2. 2006 ir 2007 m. laive galima laikyti dreifuojančius tinklus arba jais žvejoti, jeigu laivo vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos yra išdavusios atitinkamą leidimą.
3. 2006 ir 2007 m. didžiausias laivų, kuriems valstybė narė gali leisti laikyti dreifuojančius tinklus arba jais žvejoti, skaičius negali būti didesnis nei 40 % ir 20 % žvejybos laivų, kurie dreifuojančiais tinklais žvejojo 2001-2003 m.
4. Nukrypstant nuo 3 dalies, 25-32 pakvadračiuose maksimalus laivų, kuriems valstybė narė gali leisti laive laikyti dreifuojančius tinklus arba naudoti juos žvejybai, skaičius neturi viršyti 40 % žvejybos laivų, kurie dreifuojančius tinklus naudojo 2001-2003 m.
5. Iki kiekvienų metų balandžio 30 d. valstybės narės Komisijai pateikia laivų, kuriems leidžiama žvejoti dreifuojančiais tinklais, sąrašą.
10 straipsnis
Žvejybos dreifuojančiais tinklais sąlygos
1. Žvejybos laivo, žvejojančio dreifuojančiais tinklais, kapitonas turi tvarkyti laivo žurnalą, kuriame kiekvieną dieną turi įrašyti šią informaciją:
a)
bendrą laive laikomų tinklų ilgį;
b)
bendrą kiekvienai žvejybos operacijai naudojamų tinklų ilgį;
c)
banginių šeimos gyvūnų priegaudos kiekį, datą ir vietą.
2. Visi dreifuojančiais tinklais žvejojantys laivai turi turėti 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą leidimą.
IV SKIRSNIS
Bendrosios nuostatos dėl žvejybos įrankių ir jų naudojimo
11 straipsnis
Tinko akies dydžio ir siūlų storio nustatymas
Taikomas 2003 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 129/2003, nustatantis išsamias žvejybos tinklų akių dydžio ir gijų storio nustatymo taisykles (9).
12 straipsnis
Nustatytų procentinių sugavimo dalių užtikrinimas
1. Sugautų gyvųjų vandens išteklių kiekis, viršijantis leidžiamas II ir III prieduose nustatytas procentines dalis, negali būti iškraunamas ir prieš kiekvieną iškrovimą turi būti paleidžiamas atgal į jūrą.
2. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, kiekvieną kartą, kai žvejybos reiso metu laivas išplaukia iš bet kurios II ir III prieduose nurodytų pakvadračių grupės, tai per dvi valandas nuo tokio išplaukimo turi būti pradėta laikytis II ir III prieduose nustatytų žvejojamų rūšių, kurios buvo sužvejotos tame geografiniame rajone, žvejojamų rūšių mažiausių sudėties procentinio dydžio verčių.
13 straipsnis
Žvejybos įrankių naudojimo sąlygos
1. Žvejybos įrankiai, kurių negalima naudoti tam tikrame geografiniame rajone arba tam tikrą laikotarpį, laive sukraunami taip, kad jie nebūtų parengti naudoti draudžiamajame rajone arba laikotarpiu, kada juos naudoti draudžiama. Atsarginiai žvejybos įrankiai sukraunami atskirai ir taip, kad jie nebūtų parengti naudoti.
2. Žvejybos įrankiai laikomi neparengtais naudoti, jeigu:
a)
tralų, daniškų velkamųjų tinklų ir panašių žvejybos įrankių atveju, išskyrus dviejų laivų traukiamus tralus:
i)
skečiamosios tralo lentos yra pritvirtintos prie falšborto vidinės ar išorinės pusės arba prie tralo lankų,
ii)
tralo kabeliai arba lynai yra atkabinti nuo skečiamųjų tralo lentų ar pasvarų;
b)
dviejų laivų traukiamų tralų atveju - kraštiniai pasvarai nukabinti ir padėti į šalį;
c)
ūdų, žiauninių, pinklių ir sieninių tinklų atveju:
i)
tinklai yra sukrauti po pririštu apdangalu,
ii)
ūdos ir kabliukai laikomi uždarytose dėžėse;
c)
gaubiamųjų tinklų atveju - atkabintas sutraukiamasis gaubiamojo tinklo lynas.
3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jeigu žvejojama bet kokiu žvejybos įrankiu, kurio pagal II arba III priedus nustatyta žvejojama rūšis yra menkė (Gadus morhua), laive negalima laikyti jokio kito tipo žvejybos įrankio.
III SKYRIUS
MAŽIAUSIAS IŠKRAUNAMŲ ŽUVŲ DYDIS
14 straipsnis
Žuvies matavimas
1. Žuvis laikoma per maža, jei ji yra mažesnė nei IV priede nurodytas atitinkamai žvejojamai rūšiai ir atitinkamam geografiniam rajonui taikomas dydis.
2. Žuvies dydis matuojamas nuo sučiauptų žiaunų krašto iki uodegos peleko tolimiausio galo.
15 straipsnis
Per mažų žuvų palikimas laive
1. Per mažų žuvų negalima palikti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, saugoti, parduoti, pateikti ar siūlyti pirkti, nes jas būtina nedelsiant paleisti atgal į jūrą.
2. Žuvims, išskyrus II priede nustatytas „mažesnio nei 16 milimetrų“ arba „16-31 milimetrų“ tinklo akies dydžio kategorijos žvejybos įrankiais žvejojamas rūšis, kurios sužvejojamos tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akies dydis mažesnis nei 32 milimetrai, arba kurios sužvejojamos gaubiamaisiais tinklais, šio straipsnio 1 dalis netaikoma, jei tos žuvys nėra rūšiuojamos, neparduodamos, nepateikiamos ar nesiūlomos parduoti žmonių maistui.
IV SKYRIUS
APRIBOJIMAI, SUSIJĘ SU TAM TIKRAIS RAJONAIS, ŽVEJYBOS VIETOMIS AR GYVAISIAIS VANDENS IŠTEKLIAIS
16 straipsnis
Rajonai, kuriuose draudžiama žvejoti
Visus metus draudžiama žvejoti bet kokiais aktyviais žvejybos įrankiais rajonuose, kurie apibrėžti taškais, nuosekliai sujungtais laksodromomis ir kurių padėtis nustatoma naudojant WGS84 koordinačių sistemą:
1)
54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos
2)
54°21′ šiaurės platumos, 14°40′ rytų ilgumos
3)
54°17′ šiaurės platumos, 14°33′ rytų ilgumos
4)
54°07′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos
5)
54°10′ šiaurės platumos, 14°21′ rytų ilgumos
6)
54°14′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos
7)
54°17′ šiaurės platumos, 14°17′ rytų ilgumos
8)
54°24′ šiaurės platumos, 14°11′ rytų ilgumos
9)
54°27′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos
10)
54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos.
17 straipsnis
Atlanto lašišų ir šlakių žvejybos apribojimai
1. Draudžiama laive laikyti Atlanto lašišas (Salmo salar) arba šlakius (Salmo trutta):
a)
nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 15 d. - 22-31 pakvadračių vandenyse;
b)
nuo birželio 15 d. iki rugsėjo 30 d. - 32 pakvadračio vandenyse.
2. Per nustatytą žvejybos draudimo laikotarpį rajonas, kuriame draudžiama žvejoti, turi būti toliau nei keturios jūrmylės, jeigu matuojama nuo bazinių linijų.
3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, laive galima laikyti Atlanto lašišas (Salmo salar) arba šlakius (Salmo trutta), sugautus gaudykliniais tinklais.
18 straipsnis
Europinio ungurio žvejybos apribojimai
Aktyviaisiais žvejybos įrankiais sužvejotus europinius ungurius laive draudžiama laikyti visus metus.
19 straipsnis
Nerūšiuotiems iškrovimams taikomi apribojimai
1. Nerūšiuoti sugavimai gali būti iškraunami tik tuose uostuose ar iškrovimo vietose, kuriose veikia šio straipsnio 2 dalyje numatyta imčių atrankos sistema.
2. Valstybės narės užtikrina, kad egzistuotų pakankama imčių atrankos programa, kuri leistų veiksmingai stebėti nerūšiuotų iškrovimų žuvies rūšis.
V SKYRIUS
RYGOS ĮLANKAI TAIKOMOS SPECIALIOS PRIEMONĖS
20 straipsnis
Specialūs žvejybos leidimai
1. Laivai, pageidaujantys žvejoti 28-1 pakvadratyje, turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį išduotus specialius žvejybos leidimus.
2. Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytą specialų žvejybos leidimą turintys laivai būtų įtraukti į sąrašą, kuriame pateikiamas jų pavadinimas ir vidaus registravimo numeris, tas sąrašas turi būti skelbiamas interneto tinklavietėje, kurios adresą kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai ir valstybėms narėms.
3. Į sąrašą įtraukti laivai turi atitikti šias sąlygas:
a)
į sąrašus įtrauktų laivų bendroji variklio galia (kW) neturi būti didesnė nei kiekvienai valstybei narei nustatytoji 2000-2001 metams 28-1 pakvadratyje, ir
b)
laivo variklio galia bet kokiu momentu neturi viršyti 221 kilovatų (kW).
21 straipsnis
Laivų arba variklių pakeitimas
1. Į 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą įtrauktą kiekvieną laivą galima pakeisti kitu laivu arba laivais, jeigu:
a)
pakeitus nedidėja atitinkamai valstybei narei skirta 20 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta bendroji variklio galia; ir
b)
bet kokio laivo, kuriuo pakeičiamas pirmiau minėto sąrašo laivas, variklio galia bet kuriuo momentu neviršija 221 kW.
2. Kiekvieno laivo, įtraukto į 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą, variklį galima pakeisti, jeigu:
a)
pakeitus variklį laivo variklio galia bet kuriuo momentu neviršija 221 kW: ir
b)
variklio, kuriuo pakeičiamas į pirmiau minėtą sąrašą įtraukto laivo variklis, galia yra tokia, kad pakeitus nedidėja atitinkamai valstybei narei skirta 20 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta bendroji variklio galia.
22 straipsnis
Draudimas naudoti tralus
Draudžiama naudoti tralus 28-1 pakvadračio vandenyse, kurie yra seklesni nei 20 metrų.
VI SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
23 straipsnis
Draudžiami žvejybos įrankiai ir žvejybos būdai
1. Gyvuosius vandens išteklius draudžiama žvejoti tokiais būdais, kuriems naudojami sprogmenys, nuodingosios arba svaiginančiosios medžiagos, elektros srovė ar bet kokios rūšies sviedžiamos ar iššaunamos priemonės.
2. Gyvųjų vandens išteklių, sugautų naudojant šio straipsnio 1 dalyje nurodytus būdus, pardavimas, pateikimas ar siūlymas pirkti yra draudžiamas.
24 straipsnis
Moksliniai tyrimai
1. Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, kurios buvo atliktos tik mokslinių tyrimų tikslais, laikantis toliau pateikiamų sąlygų:
a)
žvejybos operacijos turi būti atliekamos gavus atitinkamos valstybės narės ar valstybių narių leidimą ir jai (joms) kontroliuojant;
b)
valstybei narei arba valstybėms narėms, kurios (-ių) vandenyse atliekamas tyrimas, iš anksto turi būti pranešta apie žvejybos operacijas;
c)
žvejybos operacijas atliekančiame laive turi būti valstybės narės, su kurios vėliava jis plaukioja, leidimas.
2. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, gyvųjų vandens išteklių, kurie buvo sužvejoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms reikmėms, negalima parduoti, laikyti, pateikti arba siūlyti pirkti, išskyrus atvejus, kai:
a)
jie atitinka IV priede išvardytus iškrovimo dydžius ir ištekliai, kuriems nustatytos žvejybos galimybės nėra išnaudotos; arba
b)
jie parduodami tiesiogiai žmonių maistui.
25 straipsnis
Dirbtinis išteklių atkūrimas ir perkėlimas
Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, kurios gavus atitinkamos (-ų) valstybės narės arba valstybių narių leidimą ir jai ar joms kontroliuojant atliekamos išskirtinai gyvųjų vandens išteklių dirbtinio atkūrimo ar perkėlimo tikslais. Jeigu dirbtinis gyvųjų vandens išteklių atkūrimas arba perkėlimas vykdomas kitos valstybės narės ar valstybių narių vandenyse, visos atitinkamos valstybės narės turi būti informuotos iš anksto.
26 straipsnis
Priemonės, kurias valstybės narės taiko tik su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams
1. Valstybės narės, siekdamos apsaugoti ir valdyti išteklius, ar sumažinti žvejybos poveikį jūrinei ekosistemai, gali imtis techninių priemonių, skirtų sumažinti žvejybos galimybes, ir kurios:
a)
papildo Bendrijos žuvininkystės reglamentuose nustatytas priemones; arba
b)
nustato didesnius reikalavimus nei Bendrijos žuvininkystės reglamentuose numatyti būtiniausi reikalavimai.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės taikomos tik atitinkamos valstybės narės žvejams, ir jos turi būti suderinamos su Bendrijos teise.
3. Atitinkama valstybė narė apie tokias priemones nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.
4. Komisijai paprašius, valstybės narės jai pateikia visą informaciją, būtiną įvertinti, ar priemonės atitinka šio straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas.
5. Jeigu Komisija nusprendžia, kad priemonės neatitinka šio straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, ji priima sprendimą, kuriuo valstybė narė įpareigojama nebetaikyti priemonių arba jas pakeisti.
27 straipsnis
Mokslinis žvejybos įrankių tipų įvertinimas
Komisija užtikrina, kad vėliausiai iki 2008 m. sausio 1 d. būtų atliktas tam tikrų žiauninių, sieninių ir pinklių tinklų naudojimo poveikio banginių šeimos gyvūnams mokslinis tyrimas ir šio tyrimo rezultatai pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai.
VII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
28 straipsnis
Įgyvendinimo taisyklės
Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės priimamos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
29 straipsnis
Priedų pakeitimai
I priedo bei II priedo 1 ir 2 priedėlių pakeitimai priimami Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
30 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1434/98 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 1434/98 iš dalies keičiamas taip:
1)
1 straipsnio 2 dalis išbraukiama;
2)
2 straipsnio 2 ir 3 dalys išbraukiamos;
3)
3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Atlanto silkių, sužvejotų:
-
1 ir 2 regionuose velkamaisiais tinklais, kurių tinklo akies mažiausias dydis yra 32 mm, arba
-
3 regione velkamaisiais tinklais, kurių tinklo akies mažiausias dydis yra 40 mm, arba
-
1, 2 arba 3 regione bet kokiu žvejybos įrankiu, išskyrus velkamuosius tinklus,
negalima iškrauti jokioms kitoms reikmėms, išskyrus tiesiogiai žmonių maistui, išskyrus atvejus, kai silkės pirmiausia pasiūlomos parduoti tiesiogiai žmonių maistui, bet joms neatsiranda pirkėjo.“;
4)
3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Tačiau visas silkes, sužvejotas bet kokiais žvejybos įrankiais, laikantis 2 straipsnyje nustatytų sąlygų, galima iškrauti ne žmonių vartojimui, o kitiems tikslams.“.
31 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 88/89 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir jos skaitomos pagal V priede pateiktą koreliacinę lentelę.
32 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2006 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 21 d.