KOMISIJOS SPRENDIMAS
2008 m. liepos 16 d.
dėl valstybės pagalbos C 25/2000 (ex N 149/99), kurią Italija ketina skirti juodosios metalurgijos įmonei „Lucchini Siderurgica S.p.A.“
(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 3515)
(Tekstas autentiškas tik italų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2009/389/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies a punktą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2000 m. gruodžio 21 d. Komisija priėmė galutinį neigiamą sprendimą byloje C 25/2000 - Lucchini (ex N 145/99) dėl pagalbos aplinkos apsaugai, kurią Italija ketino suteikti „Lucchini SpA“ (toliau - „Lucchini“) juodosios metalurgijos įrangai (2).
(2)
Pagalbos gavėjas pateikė ieškinį dėl sprendimo pirmosios instancijos teismui. 2006 m. rugsėjo 19 d. sprendimu pirmosios instancijos teismas panaikino Komisijos sprendimą dėl 2,7 mlrd. ITL (1,369 mln. EUR) pagalbos, suteiktos investicijoms į kokso gamyklą, ir 1,38 mlrd. ITL (713 550 EUR) pagalbos, suteiktos investicijoms į vandentiekio ir kanalizacijos sistemą, laikymo nesuderinama. Tačiau buvo patvirtintas Komisijos sprendimas dėl plieno gamyklos, aukštakrosnės ir dūmų ištraukimo įrenginio (3).
(3)
2007 m. rugpjūčio 9 d. Komisija išsiuntė Italijai prašymą pateikti informacijos, į kurį buvo atsakyta 2007 m. rugsėjo 5 d. rašte. Papildoma informacija buvo surinkta 2007 m. rugsėjo 10 d. apsilankius vietoje (4) - Piombino gamykloje Toskanos regione. Į paskutinį prašymą pateikti informacijos, išsiųstą 2007 m. spalio 3 d., Italija atsakė 2007 m. lapkričio 7 d. raštu.
2. APRAŠYMAS
2.1. Įmonė ir įrenginiai
(4)
Juodosios metalurgijos gamykla „Lucchini“ yra įsikūrusi Piombino, Toskanos regione (Italijoje), ant Viduržemio jūros kranto. Kadangi gamykla yra miesto teritorijoje, keli šimtai metrų nuo maudyklų ir žvejybos vietų, gyventojai sutiks su gamyklos buvimu tik tuo atveju, jei į jos poveikį aplinkai bus deramai atsižvelgta.
(5)
Kokso gamykloje anglis yra distiliuojama esant 1 240 °C-1 250 °C temperatūrai, kad būtų gaunamas koksas, kuris vėliau naudojamas ketaus gamybai. Kokso krosnių kompleksas yra sudarytas iš kelių siaurų, aukštų ir gilių krosnių, išdėstytų viena šalia kitos. Krosnys yra atskirtos mūrine kūrykla, kurioje deginamos dujos krosnims įkaitinti. Anglis yra sukraunama į krosnį per viršutinėje dalyje esančias angas. Norint ištuštinti kokso krosnį, reikia atidaryti abiejuose šonuose esančias duris, ir stūmimo įrenginiu koksas išstumiamas lauk.
(6)
Koksavimo procesas trunka maždaug 24 valandas. NET ir paspartinus procesą prieš ar per kokso gamybą, tai negalėtų paspartinti bendros kokso gamybos ir padidinti pagaminamo kokso kiekio per tam tikrą laiką.
(7)
Krosnių kompleksas, kuriam skiriamos investicijos, apie kurias pranešta, buvo pastatytas 1971 m. Tuo metu Piombino„Lucchini“ turėjo tris kokso krosnių kompleksus, sudarytus atitinkamai iš 27, 43 ir 45 krosnių. 1992 m. lapkričio mėn. kokso gamyba buvo sustabdyta, nes buvo laukiama administracijos sprendimo dėl būsimos kokso gamybos gamykloje. 1993 m. kovo mėn. buvo priimtas sprendimas tęsti kokso gamybą, ir krosnių kompleksai buvo vėl paleisti.
(8)
Pertraukos mėnesiais kokso krosnys buvo atsargiai ištuštintos ir lėtai ataušintos iki 900 °C-950 °C temperatūros. Italija paaiškino, kad net jei gamybos sustabdymas yra atidžiai prižiūrimas, įrenginiams vis tiek neišvengiamai padaroma žala.
(9)
1996 m. buvo nuspręsta investuoti į kokso gamyklos tobulinimą. Dėl aptariamo krosnių komplekso, kuris vis dar buvo sąlyginai geros kokybės ir geros būklės, buvo nuspręsta, kad tinkamai pagerintas jis dar galėtų toliau veikti daugiau nei 10 metų. 1998 m. buvo pradėtos investicijos. Kiti du krosnių kompleksai buvo uždaryti ir skirti išardymui.
(10)
Aptariamas įrenginys yra uždarojo ciklo sistema, kurioje vanduo naudojamas netiesioginiam įvairių gamyklos įrenginių aušinimui. Vanduo neturi tiesioginio fizinio kontakto su įrenginiais, todėl jo cheminė sudėtis nepasikeičia.
(11)
Vanduo atiteka iš specialaus šaltinio (pavyzdžiui, jūros arba grunto), į kurį atgal suteka jį panaudojus. „Lucchini“ gamyklai Viduržemio jūra yra svarbus vandens aušinimo šaltinis. Vanduo yra pumpuojamas iš jūros ir naudojamas įrenginiams aušinti, todėl atgal į jūrą suteka aukštesnės temperatūros. Tai kelia problemų jūros augalijai ir gyvūnijai, net jei temperatūra yra žemesnė už leistiną 35 °C normą.
2.2. Pagalbos priemonės
(12)
Didžioji vertinamų priemonių dalis yra susijusi su skirtingais kokso gamyklos gamybos etapais. Atskiros priemonės yra išsamiau aprašytos toliau pateiktame vertinime. Bendra investicijų suma buvo lygi 38,45 mlrd. ITL (atitinkamai apytiksliai 19,2 mln. EUR).
(13)
Su vandentiekio ir kanalizacijos sistema susijusios investicijos buvo skirtos pakeisti dalį jūros vandens vandeniu, atitekančiu iš komunos vandens valymo įrenginio. Nors toks sprendimas nesumažino aukštos vandens temperatūros, tačiau į jūrą sutekančio sušildyto vandens kiekis buvo reikšmingai sumažintas. Su vandentiekio ir kanalizacijos sistema susijusios investicijos buvo lygios 19,7 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 9,85 mln. EUR).
3. PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMO SPRENDIMAS
(14)
Iš esmės Pirmosios instancijos teismas padarė išvadą, kad dėl panaikintų dalių Komisijos sprendimas buvo nepakankamai pagrįstas (5).
(15)
Pirmosios instancijos teismas patvirtino, kad specialios sąlygos, susijusios su juodosios metalurgijos sektoriui skiriama pagalba aplinkos apsaugai, yra nustatytos šeštųjų pagalbos juodajai metalurgijai taisyklių priede (6) ir Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (toliau - gairės) (7), galiojusiose tuo metu (8). Tiksliau konkrečiai susijusios nuostatos buvo nurodytos gairių 3.2.1 ir 3.2.3.B punktuose, o EAPB juodosios metalurgijos sektoriui jos buvo apibrėžtos ir pritaikytos antrojoje taisyklių priedo dalyje.
(16)
Kaip tvirtinama gairių 3.2.1. punkte, „[…] pagalbai, kuri tariamai suteikta aplinkos apsaugos priemonėms, bet iš tikrųjų skirta bendroms investicijoms, šios gairės netaikomos […]“. Šiame punkte patvirtintas taisyklių priede išreikštas principas, kuriuo remiantis bet kokios valstybės pagalbos aplinkos apsaugai skyrimui Komisija prireikus taiko sąlygas ir griežtus standartus, būtinus išvengti pagalbos panaudojimo bendro pobūdžio investicijoms į naujus įrenginius ar naują įrangą. Tokiais atvejais vertinimas pradedamas patikrinant faktą, ar nagrinėjama priemonė nebūtų buvusi įgyvendinta „bet kokiu atveju“. Vis dėlto Pirmosios instancijos teismas nusprendė, kad, jei valstybė narė sugeba įrodyti, jog priemonės tikslas yra aplinkos apsauga, teigiamas poveikis gamybai dar nereiškia, jog priemonė negali atitikti reikalavimų pagalbai gauti. Šiais atvejais reikia paprasčiausiai atskaityti visą su gamyba susijusią naudą (9).
(17)
Dėl pagalbai gauti keliamų reikalavimų atitikimo pagalbos juodajai metalurgijai taisyklėse patikslinta, kad investicijos įgyvendinamos „bet kokiu atveju“ arba „dėl ekonominių priežasčių, arba dėl esamų įrenginių ir įrangos amžiaus […]. Pagalba naujoms investicijoms gali būti teikiama, tik jei esamų įrenginių ar įrangos likęs naudojimo laikas dar yra pakankamai ilgas (ne mažiau kaip 25 %)“ (10). Nagrinėjamu atveju teismas pareiškė, kad Komisija nepakankamai pagrindė sprendimą neatsižvelgti į Italijos pateiktą eksperto išvadą, kuria remiantis likęs esamų įrenginių naudojimo laikas buvo bent 25 % (11). Antra vertus, Pirmosios instancijos teismas patvirtino, kad investicijos, kurios turi būti įgyvendintos dėl techninių ir (arba) gamybinių priežasčių, būtų buvusios įgyvendintos „bet kokiu atveju“ (12).
(18)
Komisija ir Pirmosios instancijos teismas priėjo prie išvados, kad prieš skiriant investicijas Piombino gamykla „Lucchini“ atitiko privalomus standartus. Taikytinas gairių 3.2.3.B punktas yra susijęs su tiesioginiais pagalbos atvejais, skirtais paskatinti įmones „laikytis griežtesnių kriterijų nei numatytieji galiojančiuose aplinkos apsaugos standartuose“. Pirmosios instancijos teismas padarė išvadą, kad investicijos į kokso gamyklą leido „laikytis griežtesnių kriterijų“, susijusių su aplinkos apsauga: du projektai, apie kuriuos buvo pranešta atskirai, turėjo būti pateikti kaip vienas projektas (13). Komisija nepakankamai pagrindė priežastis, dėl kurių neatsižvelgė į Italijos pateiktus paaiškinimus.
(19)
Šios nuostatos taikymui yra keliama sąlyga, kad investuotojas įrodytų, jog „aiškiai nusprendė pasirinkti griežtesnius aplinkos apsaugos standartus, t. y. yra pigesnis sprendimas, kuris atitiktų naujus aplinkos standartus“ (14). Pirmosios instancijos teismas priėjo prie išvados, kad atsižvelgdama į Italijos pateiktus dokumentus ir kitus įrodymus Komisija nesugebėjo įrodyti, jog senieji aplinkos apsaugos įrenginiai neveikė (15).
4. VERTINIMAS
(20)
Italijos numatytos subsidijos investicijoms, skirtoms juodosios metalurgijos gamyklai, paremti yra valstybinės lėšos, kuriomis „Lucchini“ suteikiamas atrankinio pobūdžio pranašumas ir keliama grėsmė iškraipyti konkurenciją bei daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl jos yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
(21)
Komisija ėmėsi iš naujo vertinti dvi investicijų grupes ir atskirai išanalizavo priemones, visų pirma įvertindama, ar šios būtų įvykdytos bet kokiu atveju - arba dėl ekonominių priežasčių, arba dėl aptariamų įrenginių amžiaus.
4.1. Kokso gamykla
4.1.1. Susirūpinimą keliantys aplinkos klausimai, susiję su kokso gamykla
(22)
Kaip pagrindinį dokumentą kokso gamyklai skirtoms investicinėms priemonėms klasifikuoti Komisija naudojo atitinkamą 2001 m. gruodžio mėn. Komisijos dokumentą dėl geležies ir plieno gamybai naudojamų geriausių esamų technologijų (Best available techniques, BAT) (16). Pagal šį dokumentą teršalų išmetimas į atmosferą yra ypač didelė kokso krosnių problema. Daugybė teršalų išmetama iš skirtingų šaltinių - krosnių dangčių ir durų, lyginimo langelio ar aukštutinių vamzdžių; teršalai yra išskiriami vykdant tam tikras operacijas, tokias kaip anglies krovimas, kokso ištraukimas iš krosnies ar jo aušinimas. Be to, teršalus išmeta ir kokso gamyklos dujų apdorojimo įrenginys. Pagrindinis teršalų šaltinis yra uždegimo sistemos išmetamos dujos. Todėl didžioji taikytinų technologijų dalis nustatant BAT yra susijusi su į atmosferą išmetamų teršalų sumažinimu iki minimumo. Pagrindiniai aspektai yra taisyklingas ir nepertraukiamas kokso krosnių veikimas ir jų priežiūra. Be to, sieros šalinimas iš krosnių išmetamų dujų yra labai svarbus, siekiant iki minimumo sumažinti sieros dioksido išmetimą ne tik iš kokso krosnių, bet ir iš kitų įrenginių, kuriuose šių krosnių pagamintos dujos yra panaudojamos kaip degioji medžiaga.
4.1.2. Reikalavimus atitinkančios priemonės
(23)
Savo vertinime Komisija priėjo prie išvados, kad Italija įrodė, jog tikrasis bendros 29,93 mlrd. ITL sumos investicijų tikslas buvo aplinkos apsauga. Dėl šių priemonių Komisija laikosi nuomonės, kad Italija įrodė, jog buvo aiškiai nuspręsta pasirinkti griežtesnius aplinkos apsaugos standartus. Visų gamyklos dalių, kurioms skiriamos investicijos, likusi naudojimo trukmė gali būti laikoma ne mažesnė nei 25 %. Toks Italijos pareiškimas buvo patvirtintas Komisijai atliekant vertinimą. Be to, manoma, kad nebuvo kito pigesnio sprendimo, neskaitant senų struktūrų panaudojimo, nes toliau aprašytos investicijos yra išskirtinai aplinkosauginio pobūdžio.
(24)
Šios priemonės išsamiau aprašytos toliau išdėstytuose punktuose.
(25)
„Lucchini“ numatė 3 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 1,5 mln. EUR) investicijų skirti naujai juostinei transportavimo sistemai. Atvira juostinė anglies transportavimo iš uosto į kokso gamyklą sistema kėlė daug dulkių. Todėl „Lucchini“ nusprendė pakeisti ją nauja ekologiška juostine transportavimo sistema, įtvirtinta vamzdžio formos struktūroje.
(26)
Kaip papildomą dulkių emisijos mažinimo priemonę „Lucchini“ įdiegė drėkinimo įrenginį. Investicijų suma buvo lygi 269 mln. ITL (atitinkamai maždaug 135 000 EUR).
(27)
Dėl drėkinimo anglis yra linkusi grumuliuotis bei įgauna tokią konsistenciją, kuri kliudo pakrauti ją į krosnį. Siekiant to išvengti, buvo įrengtos vėdinimo sistemos anglies bokštuose. Šių investicijų suma buvo lygi maždaug 295 mln. ITL (atitinkamai maždaug 150 000 EUR).
(28)
Priemonės neturi įtakos kokso ar apskritai plieno gamyklos veikimui.
(29)
„Lucchini“ numatė investuoti bendrą 14,3 mlrd. ITL sumą (atitinkamai maždaug 5,9 mln. EUR) į priemones, skirtas pakraunant krosnis susidarančioms emisijoms mažinti.
(30)
Krosnys būdavo pakraunamos naudojant pakrovimo vagonėlius, kurie važiuoja išilgai viršutinės krosnių komplekso dalies. Anglis būdavo perkeliama iš anglies bokšto į pakrovimo vagonėlį, kuris šiame etape turėdavo būti po bokštu. Pakrovimo vagonėlis nuveždavo anglies mišinį bėgiais, sudėtais ant viršutinės krosnių komplekso dalies, paskui jį išversdavo į krosnį per specialias angas, esančias kiekvienos krosnies viršutinėje dalyje.
(31)
Prieš skiriant investicijas, anglis būdavo išverčiama į krosnį be papildomos apsaugos, tai sukeldavo dideles dujų emisijas. Investicijų tikslas buvo sudaryti idealią pakrovimo vagonėlių piltuvų ir viršutinės krosnies dalies jungtį, kad vykstant pakrovimui nebūtų išmetami teršalai. Šios investicijos išsiskaido į tris dalis: 1) pakrovimo vagonėlių pakeitimas už 5 mlrd. ITL sumą (atitinkamai 2,5 mln. EUR); 2) pakrovimo angų pakeitimas ir viršutinės krosnių dalies išlyginimas (t. y. visiškas viršutinės krosnių dalies perdarymas) už 7,7 mlrd. ITL sumą (atitinkamai maždaug 3,3 mln. EUR); 3) bėgių pakeitimas už 1,5 mlrd. ITL sumą (atitinkamai maždaug 750 000 EUR).
(32)
Komisija visų pirma patikrino, ar su pirmomis dviem priemonėmis susijusios didelės sumos yra pagrįstos. Paaiškėjo, kad pakrovimo vagonėlių pakeitimas buvo būtinas, nes nauji geresnės kokybės piltuvai yra aukštesni už pradinius paprastus piltuvus. Jei jie būtų naudojami po esamais pakrovimo vagonėliais, šiuos per daug paaukštintų ir jie negalėtų palįsti po anglies bokštais. Viršutinės krosnių dalies pakeitimui skiriamų investicijų dydis priklauso nuo specialios ugniai atsparios medžiagos naudojimo.
(33)
Priemonės neturi įtakos gamybai.
(34)
Siekiant iki minimumo sumažinti dėl krosnių durų kylančias emisijas, buvo imtasi priemonių, kurių bendra suma - 5 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 2,13 mln. EUR). Senosios durys nebuvo hermetiškai sandarios ir leisdavo nutekėti dujoms. Be to, patikimai uždaryti kliudė ant durų ir jų rėmų esantys dervų sluoksniai, susidarantys per kiekvieną pakrovimą. Pakankamai pagerinti esamas duris, kurios yra paprastos ir kietos, nebuvo įmanoma, todėl reikėjo pakeisti visas 54 krosnių duris išleidžiant 2,5 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 1,12 mln. EUR).
(35)
Antra, durys ir atitinkami jų rėmai turėjo būti reguliariai valomi tam, kad būtų pašalinti su kitomis pavojingomis medžiagomis, tokiomis kaip fosforas ir siera, susimaišiusių dervų pėdsakai. Iš pradžių valymas būdavo atliekamas rankomis kartą per savaitę. Valymo automatizavimas, kuris kainavo 2,1 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 1 mln. EUR), leido „Lucchini“ pereiti prie valymo po kiekvieno pakrovimo, t. y. ne kartą per savaitę, o kasdien. Tai leido papildomai sumažinti bendrą taršą ir pagerinti krosnių durų užsidarymą.
(36)
Galiausiai atsižvelgus į tai, kad naujosios durys svėrė 1,5 tonomis daugiau už senąsias, plieno gamyklos darbininkams tapo per daug pavojinga darinėti duris naudojant senąją grandinės sistemą. Tam buvo įrengta kita sistema, kainavusi maždaug 356 mln. ITL (atitinkamai maždaug 175 000 EUR), kuri padidino darbininkų saugumą. Konkretus priemonės tikslas nebuvo aplinkos apsauga, tačiau, kadangi jos prireikė įdėjus naujas duris, Komisija sistemą laiko papildomomis investicijomis, kurios tapo būtinos pritaikius aplinkos apsaugos priemonę, todėl leidžia abi priemones laikyti to paties paketo dalimis.
(37)
Priemonės visos kartu neturi įtakos gamybos procesui.
(38)
„Lucchini“ investavo 1 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 500 000 EUR) į dujų ištraukimo iš krosnių įrenginio pakeitimą. Naujojo įrenginio tikslas buvo reguliuoti dujų ištraukimo mechanizmo greitį. Spaudimas vamzdžiuose kinta, o kai pasidaro per daug aukštas, atitinkami vožtuvai atsidaro, kad išmestų į atmosferą reikiamą dujų kiekį. Investicijų tikslas buvo sureguliuoti dujų srautą taip, kad vožtuvai rečiau atsidarinėtų.
(39)
Be to, pagrindinis kolektorinis vamzdis, aukštutiniai vamzdžiai ir jungiamieji įsiurbimo sistemos vamzdžiai buvo visiškai pakeisti, taikant 1,5 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 750 000 EUR) investicijų planą. Senoji sistema veikė garais ir jungiamieji vamzdžiai nebuvo visiškai sandarūs, todėl būdavo išmetamos dujos; savo ruožtu aukštutiniai vamzdžiai nebuvo aprūpinti vandens vožtuvais. Naujosios sistemos pagrindas buvo aušinimas amoniaku esant aukštam spaudimui, dėl kurio, kartu vykdant aušinimą, sumažėja dujose esančių kenksmingų medžiagų.
(40)
Taikant kitas investicijas buvo pertvarkytas dujų apdorojimo įrenginys. Iš esmės buvo pakeistos elektros energijos tiekimo linijos, įdiegtas naujas naftalino pašalinimo įrenginys ir kompiuterizuota dujų valymo įrenginio kontrolės sistema. Investicijų suma siekė 1,5 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 750 000 EUR).
(41)
Elektrostatinių filtrų sistema lakiosioms dujų dalelėms filtruoti buvo visiškai peržiūrėta, siekiant padidinti jos pajėgumą filtruoti dervas. Numatyta investicijų suma siekė 1,5 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 750 000 EUR).
(42)
Koksavimo proceso metu išmestos dervos yra laikomos 70 °C temperatūroje. Karšta derva skleidžia kancerogenines dujas. „Lucchini“ nusprendė investuoti 1,427 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 0,7 mln. EUR) įrenginiui, skirtam surinkti ir sudeginti išmetamas kancerogenines dujas. Investicijos neturi įtakos gamybai.
(43)
Dėl investicijų į dujų valymo sistemą ištraukiamų ir parduodamų cheminių medžiagų kiekis ir vertė šiek tiek padidėja. Priešingai, dėl naujojo įrenginio reikalaujamos nuolatinės kontrolės numatytos išlaidos yra daug didesnės. Todėl neužregistruojama bendra su gamyba susijusi nauda, kurią reikėtų atskaityti.
(44)
Siekiant kontroliuoti SO2 emisijas į atmosferą, prireikė įdiegti šių emisijų matavimo sistemą. Investicijos buvo įvykdytos išskirtinai dėl su aplinkos apsauga susijusių priežasčių ir kainavo 138 mln. ITL (atitinkamai maždaug 70 000 EUR). Priemonė neturėjo įtakos gamybai.
4.1.3. Priemonės, kurios būtų buvusios įgyvendintos bet kokiu atveju
(45)
Dėl toliau aprašytų priemonių Komisija priėjo prie išvados, kad šios būtų buvusios įgyvendintos bet kokiu atveju, todėl neatitinka pagalbai aplinkos apsaugai keliamų reikalavimų. Atitinkamos 8,52 mlrd. ITL investicijos negali būti patvirtintos kaip pagalba aplinkos apsaugai, nes neturėtų jokio skatinamojo poveikio.
(46)
„Lucchini“ nusprendė investuoti 4,241 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 2,1 mln. EUR) krosnių kambariams remontuoti, užsandarinant arba iš dalies ar visiškai pakeičiant jų plytas. Komisija laikosi nuomonės, kad investicijos buvo įgyvendintos dėl su gamyba susijusių priežasčių. Pirmiausia Komisija pastebi, kad krosnių kompleksas nėra „aplinkos apsaugos įrangos“ dalis, bet sudaro pačią gamyklos širdį.
(47)
Antra, taisymas užsandarinant plytas įeina į įprastą kokso krosnių komplekso priežiūros veiklą.
(48)
Be to, Italija informavo Komisiją, kad komplekso veiklos sustabdymas 1992-1993 m. paspartino įrenginio dėvėjimosi procesą, sumažindamas jo naudojimo laiką. Kai 1999 m. buvo nuspręsta pertvarkyti kompleksą, bendrovė siūlėsi užtikrinti, kad šis veiks dar bent dešimt metų. Jei paaiškėjo, kad būtina pakeisti plytas vietoj jų užsandarinimo, reikia numanyti, kad nusidėvėjimo atžvilgiu sienų būklė buvo labai prasta. Jei krosnies kambario sienų būklė buvo bloga, egzistavo rizika, kad jos, pavyzdžiui, gali pasvirti į vidų, o stūmimo įrenginys negalės pralįsti ir išstumti iš kambario kokso. Tokiu atveju kambario nebebūtų galima daugiau naudoti. Deformacija būtų pakenkusi ir viršutinės krosnies dalies stabilumui.
(49)
Italija tvirtino, kad su plytomis susijusių darbų tikslas buvo aplinkosauginio pobūdžio. Jei dujos būtų patekusios iš kambario į kūryklą, būtų pasikeitusi deginimo dujų sudėtis ir iš kaminų būtų kilę juodi dūmai.
(50)
Komisija priėmė Italijos patikslinimus dėl hermetiškos užtvaros tarp krosnies kambario ir kūryklos būtinybės, bet laikosi nuomonės, kad šie paaiškinimai neįrodo, jog investuotojas buvo aiškiai nusprendęs pasirinkti griežtesnius aplinkos apsaugos standartus. Priešingai, Komisija laikosi nuomonės, kad investicijos būtų buvusios įgyvendintos bet kokiu atveju dėl pirmiau nurodytų priežasčių. 2007 m. spalio 3 d. rašte Italija turėjo galimybę atsakyti į Komisijos pastabas, bet to nepadarė. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad su krosnies sienų plytomis susiję darbai būtų buvę įgyvendinti bet kokiu atveju dėl ekonominių priežasčių, t. y. siekiant užtikrinti tolesnę kokso gamybą gamykloje.
(51)
NET jei elektros srovės pertrūkiai iš tikrųjų neigiamai veikia aplinką, Komisija laikosi nuomonės, kad atsarginis generatorius pirmiausia buvo įrengtas dėl su gamyba susijusių priežasčių. Elektros srovės pertrūkiai turi didelį neigiamą poveikį gamybai, ir atsarginis generatorius būtų buvęs įrengtas bet kokiu atveju. Investicijų suma siekė 1,8 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 0,9 mln. EUR).
(52)
„Lucchini“ išleido 220 mln. ITL (atitinkamai maždaug 110 000 EUR) naujiems filtrams įsigyti, kad būtų filtruojami aušinant iš krosnies ištrauktą koksą susidarę garai. Komisijos teigimu, filtrai būtų buvę pakeisti bet kokiu atveju, nes jų naudojimas artėjo prie pabaigos (20 metų), kaip per apsilankymą vietoje patvirtinto Italija.
(53)
Anglies išlyginimo operacija krosnyje daro teigiamą poveikį aplinkai. Tačiau aptariamų investicijų esmė yra paprasčiausias operacijos, kuri prieš tai būdavo atliekama rankiniu būdu, automatizavimas. Šis automatizavimas praktiškai neturi jokios įtakos emisijoms. Priemonė būtų buvusi įgyvendinta bet kokiu atveju dėl ekonominių priežasčių. Investicijų suma, apie kurią pranešta, buvo lygi 1,5 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 750 000 EUR).
(54)
Vamzdis, kuriuo dujos nukreipiamos į krosnies kaitinimo kūryklas, buvo nesandarus, todėl dujos nutekėdavo. Jis turėjo būti pakeistas bet kokiu atveju, nes dujos yra labai sprogi medžiaga ir jų nutekėjimas kėlė didelį pavojų darbininkams. Investicijų suma buvo lygi 761 mln. ITL (atitinkamai maždaug 380 000 EUR).
4.2. Vandentiekio ir kanalizacijos sistema
(55)
Prieš skiriant investicijas vandentiekio ir kanalizacijos sistema atitiko galiojančius privalomus standartus.
(56)
Vandens kiekis, imamas iš jūros ir vėliau atgal į ją nutekinamas, siekė 36 800 000 m3 prieš investicijas, o dabar - 26 000 000 m3. Investicijos iš esmės buvo panaudotos naujam jungiamajam vamzdžiui su komunos vandens valymo įrenginiu pastatyti tam, kad būtų pakeista vamzdyno sistema, sumažinant reikalingo vandens kiekį. Komisija mano, kad priemonės tikslas tikrai yra aplinkos apsauga.
(57)
Investicijos leido sumažinti pumpavimo išlaidas 206 712 EUR per metus. Tačiau iš valymo įrenginio atitekantis vanduo nėra tiekiamas nemokamai, o kainuoja 0,15 EUR už 1 m3, todėl papildomos išlaidos išauga iki 226 200 EUR. Todėl naujoji sistema „Lucchini“ kainuoja 19 448 EUR daugiau palyginti su senąja. Dėl to ji neteikia su gamyba susijusios atskaitytinos naudos.
5. IŠVADOS
(58)
Atsižvelgdama į išdėstytus faktus, Komisija priėjo prie išvados, kad kokso gamyklai skirtų 29,93 mlrd. ITL investicijų (atitinkančių 72 % bendrų investicijų) tikslas tikrai yra aplinkos apsauga, todėl jos atitinka reikalavimus pagal tuo metu galiojusias 1994 m. gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (žr. 15 dalį) (17). Su gamyba susijusi nauda nėra gaunama. Italija pranešė apie 7 % intensyvumo pagalbą. Todėl atitinkama pagalbos suma, lygi 2,095 mlrd. ITL (atitinkamai 1 081 977,2 EUR), gali būti laikoma suderinama.
(59)
Dėl likusių investicijų į kokso gamyklą, kurių suma lygi 8,52 mlrd. ITL (atitinkamai maždaug 4,3 mln. EUR), Komisija priėjo prie išvados, kad šios būtų buvusios įgyvendintos bet kokiu atveju dėl ekonominių priežasčių ar dėl įrenginių naudojimo amžiaus. Kadangi regioninė pagalba investicijoms netaikoma juodosios metalurgijos sektoriui, atitinkama 0,596 mlrd. ITL (atitinkamai 307 808,31 EUR) pagalba yra nesuderinama.
(60)
Visa su vandentiekio ir kanalizacijos sistema susijusi priemonė gali būti laikoma tikrai skirta aplinkos apsaugai. Kadangi nėra gaunama su gamyba susijusi nauda, visa 1,379 mlrd. ITL (712 184,06 EUR) pagalbos suma gali būti patvirtinta (pagalbos intensyvumas - 7 %),
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės pagalba, kurią Italija ketina skirti juodosios metalurgijos įmonei „Lucchini Siderurgica S.p.A“ - 1 081 977,2 EUR (2,095 mlrd. ITL) aplinkos apsaugai skirtoms investicijoms į kokso gamyklą ir 712 184,06 EUR (1,379 mlrd. ITL) aplinkos apsaugai skirtoms investicijoms į vandentiekio ir kanalizacijos sistemą - yra suderinama su bendrąja rinka.
2 straipsnis
307 808,31 EUR (0,569 mlrd. ITL) valstybės pagalba, kurią Italija ketina skirti juodosios metalurgijos įmonei „Lucchini Siderurgica S.p.A“ investicijoms į kokso gamyklą ir kuri skiriasi nuo nurodytosios 1 straipsnyje, yra nesuderinama su bendrąja rinka.
Todėl minėta pagalba negali būti įgyvendinta.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2008 m. liepos 16 d.