KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1008/2004
2004 m. gegužės 19 d.
nustatantis laikiną apsaugos nuo subsidijavimo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (2) (toliau pagrindinis reglamentas), ypač į jo 12 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCESAS
1. BENDRAS
(1)
2003 m. rugpjūčio 21 d. Komisija pranešime (pranešimas apie nagrinėjimo pradžią), paskelbtame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), paskelbė nagrinėjimo dėl apsaugos nuo subsidijavimo pradžią dėl tam tikrų grafito elektrodų sistemų, kurių kilmės šalis yra Indija.
(2)
Nagrinėjimas pradėtas pagal 2003 m. liepos mėn. Europos anglies ir grafito asociacijos (EAGA), veikiančios gamintojų, gaminančių didelę dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visų Bendrijoje gaminamų tam tikrų grafito elektrodų sistemų, vardu, skundą. Skunde buvo pateikti šio produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti nagrinėjimo, dėl apsaugos nuo subsidijavimo, pradžią.
(3)
Prieš pradėdama nagrinėjimą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalyje, Komisija pranešė Indijos vyriausybei (toliau - IV), gavusi tinkamai pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad subsidijuojamos tam tikrų grafito elektrodų sistemos, kurių kilmės šalis yra Indija, daro materialinę žalą Bendrijos pramonei. Siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią situaciją ir prieiti abiem pusėm priimtiną sprendimą, IV buvo pakviesta konsultuotis. Nors IV konsultacijų neprašė, buvo tinkamai atsižvelgta į IV rašytines pastabas apie skunde dėl subsidijuojamo eksporto ir Bendrijos pramonei daromos materialinės žalos pateiktus kaltinimus.
(4)
Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbtame pranešime buvo pranešta apie lygiagretaus nagrinėjimo dėl antidempingo priemonių toms pačioms prekėms, kurių kilmės šalis yra Indija, pradžią.
(5)
Komisija oficialiai informavo skundą pateikusius asmenis ir visus kitus žinomus Bendrijos gamintojus, gamintojus eksportuotojus, importuotojus, naudotojus ir tiekėjus, apie kuriuos žinoma, kad nagrinėjimo pradžia jiems turi reikšmę. Tiesiogiai suinteresuotoms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laikotarpį.
(6)
Du Indijos gamintojai eksportuotojai, IV, Bendrijos gamintojai, naudotojai ir importuotojai ir (arba) prekiautojai išdėstė savo nuomonę raštu. Visos šalys, pageidavusios būti išklausytos per pirmiau nurodytą laikotarpį ir nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl ko jos turėtų būti išklausytos, buvo išklausytos.
2. PAVYZDŽIŲ ATRANKA
(7)
Atsižvelgiant į tai, kad nesusijusių importuotojų Bendrijoje yra labai daug, buvo nuspręsta, kad tikslinga išnagrinėti galimybę naudoti pavyzdžių atranką, kaip numatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnyje. Tam, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar pavyzdžių atranka būtina, ir teigiamo atsakymo atveju parinkti pavyzdį, visi nesusiję importuotojai pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį buvo paprašyti per 15 dienų nuo nagrinėjimo pradžios apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nurodytą informaciją apie laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. Tik du nesusiję importuotojai sutiko būti atrinkti į pavyzdinę grupę ir iki nustatyto termino pateikė pagrindinę prašomą informaciją. Todėl buvo nuspręsta, kad šiame procese pavyzdžių atranka nėra būtina.
3. KLAUSIMYNAI
(8)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotoms šalims, pirmiau minėtiems dviems nesusijusiems importuotojams, kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė iki pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytų terminų, ir Indijos vyriausybei.
(9)
Buvo gauti atsakymai iš dviejų Indijos gamintojų eksportuotojų, iš dviejų skundą padavusių Bendrijos gamintojų, iš aštuonių bendrovių naudotojų ir pirmiau minėtų dviejų nesusijusių importuotojų. Be to, viena iš bendrovių naudotojų pateikė rašytinį pareiškimą su informacija apie kiekius, ir dvi naudotojų asociacijos pateikė Komisijai pareiškimus raštu.
(10)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti laikinąsias išvadas dėl subsidijavimo, dėl jo padarytos žalos ir dėl Bendrijos intereso. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
Bendrijos gamintojų:
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ir Meitingen, Vokietija;
-
SGL Carbon SA, La Coruña, Ispanija;
-
UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prancūzija (įskaitant susijusią bendrovę UCAR SA, Etoy, Šveicarija);
-
UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Ispanija;
-
Graftech SpA, Caserta, Italija.
Nesusijusių Bendrijos importuotojų:
-
Promidesa SA, Madridas, Ispanija;
-
AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlynas, Vokietija.
Naudotojų:
-
ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburgas, Vokietija;
-
ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Vokietija;
-
Lech-Stahlwerke, Meitingen, Vokietija;
-
Ferriere Nord, Osoppo, Italija.
Indijos gamintojų eksportuotojų:
-
Graphite India Limited (GIL), Kalkuta;
-
Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.
(11)
Tyrimas dėl subsidijavimo ir žalos apėmė laikotarpį nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis, arba TL). Žalai nustatyti svarbių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamas laikotarpis).
B. APTARIAMA PREKĖ IR PANAŠIOS PREKĖS
1. APTARIAMA PREKĖ
(12)
Aptariama prekė yra grafito elektrodai ir (arba) tokiems elektrodams naudojamos jungiamosios veržlės, nepriklausomai nuo to, ar importuojama kartu, ar atskirai. Grafito elektrodas yra keraminėje formoje išlietas arba išspaustas grafito strypas. Šio strypo abeji galai yra nusmailinti ir įsriegti, kad du ar daugiau elektrodų būtų galima sujungti į koloną. Iš grafito pagaminta jungtis naudojama sujungti dviejų strypų galus. Ši dalis vadinama „jungiamąja veržle“. Grafito elektrodas ir veržlė dažniausiai tiekiami kaip „grafito elektrodo sistemos“ komplektas.
(13)
Grafito elektrodai ir jungiamosios veržlės gaminamos naudojant naftos pramonės šalutinį produktą naftos koksą, ir akmens anglių deguto pikį. Gamybos procesas susideda iš šešių etapų: formavimo, degimo, impregnavimo, pakartotinio degimo, grafitavimo ir mechaninio apdorojimo. Grafitavimo etape produktas elektra įkaitinamas virš 3 000 oC ir fizikiniu būdu paverčiamas anglies kristalu grafitu - unikalia medžiaga, pasižyminčia mažu elektros ir dideliu šilumos laidumu, dideliu tvirtumu ir geromis eksploatacinėmis savybėmis esant aukštai temperatūrai, ir dėl to ji yra tinkama naudoti elektros lanko krosnyse. Grafito elektrodo sistemos gamyba trunka apie du mėnesius. Grafito elektrodų sistemas pakeičiančių produktų nėra.
(14)
Plieno gamintojai elektros lanko krosnyse, taip pat vadinamomis „malūnėliais“, grafito elektrodų sistemas naudoja kaip srovės laidininkus gaminant plieną iš metalo laužo. Šio tyrimo objektas yra tik tie grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių piltinis tankis yra 1,65 g/cm3 ar didesnis, o elektros varža 6,0 μΩ.m arba mažesnė. Tokių techninių charakteristikų grafito elektrodų sistemos atlaiko labai didelę elektros kiekio normą.
(15)
Vienas iš Indijos eksportuotojų pareiškė, kad kartais jis gamino aptariamą prekę nenaudodamas „aukščiausios kokybės adatinio kokso“, aukščiausios kokybės naftos kokso, kuris, šios bendrovės žodžiais, skundo pateikėjų buvo laikomas būtinu elementu gaminant prekę, kurios charakteristikos pateikiamos konstatuojamosios dalies 12-14 punktuose. Šis eksportuotojas teigė, kad grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, pagamintos nenaudojant aukščiausios kokybės adatinio kokso, neturėtų būti šio tyrimo objektu. Iš tiesų, grafito elektrodų gamybai gali būti naudojamas skirtingos kokybės naftos koksas. Tačiau prekės apibrėžimą lemia pagrindinės pagamintos prekės fizinės ir techninės charakteristikos bei jos paskirtis, nepriklausomai nuo naudotų žaliavų. Jei į Bendriją importuojami grafito elektrodai ir jų jungiamosios veržlės, kurių kilmės šalis yra Indija, atitinka prekės apibrėžime nurodytas pagrindines fizines ir technines charakteristikas, jie yra laikomi aptariamąja preke. Todėl šis prašymas buvo atmestas.
2. PANAŠI PREKĖ
(16)
Buvo nustatyta, kad iš Indijos į Bendriją eksportuojama prekė, Indijoje gaminama ir vietos rinkoje parduodama prekė, Bendrijos gamintojų gaminama ir Bendrijos rinkoje parduodama prekė turi tas pačias fizines ir technines charakteristikas bei paskirtį, todėl yra laikomi panašioms prekėmis ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje.
C. SUBSIDIJAVIMAS
1. IĮVADAS
(17)
Remiantis skunde pateikiama informacija ir atsakymais, pateiktais į Komisijos klausimynus, buvo tiriamos šios penkios schemos, kuriomis, kaip buvo teigiama, IV teikė subsidijas.
(i)
Muitų nuolaidų knygelių (MNK) schema;
(ii)
Ilgalaikių gamybos priemonių skatinančių eksportą (IGPSE) schema;
(iii)
Išankstinių licencijų schema (ILS);
(iv)
Perdirbimo eksportui zonos ir (arba) į eksportą orientuoti vienetai (PEZ/EOV);
(v)
Atleidimas nuo pajamų mokesčio.
(18)
Pirmiau nurodytos i, ii, iii ir iv schemos remiasi 1992 m. Užsienio prekybos (vystymas ir reglamentavimas) aktu (Nr. 22 - 1992 m.), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos aktas). Užsienio prekybos akte IV leidžiama daryti pranešimus apie eksporto ir importo politiką, kurie reziumuojami prekybos ministerijos kas 5 metus leidžiamame ir reguliariai papildomame dokumentų rinkinyje „Eksporto ir importo politika“. „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, susijęs su TL, yra penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. Be to, IV užsienio prekybos politiką reguliuojančios procedūros išdėstomos leidinyje „Procedūrų vadovas - 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d.“ (1 tomas), kuris taip pat reguliariai atnaujinamas.
(19)
Iš „Eksporto ir importo politikos“ laikotarpiui nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. matyti, kad licencijos ir (arba) sertifikatai, ir (arba) leidimai, kurie buvo išduoti prieš įsigaliojant šiai politikai, liks galioti ir per TL pagal tą paskirtį, kuriai tokie licencijos ir (arba) sertifikatai, ir (arba) leidimai buvo išduoti, nebent būtų numatyta kitaip.
(20)
Tolesnės šio teksto nuorodos į tiriamų schemų nuo i iki iv teisinį pagrindą, yra nuorodos į „Eksporto ir importo politiką“ nuo 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. ir į „Procedūrų vadovą - 2002 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d.“ (1 tomą).
(21)
Atleidimas nuo pajamų mokesčio, nurodomas pirmiau nurodytame v punkte, yra pagrįstas 1961 m. Pajamų mokesčio aktu, kasmet iš dalies pakeičiamu Finansų aktu.
(22)
Pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies b punkte numatyta, kad praėjus aštuoneriems metams nuo PPO Sutarties įsigaliojimo nustoja galioti 3 % de minimis subsidijų riba, taikoma importui iš tam tikrų besivystančių valstybių, t.y., iš tų besivystančių valstybių, kurios yra PPO narės ir kurios minimos Subsidijų ir kompensavimo priemonių sutarties (SKPS) VII priede, ir tų besivystančių valstybių, kurios yra PPO narės, visiškai panaikinusios eksporto subsidijas. Atsižvelgiant į tai, kad ši sutartis įsigaliojo 1995 m. sausio 1 d., ši subsidijų riba nebetaikoma. Dabar importui iš besivystančių valstybių taikoma de minimis riba, nustatyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalies a punkte yra 2 %. Kartu su 3 % de minimis riba, taikoma SKPS VII priede minimoms valstybėms, ES šioms šalims taip pat taikė 0,3 % de minimis ribą kiekvienai atskirai subsidijų schemai. Kadangi konkreti de minimis riba VII priede išvardytoms valstybėms daugiau nebetaikoma, laikoma, kad ribos nereikia taikyti ir atskiroms subsidijų schemoms.
2. MUITŲ NUOLAIDŲ KNYGELIŲ SCHEMA (MNK)
(a) Teisinis pagrindas
(23)
MNK įsigaliojo 1997 m. balandžio 1 d. paskelbus muitinės pranešimą Nr. 34/97. Ši schema detaliai aprašoma „Eksporto ir importo politikos“ 4.3.1 - 4.3.4 ir Procedūrų vadovo 4.37 - 4.53 dalyse. MNK pakeitė nuolaidų knygelių sistemą, kuri baigė galioti 1997 m. kovo 31 d. Iš pat pradžių buvo du MNK tipai - MNK prieš eksportuojant ir MNK po eksporto.
(24)
IV pažymėjo, kad MNK prieš eksportuojant buvo panaikinta 2000 m. balandžio 1 d., todėl ši schema TL jau nebegaliojo. Buvo nustatyta, kad nė viena iš bendrovių negavo jokios naudos iš MNK prieš eksportuojant, todėl nereikia nustatyti MNK prieš eksportuojant kompensuotinumą. Todėl toliau pateikiama šios schemos analizė taikoma tik MNK po eksporto.
(b) Keliami reikalavimai
(25)
MNK po eksporto gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai (t.y. prekiautojai).
(c) MNK po eksporto taikymas praktikoje
(26)
Pagal schemą bet kuris reikalavimus atitinkantis dalyvis gali paduoti paraišką dėl kredito, skaičiuojamo nuo eksportuotos pagamintos produkcijos vertės. Indijos valdžia daugumai prekių, įskaitant ir aptariamąją, yra nustačiusi MNK tarifus standartinių žaliavų ir išeigos normų (SSIN) pagrindu. Pateikus prašymą licencija, kurioje nurodoma suteiktų kreditų suma, išduodama automatiškai.
(27)
MNK po eksporto leidžia šiais kreditais įskaityti bet kokioms vėliau importuotoms prekėms taikomus muitus, išskyrus prekėms, kurioms taikomas importo apribojimas ar uždraudimas. Prekės, kuriuos importuojamos pasinaudojant tokiais kreditais, gali būti parduodamos vidaus rinkoje (sumokant pardavimo mokestį) arba naudojamos kitiems tikslams.
(28)
MNK licencijų perleidimas neribojamas, todėl jos dažnai yra parduodamos. Prašymo MNK licencijai gauti padavimo mokestis sudaro 0,5 % nuo gaunamo kredito sumos; licencija galioja 12 mėnesių nuo jos išdavimo dienos. Taigi per dviejų metų laikotarpį nuo 2001 m. balanžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. išduotos licencijos TL metu galėjo būti parduotos arba panaudotos importo muitams užskaityti.
(29)
Iki TL, t.y. iki 2002 m. kovo 31 d., visa pateiktoje MNK licencijoje nurodyta suma galėjo būti panaudota importo muitui įskaityti. Be to, MNK licencija atleidžia nuo kito muito - specialiojo papildomo muito (SPM). SPM dydis yra 4 % ad valorem nuo muito, įskaitant muitą nuo daugumos į Indiją įvežamų prekių, įskaitant ir aptariamąją prekę, vertės. Pagal šią schemą atleidimo nuo SPM sąlyga buvo MNK licencijos pateikimas, tačiau iš MNK licencijoje nurodytos sumos nebuvo atimama sutaupyta SPM suma. Todėl MNK schema be licencijoje nurodytos sumos teikė ir papildomos naudos.
(30)
Nuo TL pradžios, t.y., nuo 2002 m. balanžio 1 d., IV panaikino atleidimą nuo SPM MNK licencijos turėtojams. Todėl TL metu visi SPM įskaitymai buvo atimami iš importuotojo MNK licencijoje nurodytų kreditų sumos. Atsižvelgdama į šiuos pokyčius ir faktiškai siekdama eksportuotojams kompensuoti naudos, anksčiau gaunamos per atleidimą nuo SPM praradimą, IV nuo 2002 m. balanžio 1 d. padidino MNK tarifus pakeisdama aptariamosios prekės SSIN. Pateikus prašymą, IV išduodavo papildomus kreditus pagal iki 2002 m. balanžio 1 d. išduotas ir tebegaliojančias licencijas, padidindama suteiktojo kredito sumą iki pakeistų MNK tarifų lygio.
(d) Išvados apie MNK po eksporto
(31)
Eksportuojančiai prekes bendrovei suteikiamas kreditas, kuris gali būti panaudotas arba įskaityti būsimus įvairių prekių importo muitus arba tiesiog parduodamas atviroje rinkoje.
(32)
Kredito dydis apskaičiuojamas automatiškai, atsižvelgiant į SSIN tarifus ir nepriklausomai nuo to, ar žaliavos buvo importuotos eksportuojamai produkcijai gaminti, ar už jas sumokėtas muito mokestis, ir ar jos iš tiesų buvo panaudotos, ir kokiais kiekiais. Iš tiesų, bendrovė gali prašyti licencijos remdamasi praeityje vykdytu eksportu nepriklausomai nuo to, ar ji importuos prekes, ar pirks jas iš kitų šaltinių. MNK kreditai laikomi tiesioginiu finansiniu įnašu, nes jie yra dotacija. Jie yra tiesioginis finansinis įnašas, nes gali būti parduoti ir konvertuoti į grynuosius pinigus arba panaudoti muitams įskaityti, ir tokiu atveju IV negauna pajamų, kurias jai priklausytų gauti.
(33)
Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatyta išimtis inter alia sumokėtų muitų grąžinimo ir pakaitinei importo muitų grąžinimo sistemoms, atitinkančioms griežtus reikalavimus, numatytus I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio importo muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės).
(34)
Tokiu atveju eksportuotojui netaikoma pareiga faktiškai sunaudoti be muito importuotas prekes gamybos procese, o kredito dydis apskaičiuojamas neatsižvelgiant į realiai sunaudojamas žaliavas.
(35)
Negana to, nėra sistemos ar procedūros, leidžiančios patikrinti, kurios žaliavos buvo sunaudotos eksportuoto produkto gamybos procese, ir ar buvo importo muitų permoka, apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose.
(36)
Galiausiai eksportuotojai gauna MNK teikiamą naudą nepriklausomai nuo to, ar jie importuoja žaliavų, ar ne. Kad eksportuotojas gautų naudos, jam pakanka eksportuoti prekes ir nebūtina įrodyti, kad žaliavos buvo importuotos. Todėl net eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietos rinkoje ir neimportuoja jokių žaliavų, gali pasinaudoti MNK teikiama nauda. Todėl MNK po eksporto neatitinka pagrindinio reglamento I - III prieduose nustatytų kriterijų.
(37)
Jei nėra: i) numatyto reikalavimo, kad importuotos žaliavos būtų sunaudotos gamybos procese; ir ii) pagrindinio reglamento II priede numatytos patikrinimo sistemos, tai MNK negali būti laikoma leidžiamomis muitų grąžinimo arba pakaitine importo muitų grąžinimo sistemomis (III priedas) pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį.
(38)
Kadangi netaikoma pirmiau minėta išimtis muitų grąžinimo arba pakaitinio importo muitų grąžinimo sistemoms, minima konstatuojamosios dalies 32 punkte, todėl nekyla klausimo dėl pernelyg didelio atleidimo, ir kompensuotina nauda yra atleidimas nuo visų importo muitų, kuriais paprastai apmokestinamos visas importas.
(39)
Todėl, kadangi IV finansinis įnašas suteikia naudą MNK turėtojui, o valstybė netenka pajamų, kurios jai kitu atveju priklausytų, ši schema yra subsidija. Tai yra subsidija, kurios vienintelė įstatymu nustatyta suteikimo sąlyga, yra eksporto veiklos mastas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, nes, kaip paaiškinta pirmiau, ją galima gauti tik eksportuojant. Todėl ji laikoma individualia ir todėl kompensuojama.
(e) MNK po eksporto subsidijos dydžio apskaičiavimas
(40)
Bendrovių gauta nauda buvo apskaičiuota pagal licencijomis suteiktų kreditų, kurie buvo panaudoti arba perduoti (parduoti) per TL, sumą. Siekiant kuo tiksliau nustatyti negautų pajamų sumą, būtina išskirti licencijas, kurios buvo išduotos ir panaudotos per TL, licencijas, išduotas iki TL ir panaudotas per TL, ir licencijas, išduotas iki TL ir perduotas TL metu.
(41)
Kuomet MNK licencija buvo išduota ir per TL bendradarbiaujančio gamintojo eksportuotojo panaudota prekėms importuoti nemokant taikytinų muitų (įskaitant ir SPM), gauta nauda apskaičiuojama taip, kaip visos negautos pajamos: iš atitinkamos MNK licencijos kredito balanso atimtų importo muitų pagrindu.
(42)
Kuomet MNK licencija buvo išduota ir perduota TL metu, gauta nauda apskaičiuojama pagal licencijoje numatytą nominalią kredito sumą, nepriklausomai nuo licencijos pardavimo kainos, nes licencijos pardavimas yra grynai komercinis sprendimas ir nepakeičia iš schemos gaunamos naudos (kuri prilygsta IV pervestoms lėšoms).
(43)
Kuomet MNK licencija buvo išduota iki TL ir bendradarbiaujančio gamintojo eksportuotojo panaudota per TL prekėms importuoti nemokant taikytinų muitų (įskaitant ir SPM), gauta nauda apskaičiuojama taip, kaip visos negautos pajamos: iš atitinkamos MNK licencijos kredito balanso atimtų importo muitų pagrindu. Nustatant pajamas, kurių neteko IV, buvo atsižvelgiama ir į papildomas licencijas, išduotas pirmiau aprašytiems padidintiems MNK kreditams, tiek, kiek jos buvo panaudotos užskaitant muitus.
(44)
Buvo nustatyta atvejų, kuomet MNK licencijos, išduotos iki TL ir perduotos (parduotos) TL metu, buvo parduodamos už didesnę nei jose nurodytą nominalią vertę Ši priemoka paaiškinama tuo, kad šių licencijų turėtojai būdavo atleidžiami nuo SPM, kaip paaiškinta pirmiau. Nežinant produktų, kuriuos importavo šių licencijų pirkėjai, neįmanoma nustatyti visų pajamų, kurių neteko IV. Tačiau, atsargiai skaičiuojant ši suma turėjo bent jau būti lygi licencijos pardavimo kainai, nes ekonominiu požiūriu licencijos neįmanoma parduoti brangiau už jos realią vertę. Todėl gauta nauda skaičiuojama licencijos pardavimo kainos pagrindu.
(45)
Kaip numatyta konstatuojamosios dalies 26 punkte, pagal MNK schemą gaunama nauda apskaičiuojama pagal baigtinio eksportuoto produkto vertę ir teikiama nepriklausomai nuo gaminto, pagaminto, eksportuoto ar transportuoto kiekio. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį apskaičiuotos subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą mokesčiai, kuriuos buvo privaloma sumokėti subsidijai gauti, skaičiuojant gautą naudą buvo atimami.
(46)
Bendrovės teigė, kad apskaičiuojant pagal schemą gautą naudą taip pat turėtų būti atimamos išlaidos specializuotiems agentams, pardavimo komisiniai ir įvairios kitos išlaidos. Šiuo klausimu reikia pastebėti, kad licencijų pirkimas ir pardavimas per trečiuosius asmenis yra grynai komercinis sprendimas, kuris nepakeičia licencijomis suteiktos kredito sumos. Visais atvejais pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą yra atimamos tik privalomosios subsidijos gavimo išlaidos. Kadangi aptariamos išlaidos nėra būtinos licencijai gauti, prašymai buvo atmesti.
(47)
Bendrovės taip pat teigė, kad iš MNK gauta nauda padidino jų pajamas ir dėl to padidėjo jų mokėtini mokesčiai, ypač bendrovių pajamų mokestis. Todėl buvo prašoma apskaičiuojamą iš MNK gautą naudą sumažinti mokėtinų mokesčių suma.
(48)
Kaip bendrovė nusprendžia naudoti subsidijų schema suteiktą naudą, šiuo atveju, ar pasinaudojant licencijomis įskaityti importo mokesčius ar parduoti licencijas, gali turėti skirtingą įtaką mokestinei bendrovės padėčiai. Tiriančiajai institucijai nepriklauso tirti galimos naudos įtaką bendrovės mokestinei būklei. Todėl šis prašymas buvo atmestas.
(49)
Abejoms bendradarbiavusioms bendrovėms ši schema TL metu buvo naudinga, ir jos gavo nuo 14,5 % iki 20,4 % subsidijų.
3. ILGALAIKIŲ GAMYBOS PRIEMONIŲ SKATINANČIŲ EKSPORTĄ (IGPSE) SCHEMA
(a) Teisinis pagrindas
(50)
IGPSE schema buvo paskelbta 1992 m. balandžio 1 d. TL metu šią schemą reglamentavo muitinės pranešimai Nr. 28/97 ir 29/97, kurie įsigaliojo 1997 m. balandžio 1 d. Schema detaliai aprašoma 2002 - 2007 m. „Eksporto ir importo politikos“ 5 skyriuje ir Procedūrų vadovo 5 skyriuje.
(b) Keliami reikalavimai
(51)
Schema gali pasinaudoti gamintojai eksportuotojai (t.y. kiekvienas Indijos gamintojas, kuris eksportuoja) arba prekybininkai ir (arba) eksportuotojai (t.y. prekiautojai), kurie yra „susieti“ su juos remiančiais gamintojais.
(c) Praktinis įgyvendinimas
(52)
(Kad bendrovė galėtų pasinaudoti šia schema, ji turi atitinkamoms institucijoms pateikti informaciją apie importuotinų ilgalaikių gamybos priemonių rūšį ir vertę. Priklausomai nuo eksporto įsipareigojimo, kurį bendrovė pasirengusi priimti, jai bus leista importuoti ilgalaikes gamybos priemones taikant nulinį arba sumažintą importo muito tarifą tam, kad būtų vykdomas eksporto įsipareigojimas importuotos ilgalaikės gamybos priemonės turi būti naudojamos eksportuojamoms prekėms gaminti. Eksportuotojo prašymu yra išduodama importo su preferenciniais muitais licencija. Licencijai gauti mokamas prašymo padavimo mokestis.
(53)
IGPSE licencijos turėtojas taip pat gali įsigyti ilgalaikes gamybos priemones vietos rinkoje. Šiuo atveju vietos ilgalaikių gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti bemuičiu ilgalaikės gamybos priemonėms gaminti reikalingų komponentų importu. Arba vietos gamintojas gali pasinaudoti netiesioginio eksporto privalumais už licencijos turėtojui patiektas ilgalaikės gamybos priemones.
(54)
Sąlyga naudotis schema yra prievolė eksportuoti. Eksporto prievolė turi būti vykdoma eksportuojant prekes, pagamintas naudojant ilgalaikes gamybos priemones, o tokio eksporto vertė turi viršyti vidutinį to paties produkto eksporto lygį, kurį bendrovė pasiekė per trejus metus iki licencijos gavimo.
(55)
Neseniai šios schemos sąlygos, susijusios su eksporto prievolės apskaičiavimu, pasikeitė. Pagal naująsias taisykles bendrovės aštuonerius metus turės vykdyti eksporto prievolę (eksporto suma mažiausiai šešis kartus turi viršyti viso ilgalaikių gamybos priemonių muito, nuo kurio bendrovė buvo atleista, sumą). Tačiau šis pakeitimas nekeičia pagrindinio šios schemos veikimo principo.
(d) Išvada dėl schemos
(56)
Eksportuotojo mokamas sumažintas muitas arba nulinio muito tarifo taikymas yra IV finansinis įnašas, nes negaunamos kitu atveju mokėtinos pajamos, o gavėjui yra naudingas sumažinto mokesčio tarifo taikymas arba visiškas atleidimas nuo jo. Licencija nėra išduodama be prievolės eksportuoti prekes. Todėl schema yra subsidija, kurios vienintelė įstatymu nustatyta suteikimo sąlyga yra eksporto veiklos mastas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte; ji laikoma individualia ir todėl kompensuojama.
(e) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(57)
Kaip numatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje, bendrovių gauta nauda yra skaičiuojama pagal nesumokėtą muito mokestį už importuotas ilgalaikes gamybos priemones, ją išskaidant per laikotarpį, kuris atspindi įprastinį tokių ilgalaikių gamybos priemonių nusidėvėjimo laiką tokioje pramonėje. Atsižvelgiant į nusistovėjusią praktiką, naudos, priskirtinos tiriamajam laikotarpiui, suma patikslinama pridedant per TL sukaupiamas palūkanas , kad būtų įvertinta ilgalaikė nauda ir kad būtų nustatyta visa nauda, kurią iš šios schemos gavo gavėjas. Atsižvelgiant į subsidijos , kuri yra vienkartinė dotacija, pobūdį yra taikytina TL metu buvusi konkreti komercinė palūkanų norma. Kaip numatyta konstatuojamosios dalies 53 punkte, pagal schemą gaunama nauda priklauso nuo baigtinio eksportuoto produkto vertės padidėjimo ir yra teikiama nepriklausomai nuo gaminto, pagaminto, eksportuoto ar transportuoto kiekio. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu.
(58)
Abiems bendradarbiavusioms bendrovėms ši schema buvo naudinga, ir jos gavo subsidijų, svyruojančių nuo 0,1 % iki 0,3 %.
4. IŠANKSTINIŲ LICENCIJŲ SISTEMA (ILS)
(a) Teisinis pagrindas
(59)
ILS veikia nuo 1977-1978 m. Ši schema detaliai aprašoma „Eksporto ir importo politikos“ 4.1.1 - 4.1.7 dalyse ir Procedūrų vadovo 4 skyriuje.
(b) Keliami reikalavimai
(60)
Išankstinės licencijos teikiamos gamintojams eksportuotojams, arba prekybininkams eksportuotojams, kurie „susieti“ su juos remiančiais gamintojais, importuoti be muito žaliavas, naudojamas eksportuojamų prekių gamybai.
(c) Praktinis įgyvendinimas
(61)
Pagal šią schemą leidžiamo importo kiekis nustatomas kaip eksportuotų baigtinių produktų procentas. Išankstinėse licencijose leidžiamo importo kiekis skaičiuojamas ir jo kiekiu, ir verte. Abiem šiais atvejais tarifai, kurie naudojami nustatant leidžiamus daugumos prekių, įskaitant ir aptariamą prekę, bemuičius pirkimus yra nustatomi SSIN pagrindu. Žaliavos, numatytos išankstinėse licencijose, yra žaliavos naudojamos atitinkamų baigtinių produktų gamyboje.
(62)
Išankstinės licencijos išduodamos šioms eksporto rūšims:
(i)
Fizinis eksportas: išankstinės licencijos teikiamos gamintojams eksportuotojams arba prekybininkams eksportuotojams, kurie „susieti“ su juos remiančiais gamintojais, importuoti žaliavoms, naudojamoms eksportuojamų prekių gamybai.
(ii)
Tarpinės žaliavos: išankstinės licencijos gali būti išduodamos gamintojui eksportuotojui dėl prekių gamybai reikalingų tarpinių žaliavų, kurios bus patiektos kitą išankstinę licenciją turinčiam galutiniam eksportuotojui ir (arba) netiesioginiam eksportuotojui, tiekimo. išankstinės licencijos turėtojas, kuris užuot tiesiogiai importavęs, ketina įsigyti prekes vietos rinkoje, turi galimybę jas įsigyti už išankstines licencijas tarpinėms žaliavoms. Tokiu atveju vidaus rinkoje įsigytu kiekiu mažinamas išankstinėje licencijoje nurodytas kiekis ir vietos tiekėjui išduodama tarpinė išankstinė licencija. Tarpinės licencijos turėtojas turi teisę be muito įvežti prekes, kurios reikalingos pagaminti žaliavas, tiekiamas galutiniam eksportuotojui.
(iii)
Netiesioginis eksportas: Išankstinės licencijos gali būti išduodamos už netiesioginį eksportą pagrindiniam rangovui, kuris gamina prekes, vėliau tiektinas „Eksporto ir importo politikos“ 8.2 dalyje nustatytoms kategorijoms. Anot IV, netiesioginiu eksportu vadinami tie sandoriai, kurių metu prekės nepalieka šalies teritorijos. Tam tikros tiekimo rūšys laikomos netiesioginiu eksportu su sąlyga, kad prekės yra pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas į eksportą orientuotiems vienetams ir ilgalaikių gamybos priemonių tiekimas licencijų turėtojams.
(iv)
Išankstinis atleidimo dokumentas (IAD): Išankstinės licencijos turėtojas, kuris, užuot tiesiogiai importavęs, ketina įsigyti prekes vietos rinkoje, turi galimybę jas įsigyti už IAD. Šiuo atveju išankstinės licencijos registruojamos kaip IAD ir perduodamos tiekėjui, kai jis patiekia juose nurodytus produktus. IAD perdavimas leidžia tiekėjui pasinaudoti netiesioginio eksporto nauda - susigrąžinti muitus ir galutinį akcizą. Tokiu būdu IAD mechanizmu mokesčiai ir muitai grįžta prekes tiekiančiam gamintojui, o ne pačiam eksportuotojui per muitų sugrąžinimą. Muitai ir mokesčiai grąžinami ir už vietines, ir importuotas žaliavas.
(63)
Patikrinimo metu nustatyta, kad TL metu tik i punkte (fizinis eksportas) aprašytą IAD naudojo vienas gamintojas eksportuotojas. Todėl šio tyrimo metu nebūtina nustatinėti ii, iii ir iv punktuose išvardintų IAD rūšių kompensuotinumo.
(d) Išvada dėl schemos
(64)
Licencijos, kurios gali būti panaudotos įskaityti importo muitams, suteikiamos tik eksportuojančioms bendrovėms. Šiuo atžvilgiu schema priklauso nuo eksporto masto.
(65)
Kaip pirmiau minėta, buvo nustatyta, kad IAD fizinio eksporto atžvilgiu naudojo viena iš tiriamų bendrovių. Bendrovė naudojo IAD tam, kad be muito galėtų įsivežti eksportuojamų prekių žaliavas.
(66)
IV teigė, kad IAD yra kiekiu pagrįsta schema ir kad žaliavos, leidžiamos pagal šią licenciją, priklauso nuo eksporto kiekio. Taip pat buvo teigiama, jog nepriklausomai nuo to, kokios žaliavos importuojamos pagal IAD, šios žaliavos turi būti panaudotos gaminant eksportuojamą produktą arba papildyti jau eksportuotuose produktuose sunaudotų žaliavų atsargas. Anot IV, importuotas žaliavas turi sunaudoti pats eksportuotojas, jų negalima parduoti ar perduoti.
(67)
Tačiau buvo pastebėta, kad nebuvo sistemos ar procedūros, kuri leistų patvirtinti, kad žaliavos, nustatant jų rūšį, buvo panaudotos gaminant eksportuotą produktą. Sistema tik parodo, kad be muito importuotos prekės buvo panaudotos gamybos procese, tačiau nėra daromas skirtumas tarp prekės paskirties (vietos ar eksporto rinka).
(68)
Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatyta išimtis inter alia sumokėtų muitų grąžinimo ir pakaitinei importo muitų grąžinimo sistemoms, kurios atitinka griežtus reikalavimus, numatytus I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio importo muitų grąžinimo apibrėžimas ir taisyklės).
(69)
Kadangi nėra sistemos ar procedūros, kuri leistų patikrinti, kurios žaliavos buvo sunaudotos eksportuoto produkto gamybos procese ir ar buvo importo muitų permoka, apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose, IAD negali būti laikoma leistinu sumokėtų muitų grąžinimu ar pakaitine importo muitų grąžinimo sistema, numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.
(70)
Kadangi pirmiau minėta išimtis nėra taikoma muitų grąžinimo arba pakaitinio importo muitų grąžinimo sistemoms, minėtoms konstatuojamosios dalies 67 punkte, netaikoma, todėl nekyla klausimas dėl per didelio atleidimo, ir kompensuotina nauda yra atleidimo nuo visų importo muitų, kuriais paprastai apmokestinamos visos importuojamos prekės, dydis.
(e) Subsidijos sumos apskaičiavimas
(71)
Bendrovės gauta nauda buvo apskaičiuota pagal licencijose suteiktų kreditų, kurie buvo panaudoti per TL, sumą. Kaip nurodyta konstatuojamosios dalies 61 punkte, iš IAD schemos gautos naudos dydis susijęs ir su eksportuotų baigtinių produktų kiekiu, ir verte. Todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį apskaičiuotos subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai TL metu. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą mokesčiai, kuriuos buvo privaloma sumokėti subsidijai gauti, skaičiuojant gautą naudą yra atimami. Taip skaičiuojant, gauta subsidija sudarė 0,2 %.
5. PERDIRBIMO EKSPORTUI ZONOS/Į EKSPORTĄ ORIENTUOTI VIENETAI (PEZ/EOV)
(72)
Patikrinimo metu nustatyta, kad nė vienas iš gamintojų eksportuotojų nėra įsikūręs PEZ ar EOV. Todėl atliekant šį tyrimą nuspręsta, kad šios schemos nereikia tirti.
6. ATLEIDIMAS NUO PAJAMŲ MOKESČIO
(a) Teisinis pagrindas
(73)
1961 m. pajamų mokesčio aktas sudaro teisinį pagrindą atleisti nuo pajamų mokesčio. Aktas, kuris kasmet iš dalies pakeičiamas finansų aktu, nustato mokesčių rinkimo pagrindus, įvairias išimtis ir lengvatas, kurių galima prašyti. Tarp tokių lengvatų, kurių gali prašyti bendrovės, yra lengvatos, numatytos akto 10A, 10B ir 80HHC dalyse, kur numatyta pelną iš eksporto atleisti nuo pajamų mokesčio.
(b) Praktinis įgyvendinimas
(74)
IV pranešė, kad atleidimas nuo pajamų mokesčio buvo panaikintas nuo 2003 m. kovo 31 d. ir pateikė to įrodymus. Nors schema galėjo suteikti naudos TL metu aptariamiems eksportuotojams, tačiau po šios datos ši schema nebus naudinga nė vienai bendrovei eksportuotojai. Susiklosčius tokioms aplinkybėms ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi nereikia nustatyti atleidimo nuo pajamų mokesčio kompensuotinumo.
7. KOMPENSUOJAMŲ SUBSIDIJŲ DYDIS
(75)
Tirtųjų gamintojų eksportuotojų kompensuotinų subsidijų dydis pagal pagrindinio reglamento nuostatas išreikštas ad valorem yra 14,6 % ir 20,9 %. Atsižvelgiant į tai, kad apskritai bendradarbiavimo iš Indijos pusės lygis buvo aukštas (susijęs su 100 % iš Indijos į Bendriją eksportuojamos aptariamosios prekės), likutinis subsidijos lygis visoms kitoms bendrovėms buvo nustatytas pagal bendrovę su didžiausia individualia riba, t.y., 20,9 %.
Subsidijos riba
MNK
IGPSE
ILS
PZE/EOV
APM
IŠ VISO
Graphite India Limited (GIL)
14,5 %
0,1 %
14,6 %
Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited
20,4 %
0,3 %
0,2 %
20,9 %
Visi kiti
20,9 %
D. BENDRIJOS PRAMONĖ
1. VISA BENDRIJOS PRODUKCIJA
(76)
Bendrijoje panašią prekę gamina SGL AG (toliau - SGL) ir kelios UCAR SA (toliau - UCAR) dukterinės bendrovės: UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ir Graftech SpA); skundas buvo pateiktas šių bendrovių vardu. SGL ir UCAR gamyklos yra įsikūrusios Austrijoje, Belgijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje.
(77)
Panašią prekę, greta dviejų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų SGL ir UCAR, nuo 1999 m. iki TL imtinai Bendrijoje gamino kiti du gamintojai. Vienas iš šių dviejų gamintojų tapo nemokus ir turėjo paprašyti teisinės apsaugos pagal Vokietijos bankroto įstatymą. Pastaroji bendrovė nutraukė panašios prekės gamybą 2002 m. lapkričio mėn. Šios dvi bendrovės pareiškė pritariančios skundui, tačiau atmetė Komisijos kvietimą aktyviai įsijungti į tyrimą. Todėl šioje byloje jos laikomos pasyviomis rėmėjomis. Daroma išvada, kad visi pirmiau nurodytų keturių gamintojų produkcija yra Bendrijos produkcija pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies prasme.
2. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS
(78)
Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai tinkamai atsakė į anketos klausimus ir visapusiškai bendradarbiavo vykdant tyrimą. Per TL jie pagamino daugiau nei 80 % Bendrijos produkcijos.
(79)
Laikytina, kad jie sudaro Bendrijos pramonę pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalies ir 10 straipsnio 8 dalies prasme, ir toliau bus vadinami Bendrijos pramone.
E. ŽALA
1. ĮŽANGINĖ PASTABA
(80)
Kadangi aptariamąją prekę eksportuoja tik du Indijos gamintojai eksportuotojai ir kadangi Bendrijos pramonę taip pat sudaro tik du gamintojai, duomenys apie aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importą į Bendriją arba apie Bendrijos pramonę turėtų būti indeksuoti siekiant išlaikyti konfidencialumą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 29 straipsniu.
2. BENDRIJOS SUVARTOJIMAS
(81)
Bendrijos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, kitų Bendrijos gamintojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, apskaičiuotomis pagal tiksliausius turimus duomenis, dviejų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų eksportuotojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, iš Lenkijos importuotų prekių pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimis, sužinotomis bendradarbiaujant su SGL, ir Eurostato duomenimis apie likusį Bendrijos importą, tinkamai patikslinus ten, kur reikia.
(82)
Tuo remiantis, nuo 1999 m. iki TL pabaigos aptariamosios prekės suvartojimas Bendrijoje išaugo 9 %. Tiksliau, jis padidėjo 14 % nuo 1999-2000 m., sumažėjo 7 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar vienu procentiniu punktu 2002 m. ir padidėjo 3 procentiniais punktais per TL. Kadangi aptariamoji prekė pirmiausia naudojama elektroplieno pramonėje, suvartojimo kitimą reikia vertinti atsižvelgiant į šio konkretaus sektoriaus ekonomines tendencijas, kurios rodė spartų augimą 2000 m., o nuo 2001 m. ir vėliau - nuosmukį.
1999
2000
2001
2002
TL
Visas EB suvartojimas (tonomis)
119 802
136 418
128 438
126 623
130 615
Indeksas (1999 = 100)
100
114
107
106
109
3. IMPORTAS IŠ ATITINKAMOS ŠALIES
(a) Apimtis
(83)
Aptariamosios prekės importo iš Indijos į Bendriją apimtis nuo 1999 m. iki TL pabaigos padidėjo 76 %. Nurodant išsamiau, importas iš Indijos 1999-2000 m. padidėjo 45 %, 2001 m. - dar 31 procentiniu punktu, o 2002 m. ir per TL tame lygyje išliko beveik stabilus.
1999
2000
2001
2002
TL
Subsidijuoto importo apimtis (tonomis)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
145
176
176
176
Subsidijuoto importo dalis rinkoje
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
127
164
166
161
(b) Rinkos dalis
(84)
Rinkos dalis, kurią atitinkamoje šalyje užėmė eksportuotojai, padidėjo 3,4 procentinio punkto (arba 61 %) per aptariamąjį laikotarpį ir per TL pasiekė 8-10 % lygį. Ji pirmiausia padidėjo 1,5 procentinio punkto per 1999-2000 m., 2001 m. - dar 2 procentiniais punktais, o 2002 m. ir per TL tame lygyje liko palyginti stabili. Reikėtų pažymėti, kad laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL pabaigos atitinkamos šalies importas ir dalis rinkoje sutapo su 9 % vartojimo augimu.
(c) Kainos
(i) Kainų kaita
(85)
Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina 2000 m. padidėjo 2 %, 2001 m. - dar 8 procentiniais punktais, o 2002 m. sumažėjo 9 procentiniais punktais, ir per TL nusistovėjo šiame lygyje. Per TL vidutinė aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo kaina buvo 1 % aukštesnė negu 1999 m.
1999
2000
2001
2002
TL
Subsidijuoto importo apimtis
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
102
110
101
101
(ii) Pateikimas mažesne kaina
(86)
Siekiant gauti palyginamus aptariamosios prekės modelius, buvo palygintos gamintojų eksportuotojų ir Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo Bendrijoje kainos Šiam tikslui Bendrijos pramonės ex-works kainos nesusijusiems klientams, atmetus visus nuolaidas ir mokesčius, buvo palygintos su Indijos gamintojų eksportuotojų CIF franko Bendrijos siena kainomis, tinkamai patikslintomis pagal po importo susidariusias sąnaudas. Palyginus pasirodė, kad per TL Bendrijoje parduota aptariamoji prekė, kurios kilmės šalis yra Indija, buvo pateikta nuo 6,5 % iki 12,2 % mažesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis.
(87)
Reikėtų pažymėti, kad tos pateikimo mažesne kaina ribos ne iki galo parodo subsidijuotų prekių poveikį Bendrijos pramonės kainoms, nes buvo užfiksuotas ir kainų nusmukdymas ir trukdymas kainoms kilti, kaip matyti iš Bendrijos pramonės per TL pasiekto palyginti mažo pelningumo, nors ji galėjo tikėtis gerokai didesnio pelno, jeigu nebūtų buvę subsidijavimo.
4. BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS
(88)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalies nuostatomis, Komisija išnagrinėjo visus susijusius ekonominius veiksnius ir rodiklius, kurie daro poveikį Bendrijos pramonei.
(a) Įžanginės pastabos
(89)
Siekiant įvertinti kai kurių žalos rodiklių reikšmę, reikėjo tinkamai sujungti kai kuriuos UCAR ir jos dukterinių gamybos bendrovių Bendrijoje duomenis (žr. 76 konstatuojamąją dalį anksčiau).
(90)
Komisija atkreipė ypatingą dėmesį į bet kokį poveikį, kurį žalos rodikliams galėjo padaryti ankstesnis konkurenciją iškreipiantis dviejų skundus padavusių Bendrijos gamintojų elgesys. Visų pirma Komisija užtikrino, kad pirmuoju įvertinant žalą nagrinėtu laikotarpiu (1999 m.) nebūtų buvę jokių konkurenciją iškreipiančių veiksmų (žr. 121, 122, 125 konstatuojamąsias dalis toliau). Be to, apskaičiuodama Bendrijos pramonės sąnaudas ir pelningumą, Komisija nedviprasmiškai pareikalavo ir patikrino, kad tiesioginės mokėjimų sąnaudos ar bet kurios netiesioginės jų sąnaudos (įskaitant finansavimo išlaidas), susijusios su konkurenciją reguliuojančių įstaigų paskirtomis baudomis, būtų aiškiai išskirtos tam, kad būtų galima sužinoti pelno rezultatus be visų tų ypatingųjų išlaidų.
(b) Produkcija
(91)
Bendrijos pramonės produkcija padidėjo 14BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS% 2000 m., sumažėjo 16 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo dar 4 procentiniais punktais 2002 m. ir padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. 2000 m. pastebėtą žymų padidėjimą lėmė gera ekonominė aplinka, dėl kurios tais metais padidėjo ir gamybos pajėgumų panaudojimo koeficientas.
1999
2000
2001
2002
TL
Produkcija (tonomis)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
114
98
94
99
(c) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo koeficientas
(92)
2000 m. gamybos pajėgumai sumažėjo maždaug 2 %, o 2001 m. išliko tokio paties lygio. 2002 m. ir per TL gamybos pajėgumai toliau sumažėjo atitinkamai 5 procentiniais punktais ir 2 procentiniais punktais. Per TL gamybos pajėgumai buvo 9 % mažesni negu 1999 m., visų pirma dėl to, kad viena Bendrijos gamintojo gamykla buvo nutraukusi veiklą per visą TL.
(93)
Gamybos pajėgumų panaudojimo pradinis lygis buvo 70 % 1999 m., o 2000 m. dėl didelės paklausos, ypač iš elektroplieno pramonės, padidėjo iki 81 %. 2001 m. ir 2002 m. jis vėl sumažėjo iki 70 %, o per TL padidėjo iki 76 %.
(94)
Ištyrus nustatyta, kad pirmiau minėta gamykla nutraukė veiklą dėl ekonominių sunkumų, kuriuos sukėlė kelios priežastys, ir iš jų labiausiai pastebimos yra šios: (i) didelės gamybos sąnaudos, susijusios su elektros kaina toje konkrečioje šalyje, ir (ii) konkurencija su subsidijuotomis importuojamomis prekėmis, kurių kilmės šalis yra Indija. Dėl sunkumų atskirti vieną priežastį nuo kitos Komisija išnagrinėjo, kokios būtų pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencijos 2002 m. ir per TL tuo atveju, jei ta gamykla nebūtų nutraukusi veiklos. Simuliuojant situaciją, gamybos apimtis liko nepasikeitusi, nes kitos šio Bendrijos gamintojo gamyklos padidino gamybos apimtis, kad užpildytų susidariusią tuštumą. Kaip toliau parodyta lentelėje, jei ši gamykla nebūtų nutraukusi veiklos, tai visos Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas per TL būtų pasiekę lygį, kuris labai artimas 1999 m. lygiui.
1999
2000
2001
2002
TL
Gamybos pajėgumas (tonomis)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
98
98
93
91
Pajėgumo panaudojimas
70 %
81 %
70 %
70 %
76 %
Indeksas (1999 = 100)
100
115
99
100
108
1999
2000
2001
2002
TL
Gamybos pajėgumas (tonomis) be veiklos nutraukimo
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
98
98
100
101
Pajėgumo panaudojimas be veiklos nutraukimo
70 %
81 %
70 %
65 %
69 %
Indeksas (1999 = 100)
100
115
99
93
98
(d) Atsargos
(95)
Pagamintų prekių atsargos per TL sudarė maždaug 3 % Bendrijos pramonės visos gamybos apimties. Bendrijos pramonės prekių atsargų ataskaitinio laikotarpio pabaigoje lygis padidėjo per nagrinėjamą laikotarpį ir per TL buvo maždaug penkis kartus didesnis negu 1999 m. Tačiau ištyrus nustatyta, kad atsargų kaita nėra laikoma itin svarbiu Bendrijos pramonės ekonominės būklės rodikliu, nes Bendrijos gamintojai paprastai gamina pagal užsakymą, ir todėl atsargos paprastai yra užsakovams dar neišsiųstos prekės.
1999
2000
2001
2002
TL
Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (tonomis)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
235
700
663
515
(e) Pardavimų apimtis
(96)
Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimas nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje sumažėjo 1 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Nurodant išsamiau, jis staiga padidėjo 16 % 2000 m. 2000 m., sumažėjo 17 procentinių punktų 2001 m., sumažėjo dar 5 procentiniais punktais 2002 m. ir vėl padidėjo 5 procentiniais punktais per TL. Pardavimų kaita gana tiksliai atspindi ekonomines elektroplieno pramonės tendencijas, kurios po 2000 m. užfiksuoto pakilimo, 2001 m. ir 2002 m. patyrė nuosmukį.
1999
2000
2001
2002
TL
EB pardavimų nesusijusiems klientams apimtys (tonomis)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį
Indeksas (1999 = 100)
100
116
99
94
99
(f) Rinkos dalis
(97)
Po nedidelio padidėjimo vienu procentiniu punktu 2000 m. Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis ženkliai mažėjo iki 2002 m. Bendrijos pramonė neteko 6,5 procentinių punktų rinkos dalies 2001 m. ir dar 2,8 procentinių punktų 2002 m., paskui per TL atgavo 1,9 procentinio punkto. Palyginus su 1999 m., per TL Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis buvo 6,3 procentinio punkto arba, pagal rodiklius, 9 % mažesnė.
1999
2000
2001
2002
TL
Bendrijos pramonės dalis rinkoje
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
102
93
89
91
(g) Augimas
(98)
Nuo 1999 m. iki TL pabaigos, kai Bendrijos suvartojimas padidėjo 9 %, Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtis sumažėjo 1 %. Bendrijos pramonė neteko 6,3 procentinio punkto rinkos dalies, kaip buvo parodyta anksčiau, o per tą patį laikotarpį subsidijuotas importas iškovojo 3,4 procentinius punktus rinkos dalies.
(h) Užimtumas
(99)
Užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo maždaug 17 % tarp 1999 m. ir TL pabaigos. Darbo jėgos sumažėjo 1 % 2000 m. ir 5 procentiniais punktais 2001 m. 2002 m. ir per TL jos sumažėjo atitinkamai 9 procentiniais punktais ir 3 procentiniais punktais, visų pirma dėl to, kad Bendrijos gamintojo gamykla nutraukė veiklą, ir dalis darbo jėgos buvo perkelta į pelningesnius verslo segmentus.
1999
2000
2001
2002
TL
Užimtumas
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
99
95
86
83
(i) Našumas
(100)
Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, matuojamas metiniu įdarbinto asmens išdirbiu, pirma smarkiai padidėjo 15 % 1999-2000 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2001 m., vėl pakilo 5 procentiniais punktais 2002 m. ir dar 11 procentiniais punktais per TL. Nagrinėjamo laikotarpio pabaigoje našumas buvo 19 % didesnis negu tas, kuris nustatytas laikotarpio pradžioje; iš to matyti Bendrijos pramonės pastangos racionalizuoti gamybą siekiant išlikti konkurencingai. Palyginimui pasakytina, kad vidutinis darbo našumo augimas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos sektoriuose) per tą patį laikotarpį buvo tik 1,5 % per metus.
1999
2000
2001
2002
TL
Našumas (tonomis iš vieno darbuotojo)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
115
103
108
119
(j) Atlyginimai
(101)
Nuo 1999 m. iki TL pabaigos vidutinis darbuotojo atlyginimas padidėjo 13 %. Šis skaičius šiek tiek mažesnis už vidutinio nominalaus atlyginimo darbuotojui didėjimą (14 %), kuris per tą patį laikotarpį užfiksuotas Bendrijos ekonomikoje apskritai (visuose ekonomikos sektoriuose).
1999
2000
2001
2002
TL
Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (tūkst. EUR)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indekses (1999 = 100)
100
104
105
111
113
(k) Pardavimų kainos
(102)
Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimo nesusijusiems klientams Bendrijos rinkoje vieneto kaina sumažėjo 6 % 1999-2000 m., pakilo 9 procentiniais punktais 2001 m., sumažėjo 12 procentinių punktų 2002 m. ir kilstelėjo 1 procentiniu punktu per TL. Iš viso nuo 1999 m. iki TL pabaigos vieneto pardavimo kainos nusmuko 8 %. Šis palyginti permaininga kaita paaiškinama taip.
(103)
Kainas lemia du pagrindiniai veiksniai: gamybos sąnaudos (toliau - GS) ir pasiūlos bei paklausos santykis rinkoje. Kai vieneto pardavimo kainos nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo 8 %, vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 2 %. Tokia palyginti maža sąnaudų kaita neparodo 2001 m. užfiksuoto 10 procentinių punktų šuolio, kurį uždelstai sukėlė 2000 m. žaliavų kainų kilimas. Dvi pagrindinės žaliavos grafito elektrodų sistemoms gaminti - naftos koksas ir pikis - sudaro maždaug 34 % visų gamybos sąnaudų. Energija, kurios kaina taip pat labai susijusi su naftos kainų svyravimu, sudaro dar 13% visų gamybos sąnaudų. Kartu sudėjus, šios trys pagrindinės sąnaudų dalys, tiesiogiai veikiamos naftos kainų svyravimo, sudaro beveik 50 % visų panašaus produkto gamybos sąnaudų. Kadangi dėl trukdymo kainoms kilti, susijusio su subsidijuotų prekių importu, Bendrijos pramonės kainos negalėjo kilti tiek pat, kiek didėjo gamybos sąnaudos, Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo.
1999
2000
2001
2002
TL
Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
94
103
91
92
Vieneto GS (EUR/tona)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
101
111
101
102
(l) Veiksniai, darantys įtaką Bendrijos kainoms
(104)
Ištyrus nustatyta, kad per TL subsidijuotos importuotos prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6-12 % mažesne kaina negu nusmukdyta vidutine Bendrijos pramonės pardavimo kaina (žr. 86 konstatuojamąją dalį anksčiau). Tačiau išnagrinėjus pagal tipus nustatyta, kad kai kuriais atvejais gamintojų eksportuotojų siūlomos kainos buvo dar gerokai mažesnės už pirmiau nurodytas kainas, kurios buvo pateiktos vidutiniškai mažesne negu Bendrijos pramonės kaina. Dėl šio pateikimo mažesne kaina, dažniau nustatyto atskirų prekių tipų lygyje, ir dėl to, kad subsidijuotos importuojamos prekių dalis rinkoje nuolat augo, neabejotinai buvo daroma įtaka Bendrijos pramonės vidaus kainoms.
(m) Pelningumas ir investicijų grąža
(105)
Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės pagamintos produkcijos pardavimų nesusijusiems klientams pelningumas, skaičiuojant ikimokestiniu pelnu iš apyvartos, sumažėjo 50 % 2000 m., dar 3 procentiniais punktais 2001 m., dar 18 procentinių punktų 2002 m. ir pagaliau padidėjo 4 procentiniais punktais per TL. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos pelningumas sumažėjo 66 %, t. y., nuo 12 % iki 15 % 1999 m. ir nuo 3 % iki 6 % per TL.
(106)
Per visą nagrinėjamą laikotarpį investicijų grąža (toliau - IG), išreikšta kaip investicijų grynąja buhalterine vertės procentinis pelnas, iš esmės atkartojo anksčiau aprašytą pelningumo kaitos tendenciją. Ji sumažėjo 34 % 2000 m., 23 procentiniais punktais - 2001 m., 26 procentiniais punktais - 2002 m., ir dar 8 procentiniais punktais per TL. Palyginus su 1999 m. vyravusia padėtimi, IG sumažėjo maždaug 90 % per TL, t. y., nuo 45 iki 55 % 1999 m. iki nuo 3 iki 10 % per TL.
(107)
Skaičiuodama Bendrijos pramonės sudėtinį pelningumą per TL, Komisija neatsižvelgė į pirmiau minėto veiklos nutraukimo atvejį (žr. 94 konstatuojamąją dalį). Nustatyta, kad Bendrijos pramonės pelningumas būtų buvęs didesnis 0,8 procentinio punkto 2002 m. ir 0,5 procentinio punkto per TL, ir todėl pelningumo tendencija nuo 1999 m. nebūtų ženkliai keitusis.
1999
2000
2001
2002
TL
EB pardavimų pelningumas (% apyvartos)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
51
48
30
34
IG (pelnas investicijų grynąja buhalterine verte %)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
66
43
17
9
Pardavimų nesusijusiems EB klientams pelningumas (% apyvartos), neatsižvelgiant į nutrauktą veiklą
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
51
48
35
39
(n) Pinigų srautai ir galimybės pritraukti kapitalo
(108)
Grynieji pinigų srautai iš bendrovių veiklos sumažėjo 40 % 2000 m., padidėjo 24 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 12 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 7 procentiniais punktais per TL. Pinigų srautai per TL buvo 35 % mažesni negu nagrinėjamo laikotarpio pradžioje.
1999
2000
2001
2002
TL
Pinigų srautai (tūkst. EUR)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
60
84
72
65
(109)
Paėjusį dešimtmetį abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams įvairios nacionalinės ir regioninės konkurencijos institucijos pasaulyje buvo skyrusios baudas už susitarimus dėl vienodų kainų ir minimalių kainų nustatymą. Skundus pateikusiems Bendrijos gamintojams teko mokėti ne tik šias baudas, bet ir, pirma, apmokėti taikos sutarčių dėl klientų ir akcininkų JAV ir Kanadoje pateiktų grupinių ieškinių išlaidas ir, antra, finansuoti šias ypatingąsias išlaidas. Todėl smarkiai išaugo abiejų grupių įsiskolinimai, ir smuko tiek jų kredito reitingai, tiek galimybės pritraukti kapitalo. Praktiška tokios padėties pasekmė tokia: dėl galimybės pritraukti kapitalo neįmanomas joks atskiras įvertinimas, kuris būtų taikomas tik panašaus produkto gamybai bei prekybai ir kuris būtų atsietas nuo buvusių antimonopolinių veiksmų. Vis dėlto anksčiau nurodomi duomenys apie pelningumą, IG bei pinigų srautus ir toliau nurodomi duomenys apie investicijas, kurie susiję vien tik su panašiu produktu, ir nuo kurių buvo kruopščiai atsieti bet kokie konkurenciją iškreipiančio elgesio padariniai, gali be jokios abejonės būti laikomi papildoma našta anksčiau apibūdintai jau sunkiai finansinei padėčiai.
(o) Inversiones
(110)
Bendrijos pramonės metinės investicijos į aptariamąjį produktą nuo 1999 m. iki TL pabaigos sumažėjo beveik 50 %. Konkrečiau sakant, jos sumažėjo 27 % 2000 m., padidėjo 4 procentiniais punktais 2001 m., vėl sumažėjo 18 procentiniais punktais 2002 m. ir dar sumažėjo 8 procentiniais punktais per TL.
1999
2000
2001
2002
TL
Grynosios investicijos (tūkst. EUR)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
73
77
59
51
(p) Kompensuotino skirtumo dydis
(111)
Kalbant apie esamo subsidijuojamo skirtumo dydį, poveikį Bendrijos pramonei, tas poveikis, žinant importo iš atitinkamos šalies apimtis ir kainas, negali būti laikomas nežymiu.
(q) Išieškojimas už ankstesnį subsidijavimą arba dempingavimą
(112)
Kadangi nėra informacijos apie subsidijavimą arba dempingavimą iki susiklostant padėčiai, kuri buvo įvertinta šiuo tyrimu, šio klausimo svarstyti nėra reikalo.
5. IŠVADOS DĖL ŽALOS
(113)
Nuo 1999 m. iki TL pabaigos subsidijuotas aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, importas išaugo 76 %, ir jo dalis Bendrijos rinkoje padidėjo 3,4 procentiniais punktais. Nagrinėjamu laikotarpiu vidutinės subsidijuotų iš Indijos importuojamų prekių kainos buvo gerokai žemesnės negu Bendrijos pramonės. Be to, per TL importo iš atitinkamos šalies kainos buvo pateikiamos mažesnės negu Bendrijos pramonės kainos. Imant svertinį vidurkį, per TL subsidijuotos importuotos prekės buvo pateikiamos vidutiniškai 6-12 % mažesne kaina, o atskirų prekių tipų atvejais prekės kartais buvo pateikiamos dar gerokai mažesne kaina.
(114)
Nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis nagrinėjamu laikotarpiu blogėjo. Nuo 1999 m. iki TL pabaigos neigiama linkme keitėsi beveik visi žalos rodikliai: gamybos apimtis sumažėjo 1 %, gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %, pardavimo apimtys Bendrijoje sumažėjo 1 % , ir Bendrijos pramonės neteko 6,3 procentinių punktų rinkos dalies. Vieneto pardavimo kainos sumažėjo 8 %, o vieneto gamybos sąnaudos išaugo 2 %, pelningumas smuko 66 %, investicijų grąžą ir pinigų srautus iš bendrovių veiklos veikė ta pati neigiama tendencija. Užimtumas sumažėjo 17 %, investicijos sumažėjo 50 %.
(115)
Kai kurie rodikliai iš pažiūros keitėsi į gerąją pusę: per nagrinėjamą laikotarpį atlyginimai pakilo 13 % (tai galima laikyti normalia kilimo norma), o našumas išaugo 19 %. Anksčiau minėtas užimtumo sumažėjimas taip pat rodo, kad Bendrijos pramonė dėjo pastangas, kad išliktų konkurencinga, nepaisant konkurencijos su subsidijuotu importu iš Indijos.
(116)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta anksčiau, laikinai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnyje.
F. PRIEŽASTYS
1. ĮŽANGA
(117)
Remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija ištyrė, ar subsidijuotas importas sukėlė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima klasifikuoti kaip materialinę. Taip pat buvo ištirti kiti be subsidijuoto importo žinomi veiksniai, kurie taip pat gali padaryti žalą Bendrijos pramonei, kad būtų užtikrinta, jog šių veiksnių padaryta žala nepriskiriama subsidijuotam importui.
2. SUBSIDIJUOTO IMPORTO POVEIKIS
(118)
Nuo 1999 iki TP pabaigos, kai blogėjo Bendrijos pramonės ekonominė situacija, subsidijuoto importo apimtis padidėjo 76 %, atitinkama jo Bendrijos rinkos dalis išaugo beveik 3,5 procentiniais punktais, o kainos buvo sumažėjo (vidutiniškai beveik 6 %-12 % per TL). Tuo pačiu laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimų apimtys sumažėjo 1 %, užimamos rinkos dalis - 6,3 procentiniais punktais, o pelningumas - 8,7 procentiniais punktais. Šiuos pokyčius reikia vertinti, atsižvelgiant į tai, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Bendrijos rinka augo. Be to, subsidijuojamos kainos, atitinkamu laikotarpiu mažesnės už Bendrijos pramonės kainas, darė įtaką Bendrijos pramonės kainoms. Dėl to Bendrijos pramonės kainos sumažėjo (8 %), o gamybos sąnaudos padidėjo beveik 2 %, tokiu būdu žymiai sumažindamos pelningumą. Todėl buvo daroma laikina išvada, kad subsidijuotas importas turi žymų neigiamą poveikį Bendrijos pramonei.
3. KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS
(a) Paklausos sumažėjimas dėl plieno rinkos sąstingio
(119)
Dvi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad visa Bendrijos pramonei padaryta žala atsirado dėl to, kad 2001 ir 2002 m. panašių prekių pirminiai vartotojai ėmė vartoti mažiau, ypač plieno sektoriuje.
(120)
Yra pripažįstama, kad 2001-2002 m. plieno sektorius patyrė ekonominį nuosmukį, kurį iš tikrųjų patvirtina aptariamų ir panašių prekių suvartojimo pokytis nuo 2000 m. aukščiausio suvartojimo lygio iki nuoseklaus vartojimo mažėjimo 2001 m. ir 2002 m. Iš tikrųjų, pelningumas Bendrijos sektoriuje tolygiai mažėjo nuo 2000 m. iki 2002 m. Tačiau šis argumentas visiškai netinka, nagrinėjant 2000 metus, kadangi šiais metais Bendrijos pramonė negalėjo gauti pelno iš plieno rinkos plėtros, kaip rodo per tuos metus žymiai sumažėję pardavimo kaina ir pelningumas. Tačiau tais pačiais metais smarkiai (45 %) išaugo importo apimtys iš Indijos ir jų užimamos rinkos dalis padidėjo 1,5 procentiniais punktais. Reikia atkreipti dėmesį, kad nuo 2000 m. iki TL pabaigos, vartojimo lygis gerokai viršijo 1999 m. vartojimo lygį. Todėl nuosmukis plieno sektoriuje nevirto bendru aptariamos ir panašios prekių paklausos sumažėjimu, nors kitais metais paklausos lygis nepasiekė 2001 metais buvusio didžiausio paklausos lygio. Todėl, daroma laikina išvada, kad dėl plieno rinkos sulėtėjimo sumažėjusi paklausa nepakankamai paaiškina žalą, kurią patyrė Bendrijos pramonė, ir kad tai žalai šis nuosmukis galėjo turėti labai nedidelį poveikį, o gal ir visai jokio. Dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.
(b) Grįžimas prie įprastų konkurencijos sąlygų, išardžius kartelį
(121)
Keletas suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad bet kokia Bendrijos pramonei padaryta žala paprasčiausiai buvo grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų Bendrijos grafito elektrodų sistemų rinkoje pasekmė. Tiksliau tariant, nuo 1999 m. minėtos šalys mažėjančias kainas ir pelningumą aiškina tuo, kad atskaitos pradžioje jos buvo nepagrįstai didelės dėl kartelinio susitarimo.
(122)
2001 m. liepos 18 d. Sprendime 2002/271/EB (5) Komisija nustatė, kad du skundą padavusieji Bendrijos gamintojai kartu su kitais gamintojais nuo 1992 m. gegužės iki 1998 kovo mėn. veikė pagal kartelinį susitarimą. Šiame apsaugos nuo subsidijavimo nagrinėjime nustatytas TL apėmė laikotarpį nuo 2002 balandžio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d, o nagrinėjamas laikotarpis žalos tendencijoms įvertinti prasidėjo nuo 1999 m. sausio 1 d. ir tęsiasi iki TL pabaigos. Todėl tiek TL, tiek nagrinėjamas laikotarpis prasideda daug vėliau už laikotarpį, kai veikė karteliai. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad, nors egzistuoja įvairūs susitarimai ir sutartys, daugiausia sandorių yra sudaromi pasirašant metines sutartis, kuriose metams yra užtikrinami tam tikri produktų tiekimo kiekiai tam tikromis kainomis. Derybos dėl metinių sutarčių paprastai vyksta prieš metus (spalio-lapkričio mėn.) iki sutarties įsigaliojimo. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad 1998-1999 laikotarpiu 40 % visų sandorių buvo sudaromi pagal metines sutartis, 35 % - pagal šešių mėnesių sutartis, bei 25 % sandorių - pagal trijų mėnesių ar pavienes sutartis. Ilgalaikės sutartys (pavyzdžiui, trejų metų) išpopuliarėjo neseniai, tačiau 1997-1998 metais jų buvo sudaroma mažai arba nesudaroma visiškai. Tokios situacijos pagrįstai buvo galima tikėtis rinkoje, kuriai būdingos aukštos kainos. Todėl buvo nustatyta, kad beveik visi 1999 m. sudaryti ir apmokėti sandoriai ir pirmiau 102 ir 103 konstatuojamose dalyse išnagrinėtos susijusios kainos buvo nustatytos pardavėjų ir pirkėjų tarpusavio susitarimuose, sudarytuose po to, kai buvo nustatyti rinkos pasidalijimas ir kainos derinimas.
(123)
Šiam argumentui patvirtinti, tos pačios suinteresuotosios šalys atkreipė Komisijos dėmesį į didelio skersmens elektrodų (t.y. kurių skersmuo yra didesnis nei 700 mm) kainų kaitą, rinkos rodiklį, kuriam, kaip teigiama, Indijos gamintojai eksportuotojai poveikio nedaro. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad nors TL du eksportuojantys Indijos gamintojai neeksportavo šios rūšies prekės į Bendriją, jie sukūrė technines galimybes tokios rūšies prekei pagaminti. Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad šios ypatingos rūšies prekės kainos Bendrijos pramonėje 1999 m. ir TP nukrito santykinai žemiau nei bendras panašių prekių kainų vidurkis Bendrijos pramonėje. Ši prekės rūšis užima nedidelę visų Bendrijos pramonės prekių pardavimų apimties Bendrijos panašių prekių rinkoje dalį (apie 8 %). Šios konkrečios prekės rinkos segmentui yra priskiriamos dvi ypatybės. Pirma, tai yra santykinai neseniai atsiradusi ir auganti rinka, ir tai paaiškina jos augantį konkurencingumą laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL. Antra jos ypatybė ta, kad stambiųjų vartotojų, perkančių ir mažesnio skersmens elektrodus, yra labai mažai. Todėl pagrįstai galima tikėtis, kad šie stambesni nei vidutiniai vartotojai naudojasi savo perkamosios galios įtaka išsiderėti didesnes nei „normalaus“ vartotojo gaunamas nuolaidas. Todėl šiame rinkos segmente kainų tendencijos yra iškreipiamos, stiprėjant pirmiau minėtų stambių vartotojų įtakai. Pagaliau, nors per TL Indijos gamintojai reguliariai neeksportavo šios prekės rūšies, tyrimo metu buvo nustatyta, kad Indijoje siūlomas šios prekės rūšies kainas Bendrijos vartotojai naudojo kaip papildomą derybinę priemonę Bendrijos pramonėje vykstančių derybų metu.
(124)
Komisija paprašė ir gavo Bendrijos pramonėje taikomus ilgalaikius panašių prekių kainynus (nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio), atspindinčius panašių prekių atitinkamus pardavimus Bendrijos rinkoje. Pagal šiuos kainynus yra nustatyta, kad per visą dešimtąjį dešimtmetį kainos palaipsniui augo ir 1998 m. pasiekė aukščiausią ribą. 1998-1999 metais kainos staiga nukrito 14 %, ir tai aiškiai atspindi rinkos pasidalijimo ir kainos derinimo nustatymo pabaigą.
(125)
Be to, argumentu dėl grįžimo prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo, negalima paaiškinti, kodėl nuo 1999 m. iki TL pabaigos įvykusio Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo tiek, kiek padidėjo subsidijuoto importo rinkos dalis. Taigi, iš to, kas buvo paminėta pirmiau, galima daryti išvadą, kad grįžimu prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo galima paaiškinti tik tam tikrą Bendrijos pramonės patirtos žalingos tendencijos dalį, ir dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.
(c) Kitų Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai
(126)
Kiti Bendrijos gamintojai, nepriklausantys Bendrijos pramonei, tyrime nebendradarbiavo. Tačiau būtina pažymėti, kad vienas iš kitų dviejų žinomų Bendrijos gamintojų tapo nemokus ir sustabdė gamybą nuo 2002 m. lapkričio mėn. (žr. pirmiau esančią 77 konstatuojamąją dalį). Pagal turimus duomenis kitų dviejų Bendrijos gamintojų pardavimų apimtys išaugo nuo 15 000 tonų 1999 m. iki 21 000 tonų 2002 m., o per TL pabaigos sumažėjo iki 19 000 tonų. Jų rinkos dalis nuo 1999 m. iki 2002 m. padidėjo nuo 12,5 % iki 16,6 % 2002 m., o per TL sumažėjo 14.4 %. Jeigu tyrimo laikotarpis apimtų visus 2003 metus, rinkos dalis, tenkanti vieninteliam likusiam gamintojui, Bendrijoje sudarytų 9,7 %. Jeigu kitų dviejų Bendrijos gamintojų užimama rinkos dalis laikotarpiu nuo 1999 m. iki TL padidėjo 1,9 procentiniais punktais, ir jeigu vienas iš jų tapo nemokus, reiškia, kad susiklostė situacija, dėl kurios patiriama žala kaip ir Bendrijos pramonės atveju. Todėl yra daroma laikina išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai savo veikla daro labai nedidelį poveikį, jeigu iš viso jį daro, Bendrijos pramonės patirtai žalai, ir kad dėl šio poveikio negalima keisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo iš atitinkamos šalies ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.
(d) Importas iš kitų trečiųjų šalių
(127)
Remiantis turima informacija, bendra šių prekių, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, kita nei Indija, importo apimtis padidėjo 20 %, t.y. nuo 13 000 tonų 1999 m. iki 15 000 tonų per TL, o jų užimamos rinkos dalis išaugo nuo 10,7 % 1999 m. iki 11,8 % TL. Šių importuotų prekių CIF kainų aritmetinis svertinis vidurkis tarp 1999 m. ir TL sumažėjo 8 % , t.y., nuo 24 000 eurų už toną 1999 m. iki beveik 2 200 eurų už toną per TL. Reikėtų pažymėti, kad iš kitų nei Indija trečiųjų šalių importo kainos išliko gerokai aukštesnės už importo kainą iš atitinkamos šalies nagrinėjamu laikotarpiu.
(128)
Vėliau buvo nustatyta, kad TL tik trijų, kitų nei Indija šalių, t.y. Japonijos, Lenkijos ir JAV, importas užėmė didesnę nei 1 % Bendrijos rinkos dalį. Nustatyta, kad: (i) Japonijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 2,1 % 1999 m. iki 2,6 % per TL, (ii) Lenkijos užimamos rinkos dalis išaugo nuo 3,3 % 1999 m. iki 4,4 % per TL, o (iii) JAV užimamos rinkos dalis sumažėjo nuo 5,3 % 1999 m. iki 4,7 % TL. Lyginant šio trejopos kilmės importo CIF kainas, Japonijos ir JAV CIF importo kainos buvo pateiktos mažesnėmis negu Bendrijos pramonės kainomis, o importas, kurio kilmės šalis Lenkija, buvo pateiktas aukštesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis. Be to, šių trijų šalių CIF importo kainos visada buvo aukštesnės už atitinkamos šalies importo kainas. Taip pat nėra įrodymų, kurie patvirtintų, kad šis importas buvo tiekiamas subsidijuojamomis kainomis.
(129)
Tyrimo metu buvo nustatyta, kad dvi gamybos įmonės, kuriose buvo gaminamos panašios prekės Lenkijoje ir eksportuojamos į Bendriją yra vieno iš skundą pateikusio Bendrijos gamintojo dukterinės bendrovės. Todėl visas pirmiau minėtas importas iš Lenkijos per TL buvo vykdomas pirmiau minėto Bendrijos gamintojo vardu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad beveik 40 % viso iš JAV importuojamų panašių prekių importo, skirto galutiniam pardavimui Bendrijoje, iš tikro yra importavęs kitas skundą pateikęs Bendrijos gamintojas. Nebuvo rasta duomenų, kad atitinkamas perpardavimas darė žalą kitiems Bendrijos gamintojams, ar kad šis importas buvo vykdomas Bendrijoje gaminamos produkcijos sąskaita. Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai trečiosiose šalyse turi kitų panašių prekių gamybos įmonių, tačiau tyrimo metu buvo nustatyta, kad šios importo apimtys, imant kartu ir atskirai, yra nežymios, t.y. sudaro mažiau nei 1 % Bendrijos vartojimo.
(130)
Du skundą padavę Bendrijos gamintojai yra stambaus kapitalo bendrovės, vykdančios savo veiklą pasauliniu lygiu. Jų veiklos sritis nėra apribota tik Bendrijos teritorija. Šios bendrovės ne tik importuoja tam tikrą kiekį panašių prekių, skirtų galutiniam pardavimui Bendrijos teritorijoje, bet taip pat ženklų kiekį savo produkcijos, pagamintos Bendrijos teritorijoje, eksportuoja už Bendrijos ribų. Šie gabenimai pasauliniu lygiu yra grindžiami didėjančia tendencija specializuoti įvairias gamybos įmones pagal panašių prekių dydžius ir kategorijas, ir tai tiesiogiai verčia abu skundą padavusius Bendrijos gamintojus importuoti kai kurių dydžių ir kategorijų prekes iš ne EB teritorijoje esančių gamybos įmonių, kad papildytų Bendrijos vartotojui pateikiamų prekių asortimentą.
(131)
Atsižvelgiant į vidutines kainas, mažas šio importo apimtis, jų užimamą ribotą rinkos dalį ir pirmiau minėtus argumentus dėl asortimento, nėra požymių, kad šių trečiųjų šalių prekių, pagamintų skundą padavusiems Bendrijos gamintojams priklausančiose įmonėse arba kitur, prisidėjo prie to, kad Bendrijos pramonei susidarytų žalinga situacija, ypač rinkos dalies, prekybos apimties, užimtumo, investicijų, pelningumo, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų aspektais.
(132)
taip pat buvo teigiama, kad šis nagrinėjimas yra diskriminacinio pobūdžio, kadangi jo metu nebuvo atsižvelgta į panašių prekių, kurių kilmės šalis Kinijos Liaudies Respublika (KLR), importą, kurį, kaip teigiama, parodo, santykinai dideli iš KLR importuojamų prekių, klasifikuojamų KN kodu 8545 11 00, importo kiekiai. Pirmiausia reikia pasakyti, kad KN kodu 8545 11 00 klasifikuojamos ne tik aptariamos prekės ir panašios prekės, bet taip pat ir kitos prekės. Todėl negalima daryti išvados remiantis tik KN kodu. Tačiau šiam klausimui buvo skirtas ypatingas dėmesys bendradarbiaujančių naudotojų patalpų patikrinimo metu. Keletas naudotojų, atsakydami į klausimyną, nurodė panašių prekių, importuotų iš KLR kiekius, tačiau patikrinus vietoje buvo įrodyta, kad nė vienas šių kiniškų elektrodų neatitiko aptariamos prekės parametrų. Be to, viena iš dviejų naudotojų asociacijų raštu patvirtino, kad nuo 1999 m. iki TL pabaigos Kinijos Liaudies Respublikoje nebuvo susiklosčiusi palanki situacija gaminti ir eksportuoti panašias prekes į Bendriją. Todėl šis argumentas yra atmetamas.
(e) Bendrijos pramonės eksporto rodikliai
(133)
Nurodžiusi staigų Bendrijos pramonės eksporto kainų kritimą, viena iš suinteresuotųjų šalių pareiškė, kad: (i) tai įrodo, jog nėra priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos žalos Bendrijos rinkoje ir, (ii) kad sau žalą galėjo padaryti pati Bendrijos pramonė.
(134)
Kaip buvo paminėta pirmiau, du skundą padavę Bendrijos gamintojai vykdo savo veiklą pasauliniu lygiu. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės eksporto apimtys yra 15 % didesnės už pardavimus Bendrijoje. 1999 m. sudaręs 100 000 tonų, 2000 m. Bendrijos pramonės produkcijos pardavimų eksportas padidėjo 12 %, 2001 m. sumažėjo 20 procentinių punktų, 2002 m. padidėjo 2 procentiniais punktais ir dar papildomais 6 procentiniais punktais per TL. TL metu eksporto pardavimų apimtis buvo beveik tokia pati, kaip ir 1999 m., todėl nėra pagrindo teigti, kad dėl eksporto įvyko masto ekonomijos sumažėjimas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad nuo 1999 iki TL eksporto pardavimų kainos sumažėjo 14 %. Šis faktas, neatsižvelgiant į kitus veiksnius, galėjusius daryti įtaką pasaulinei rinkai, yra nesusijęs su šiuo nagrinėjimu, kuriuo buvo tirta Bendrijos, o ne pasaulinė rinka. Taip pat reikėtų pažymėti, kad įvertinant žalą ištirta pelningumo tendencija atspindi vien tik Bendrijos pramonės produkcijos pardavimus Bendrijoje. Nors eksporto pardavimų pelningumas augo truputėlį lėčiau nei Bendrijos pardavimų pelningumas, šis veiksnys taip pat yra laikomas nesusijusiu su šiuo nagrinėjimu. Todėl laikoma, kad eksporto veikla negalėjo turėti jokio poveikio Bendrijos pramonės patirtai žalai.
1999
2000
2001
2002
TL
Eksporto pardavimų apimtys (tonomis)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
112
91
93
99
Eksporto pardavimų vieneto kaina (eurai/tona)
negali būti atskleista (žr. 80 konstatuojamąją dalį anksčiau)
Indeksas (1999 = 100)
100
96
102
88
86
4. IŠVADA DĖL PRIEŽASČIŲ
(135)
Daroma išvada, kad Bendrijos pramonės patirta materialinė žala, kuri daugiausia pasireiškė užimamos rinkos dalies sumažėjimu laikotarpiu nuo 1999 m iki TL, pardavimo vieneto kainos sumažėjimu (8 %), vieneto gamybos sąnaudų padidėjimu 2 %, su tuo susijusio pelningumo, investicijų grąžos ir pinigų srautus iš bendrovių veiklos, investicijų bei užimtumo sumažėjimu, atsirado dėl tiriamo subsidijuoto importo.
(136)
Iš tikrųjų, paklausos sumažėjimas dėl plieno rinkos sulėtėjimo, grįžimas prie įprastų konkurencijos sąlygų po kartelio išardymo, kiti Bendrijos gamintojų veiklos rodikliai, importas iš kitų trečiųjų šalių, Bendrijos pramonės eksporto rodikliai galėjo padaryti tik labai nedidelį poveikį, ir negali pakeisti laikinos išvados apie tikrą ir esmingą priežastinį ryšį tarp atitinkamos šalies subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos.
(137)
Todėl daroma laikina išvada, kad subsidijuotas importas, kurio kilmės šalis yra Indija, daro materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje.
G. BENDRIJOS INTERESAI
(138)
Komisija išnagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl subsidijavimo, žalos ir jos priežasčių, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių spręsti, kad dėl Bendrijos interesų nereikia taikyti priemonių šiuo konkrečiu atveju. Šiuo tikslu, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalimi, Komisija atsižvelgė į galimą poveikį visoms suinteresuotoms šalims.
1. BENDRIJOS PRAMONĖS INTERESAI
(139)
Bendrijos pramonę sudaro dvi bendrovių grupės, turinčios iš viso devynias gamyklas, išsidėsčiusias įvairiose Bendrijos šalyse, ir kur 1 800 asmenų dirba panašios prekės gamyboje, prekyboje ir administracijoje. Jeigu bus įvestos priemonės, tikėtina, kad Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir pardavimo kainos pakils. Tačiau Bendrijos pramonės kainos tikriausiai neišaugtų tiek, kokio dydžio būtų įvestas kompensuojamasis muitas, nes vis tiek išliks Bendrijos gamintojų, atitinkamos šalies kilmės importo nesubsidijuojamomis kainomis ir prekių iš trečiųjų šalių konkurencija. Taigi, tikėtina, kad, viena vertus, gamybos ir pardavimo apimčių padidėjimas ir, kita vertus, tolesnis prekės vieneto kainos sumažėjimas kartu su nežymiu kainų padidėjimu pagerins Bendrijos pramonės finansinę padėtį.
(140)
Kita vertus, jeigu apsaugos nuo subsidijavimo priemonės nebus įvestos, tikėtina, kad neigiama tendencija Bendrijos pramonėje didės ir toliau. Tikėtina, kad Bendrijos pramonė ir toliau praras rinkos dalis, ir jos pelningumas mažės. Tikėtina, kad dėl to Bendrijoje sumažės gamybos apimtys ir investicijos, užsidarys kai kurios gamybos įmonės ir jose sumažės darbo vietų skaičius.
(141)
Taigi įvedus apsaugos nuo subsidijavimo priemones, Bendrijos gamyba atsigautų nuo žalingo subsidijavimo poveikio.
2. NESUSIJUSIŲ IMPORTUOTOJŲ IR (ARBA) PREKIAUTOJŲ INTERESAI BENDRIJOJE
(142)
Per TL abu bendradarbiaujantys importuotojai įvežė apie 20 % visos aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra atitinkama valstybė, EB importo apimties. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių gamintojų eksportuotojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos importuotojų ir (arba) prekiautojų (t.y., viena, abiejų anksčiau minėtų bendradarbiaujančių importuotojų ir, antra, nebendradarbiaujančių importuotojų ir (arba) prekiautojų) importas sudaro maždaug 40 % visos aptariamos Indijos kilmės prekės EB importo apimties.
(143)
Jeigu bus įvestas kompensuojamasis muitas, tikėtina, kad importas iš atitinkamos kilmės šalies gali sumažėti. Be to, nereikėtų atmesti to fakto, kad įvedus apsaugos nuo subsidijavimo priemones, Bendrijoje šiek tiek gali padidėti aptariamosios prekės kainos, ir tai paveiks importuotojų ir (arba) prekiautojų ekonominę padėtį. Abiejų bendradarbiaujančių importuotojų prekybinė veikla, susijusi su aptariama Indijos kilmės preke, sudaro maždaug 40 % visos jų apyvartos. Iš kievienų jų samdomų 10 darbuotojų 4 darbuotojai tiesiogiai dirba aptariamos Indijos kilmės prekės prekyboje. Aptariamos prekės padidėjusių importo kainų poveikis importuotojams taip pat priklausys nuo to, kaip jie tai perteiks savo klientams. Aptariamoji prekė visose naudotojo sąnaudose sudaro labai menką dalį (žr. 152 konstatuojamąją dalį), ir tas faktas taip pat gali padėti importuotojams perkelti kainos padidėjimą naudotojams.
(144)
Remiantis šiais faktais daroma laikinoji išvada, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas neturėtų stipriai paveikti Bendrijos importuotojų padėties.
3. PRAMONĖS NAUDOTOJŲ INTERESAI
(145)
Pagrindinis pramonės naudotojas, sunaudojantis maždaug 80 % visos aptariamos prekės ir panašių prekių EB, yra elektrotechninio plieno pramonė. Per TL aštuoni bendradarbiaujantys galutiniai naudotojai sunaudojo apie 27 % visos atitinkamos šalies kilmės importuotos aptariamos prekės į EB, kurią importuoja arba tiesiogiai abu Indijos eksportuojantys gamintojai, arba importuotojai ir (arba) prekiautojai. Abiejų Indijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys rodo, kad Bendrijos galutinių naudotojų (t.y., viena vertus, aštuonių anksčiau minėtų bendradarbiaujančių naudotojų, ir, kita vertus, nebendradarbiaujančių naudotojų) importas sudaro maždaug 56 % visos aptariamosios prekės, kurios kilmės šalis yra Indija, EB importo apimties. Likusią 4 % dalį importavo Bendrijos pramonė.
(146)
Bendradarbiaujantys naudotojai tvirtina, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas jų finansinę padėtį tiesiogiai paveiks neigiamai dėl žaliavų iš Indijos pabrangimo ir netiesiogiai dėl galimo iš Bendrijos gamintojų perkamų prekių pabrangimo.
(147)
Tyrimai parodė, kad aptariamos prekės ir panašių prekių suvartojimas sudaro vidutiniškai 1 % visų bendradarbiaujančių naudotojų prekių kaštų. Galimas kainos poveikis naudotojams išdėstomas toliau. Jeigu bus įvedamas kompensuojamasis muitas, naudotojų gamybos sąnaudos išaugs nuo 0,15 % (blogiausias scenarijus, kai ir aptariamosios prekės kainos, ir panašių prekių kainos pakils muito dydžiu, nepriklausomai nuo tų prekių kilmės) iki 0,03 % (kai pakils tik Indijos kilmės prekių kainos). Kita vertus, darytina prielaida, kad tikrasis rezultatas bus šių abiejų scenarijų vidurkis dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendrijos pramonė gali pakelti kainas iki tam tikro lygio, bet tikėtina, kad ji sieks pasinaudoti sumažėjusiu kainų spaudimu ir atgauti prarastas rinkos dalis, nustatydama konkurencingas kainas Indijos kainų atžvilgiu. Egzistuoja nepanaudoti pajėgumai, ir grįžus prie teisingesnių ir pelningesnių rinkos sąlygų, tikrai padidės pasiūla iš įvairių kilmės šalių, ir atsiras paskatos naujoms investicijoms. Be to, apie 15 % ES suvartojamų prekių gaunamos iš kitų tiekėjų (t.y., kitų Bendrijos gamintojų ir importuojant iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją). Taigi mažai tikėtina, kad išaugs bendras kainų lygis. Pagaliau, be šio labai nedidelio tikėtino poveikio naudotojo gamybos sąnaudoms, galbūt bus įmanoma bent iš dalies jį perkelti klientams, ir tokiu būdu galutinis poveikis naudotojų pelnui bus dar mažesnis.
(148)
Bendradarbiaujantys naudotojai taip pat prieštarauja kompensuojamojo muito įvedimui, kuris, jų nuomone, sudarytų kliūčių konkurencinei rinkai ir sugrąžintų de facto kartelinį susitarimą, kurį Komisija atskleidė 2001 m.
(149)
Komisija skyrė baudas abiems skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, kurie veikė pagal kartelinį susitarimą nuo 1992 m. gegužės mėn. iki 1998 m. kovo mėn. Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad abu gamintojai, sudarantys Bendrijos pramonę, baigė anksčiau taikytą kainos derinimo ir rinkos padalijimo praktiką, ir nei viena šalis dėl to nesiginčijo. Dabartinėje situacijoje reikia atkurti teisingas konkurencijos sąlygas, kurias iškreipė nesąžininga Indijos eksportuotojų prekyba. Apsaugos nuo subsidijavimo priemonėmis siekiama ne užkirsti kelią importui į Bendriją iš atitinkamos šalies, bet pašalinti iškreiptų rinkos sąlygų, susidarančių dėl subsidijuojamo importo, pasekmes. Atstatytos teisingos rinkos sąlygos bus naudingos ne tik Bendrijos gamintojams, bet taip pat ir kitiems tiekėjams, pvz., nesubsidijuojamam importui. Tai, kad Bendrijos pramonė 1992-1998 m. buvo sudariusi kartelį, neturėtų iš jos atimti teisės į kompensaciją dėl nesąžiningos prekybos, remiantis pagrindiniu reglamentu.
(150)
Atsižvelgiant į šias išvadas, galima daryti laikinąją išvadą, kad apsaugos nuo subsidijavimo priemonių įvedimas: (i) neturėtų rimtai paveikti finansinės vartotojų padėties, ir (ii) neturėtų neigiamai paveikti visos konkurencijos situacijos Bendrijos rinkoje.
4. IŠVADA DĖL BENDRIJOS INTERESŲ
(151)
Priemonių taikymas turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę vėl atgauti prarastus pardavimus bei rinkų dalis ir padidinti pelningumą. Iš kitos pusės, atsižvelgiant į blogėjančią šios pramonės padėtį, išlieka pavojus, kad, neįvedus šių priemonių, kai kurie Bendrijos gamintojai gali būti priversti uždaryti gamyklas ir atleisti dalį savo darbuotojų. Nors dėl kai kurių neigiamų padarinių galėtų sumažėti importo kiekiai ir nežymiai pakilti kainos importuotojams ir (arba) prekiautojams bei naudotojams, tačiau šie pokyčiai galėtų būti kompensuojami atitinkamai padidinant kainas klientams. Atsižvelgiant į anksčiau išdėstytus faktus, daroma laikina išvada, kad šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių netaikyti priemonių, ir kad taikant priemones nebus pakenkta Bendrijos interesams.
H. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ KOMPENSACINIŲ PRIEMONIŲ
(152)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl subsidijavimo, žalos ir jos priežasčių ir Bendrijos interesų, reikėtų priimti laikinąsias priemones tam, kad būtų užkirstas kelias būsimai žalai, kurią Bendrijos pramonei daro subsidijuojamas importas.
1. ŽALAI ATLYGINTI REIKALINGŲ PRIEMONIŲ DYDIS
(153)
Laikinųjų kompensacinių priemonių dydis turėtų būti toks, kad pašalintų žalą, kurią Bendrijos pramonei daro subsidijuojamas importas, tačiau neviršijant nustatytų subsidijų ribų. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti žalingam subsidijavimo poveikiui, dydį, atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti ikimokestinį pelną normaliomis konkurencijos sąlygomis, t.y., jeigu nebūtų subsidijuoto importo.
(154)
Remiantis turima informacija preliminariai buvo nustatyta, kad 9,4 % apyvartos pelno riba turėtų būti laikoma tinkamu tokiu pelno dydžiu, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų žalingo subsidijavimo. Skundą pateikę Bendrijos gamintojai pažymėjo, kad jie galėtų pagrįstai tikėtis nuo 10 % iki 15 % pelno, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Tyrimas parodė, kad 1999 m. Bendrijos pramonė gavo nuo 12 iki 15 % pelno nuo apyvartos (žr. 105 konstatuojamąją dalį), kai subsidijuotas importas užėmė mažiausią rinkos dalį. Komisija tyrė, ar 1999 m. rinkos sąlygas galima būtų laikyti kaip atitinkančias normalias aptariamosios prekės rinkos sąlygas. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad grįžimas prie normalių konkurencijos sąlygų po rinkų dalijimo ir kainų derinimo laikotarpio paveikė kainas, ir kad pagrindinių žaliavų kainos labai išaugo nuo 1999 m. iki TL pabaigos. Atsižvelgiant į šias aplinkybes mažai tikėtina, kad Bendrijos pramonė galėtų gauti nuo 12 % iki 15 % pelną per TL. Galiausiai Komisija peržvelgė bendrovių balansų statistikas pagal sektorius, kurias surinko Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir JAV centriniai bankai. Komisija saugo duomenų bazę su šiais duomenimis. Peržiūrėjus tuos duomenis paaiškėjo, kad įmonės, priklausančios artimiausiam sektoriui anksčiau minėtose labiausiai išsivysčiusiose šalyse, 2002 m. vidutiniškai gavo 9,4 % pelną iki ypatingųjų išlaidų. Atsižvelgdama į visas aplinkybes ir faktus, Komisija mano, kad 9,4 % pelnas yra toks, kokį Bendrijos pramonė galėtų gauti, jeigu nebūtų subsidijuoto importo.
(155)
Kainų pakėlimas buvo nustatytas lyginant sandorių importo kainos svertinį vidurkį, naudojamą nustatant pateikimą mažesne kaina, ir Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų panašių prekių nežalingą kainą. Nežalinga kaina buvo gauta nustatant tokią Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad ji atspindėtų anksčiau minėtą procentinį pelną. Visi skirtumai, gauti iš šio palyginimo, vėliau buvo išreikšti visa importo CIF verte.
(156)
Anksčiau minėtas kainų palyginimas atskleidė tokius žalos dydžius:
Graphite India Limited (GIL)
20,3 %
Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited
12,8 %
2. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS
(157)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta anksčiau, daroma prielaida, kad įvedamas laikinasis kompensuojamasis muitas turėtų būti lygus nustatytam subsidijos dydžiui, bet negali viršyti anksčiau nurodyto apskaičiuoto žalos dydžio, remiantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi.
3. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(158)
Tam, kad būtų užtikrintas geras administravimas, turėtų būti nustatomas laikotarpis, kai suinteresuotos šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą nagrinėjimą nustatytą laiką, gali pateikti savo požiūrį raštu ir paprašyti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti pakeistos nustatant bet kokį kitą galutinį muitą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Nustatomas laikinas kompensuojamasis muitas importuojamiems tokios rūšies KN kodu ex 8545 11 00 (TARIC kodu 8545110010), klasifikuojamiems grafito elektrodams, kokie naudojami elektrinėse krosnyse, ir kurių piltinis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektros varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir KN kodu ex 8545 90 90 klasifikuojamoms su tokiais elektrodais naudojamoms jungiamosioms veržlėms; kurie importuojami kartu arba atskirai, ir kurių kilmės šalis yra Indija.
2. Prekių, kuriuos Indijoje pagamino toliau vardijamos bendrovės, laikino kompensacinio muito, taikomo grynajai franko Bendrijos siena kainai iki muito, tarifas yra toks:
Bendrovė
Laikinas muitas
TARIC papildomas kodas
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
14,6 %
A530
Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
12,8 %
A531
Visi kiti
14,6 %
A999
3. Jei kitaip nenurodyta, taikomos muitų mokesčiams galiojančios nuostatos.
4. Pirmiau nurodyta prekė yra išleidžiama laisvai cirkuliuoti Bendrijoje tik pateikus laikinojo muito sumos dydžio garantiją.
2 straipsnis
Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 30 straipsnio, per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali paprašyti atskleisti esminius faktus ir svarstymus, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas; jos gali pateikti savo požiūrį raštu ir paprašyti, kad jas Komisija išklausytų.
Laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 31 straipsnio 4 dalies nuostatų, atitinkamos šalys gali pareikšti pastabas dėl šio reglamento taikymo per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas keturis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 19 d.