KOMISIJOS SPRENDIMAS
2005 m. lapkričio 23 d.
dėl valstybės pPagalbos, Slovėnijos suteiktos pagal savo teisės aktus dėl aplinkos užteršimo anglies dioksido emisija apmokestinimo
(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4435)
(Tik tekstas slovėnų kalba yra autentiškas)
(Tekstas svarbus EEE)
(2006/640/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį, ypač į 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pagal pirmiau minėtus straipsnius suteikusi suinteresuotoms šalims galimybę pateikti savo pastabas (1),
kadangi:
(1)
Slovėnijos valdžios institucijos 2002 m. spalio 18 d. informavo Komisiją, kad egzistuoja valstybės pagalbos schemos, pagal kurias tam tikroms bendrovėms taikomos mokesčių nuolaidos apmokestinant CO2 (anglies dioksido) emisiją. Komisija užregistravo schemą kaip bylą SI 1/2003. Prieš tai schema buvo patvirtinta Slovėnijos valstybės pagalbos nacionalinės institucijos pagal Sutarties dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo į Europos Sąjungą (2) (Stojimo sutartis) IV priedo trečios dalies antrąją pastraipą, remiantis Bendrijos rekomendacijomis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (Aplinkos apsaugos rekomendacijos) (3).
(2)
Dėl nepakankamos informacijos apie šią schemą Komisija pareikalavo iš Slovėnijos papildomų paaiškinimų ir schema negalėjo būti įtraukta į jau egzistuojantį pagalbos sąrašą pagal Stojimo sutarties IV priedo priedėlį.
(3)
Slovėnijos valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos 2002 m. lapkričio 7 d., 2003 m. balandžio 1 d., 2003 m. gegužės 16 d., 2003 m. spalio 1 d., 2004 m. vasario 4 d., 2004 m. birželio 1 d., 2004 m. rugsėjo 17 d. ir 2004 m. rugsėjo 28 d. Slovėnijos valdžios institucijos ir Komisija buvo susitikusios du kartus, 2003 m. lapkričio 24 d. ir 2004 m. kovo 8 d.
(4)
Tuo tarpu buvo pakeisti ES teisės aktai, ir šie pokyčiai turėjo didelės įtakos CO2 apmokestinimo sistemai Slovėnijoje:
-
2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesèiø struktûrà (4) („Direktyva dėl energijos mokesčių“),
-
2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (5)(„Direktyva dėl prekybos emisijos leidimais“), ir
-
2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo (6);
įsigaliojo nuo paskelbimo dienos.
(5)
Vėliau Slovėnijos valdžios institucijos nusprendė pakeisti savo mokesčių sistemą ir pateikė Komisijai naujų teisės aktų pasiūlymų. Komisija užregistravo naująją sistemą 2004 m. birželio mėnesį kaip bylą N 402/2004.
(6)
Vadovaudamasi turima informacija, Komisija suabejojo dėl tam tikrų abiejų priemonių SI 1/2003 ir N 402/2004 dalių suderinamumo su bendrąja rinka. Todėl 2004 m. gruodžio 14 d. ji pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (7), 4 straipsnio 4 dalį ir 6 straipsnį, ir paragino Slovėnijos valdžios institucijas pateikti savo pastabas („Sprendimas pradėti tyrimą“). Sprendimo pradėti tyrimą santrauka buvo publikuota 2005 m. vasario 22 d.Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje (8). Visos suinteresuotos šalys buvo paragintos pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo datos.
(7)
Po oficialios tyrimo procedūros pradžios Komisija užregistravo bylą SI 1/2003 kaip C 47/2004 ir bylą N 402/2004 kaip C 44/2004.
(8)
2005 m. sausio 18 d. laiške, kuris buvo užregistruotas 2005 m. sausio 20 d., Slovėnijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl abejonių, kurias išreiškė Komisija savo sprendime pradėti tyrimą. 2005 m. balandžio 4 d. ir birželio 7 d. Komisija nusiuntė Slovėnijos valdžios institucijoms kitus klausimus, į kuriuos buvo atsakyta 2005 m. gegužės 17 d. ir rugpjūčio 8 d. laiškuose.
(9)
Komisija negavo jokių pastabų iš trečiųjų šalių.
(10)
Kad būtų galima geriau suprasti pasikeitimus, atsiradusius priėmus naują teisės aktą, sprendimas pradėti tyrimą taip pat apima senąją apmokestinimo nuolaidų sistemą (byla SI 1/2003) ir naująją schemą (byla N 402/2004). Siekiant aiškumo ir nuoseklumo, šis sprendimas taip pat apima bylas C 44/2004 ir C 47/2004.
A) SCHEMA C 47/2004 (ANKSČIAU SI 1/2003)
1. PAGALBOS SCHEMOS APRAŠYMAS
(11)
Schema grindžiama 2002 m. spalio 17 d.Reglamentu dėl aplinkos užteršimo anglies dioksido emisija apmokestinimo, kuris Slovėnijoje įsigaliojo 2002 m. spalio mėnesį (toliau - Reglamentas). Naujas Reglamentą pakeitęs teisės aktas (schema C 44/2004) įsigaliojo 2005 gegužės 1 d.
(12)
Todėl šiuo sprendimu Komisija teigiamai vertina Reglamento suderinamumą su bendrąja rinka 2004 m. gegužės 1 d. (Slovėnijos stojimo į ES data) - 2005 m. gegužės 1 d. (Reglamento galiojimo pabaiga) laikotarpiu.
(13)
Reglamentas nustatė apmokestinimą pagal CO2 kiekį, kurį išmeta tam tikras įrenginys. Reglamente buvo nustatytos trys apmokestinimo nuolaidų kategorijos, kurios buvo pateiktos Komisijai patvirtinti kaip pagalbos priemonės sklandžiai veiklai užtikrinti pagal Aplinkos apsaugos rekomendacijas:
(i)
Bendrovėms, gaminančioms elektros energiją įrenginiuose, kurie tuo pat metu gamina šilumą ir elektrinę energiją (ŠEGB), gali būti skiriama mokesčio nuolaida, jeigu energijos taupymas siekia bent 5 % dirbančiajam su šiuo įrenginiu, arba 10 % naujam įrenginiui.
Savo sprendime pradėti tyrimą Komisija nusprendė, kad ši pagalba atitinka EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.
(ii)
Kita mokesčių nuolaida taikoma visiems įrenginiams, kurie Slovėnijoje veikė iki 1998 metų ir kurie vidutiniškai išmetė bent 10 t CO2 per metus nuo 1986 m. iki 1998 m., ir kurie kreipėsi į Aplinkos Ministeriją leidimo emisijoms prieš 2002 m. Specialios nuolaidos buvo pagrįstai nustatytos šiems subjektams:
-
įrenginiams šilumos izoliacijos medžiagoms gaminti,
-
elektrinėms, kurios tiekia energiją į aukštos įtampos tinklus,
-
įrenginiams, transportuojantiems gamtines dujas dujotiekyje,
-
centrinėms šiluminėms elektrinėms, kai CO2 emisijos yra dėl fosilinio kuro naudojimo.
Savo sprendime pradėti tyrimą Komisija nusprendė, kad mokesčių nuolaida elektrinėms, kurios tiekia energiją į aukštos įtampos tinklus (antras punktas), nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
Komisija pradėjo oficialų tyrimą, susijusį su visomis kitomis nuolaidas gaunančiomis kategorijomis, remdamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 4 straipsnio 4 dalimi ir 6 straipsniu.
(iii)
Trečioji mokesčių nuolaidų kategorija yra skirta stambioms elektrinėms, kurios tiekia energiją į aukštos įtampos tinklus ir kaip kurą naudoja savo šalies anglį.
Savo sprendime pradėti tyrimą Komisija nusprendė, kad šios priemonės nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
(14)
Todėl Komisijos tyrimo procedūra buvo nukreipta į ii punkte minėtas valstybės pagalbos priemones.
2. PAGALBA DE MINIMIS
(15)
Kai Komisija priėmė sprendimą pradėti tyrimą (2004 m. gruodžio 14 d.), Reglamentas vis dar galiojo. Tačiau Slovėnijos valdžios institucijos savo 2005 m. gegužės 17 d. laiške patvirtino, kad nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos (2004 m. gruodžio 22 d.) Slovėnijos valdžios institucijos negavo jokio oficialaus sprendimo dėl mokesčių už CO2 nuolaidas pagal Reglamentą. Naujasis teisės aktas įsigaliojo 2005 gegužės 1 dieną vietoj Reglamento.
(16)
Komisijai pareikalavus (2005 m. balandžio 4 d. laiškas) Slovėnijos valdžios institucijos pateikė sąrašą visų subjektų, kuriems pagrįstai buvo suteikta mokesčių nuolaida pagal Reglamentą iki Slovėnijos stojimo į ES datos, taip pat atitinkamą mokesčių nuolaidų skaičių iki Reglamento galiojimo pabaigos (2005 m. gegužės 17 d. laiškas).
(17)
Remiantis pateikta informacija bendras mokesčių nuolaidų dydis nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2005 m. gegužės 1 d. (998 771 EUR) buvo paskirstytas iš viso 153 bendrovėms. Nė viena bendrovė negavo daugiau kaip 100 000 EUR. Tik dvi bendrovės gavo daugiau kaip 27 000 EUR, bet nė viena negavo daugiau kaip 100 000 EUR.
(18)
Todėl Slovėnijos valdžios institucijos tvirtina, kad dėl trumpalaikio Reglamento galiojimo nuo Slovėnijos priėmimo į ES dienos, pagalbos vertė pagal šią schemą yra mažesnė negu 100 000 EUR riba, kuri yra nustatyta Komisijos reglamento apie pagalbą de minimis (9) 2 straipsnyje.
(19)
Savo 2005 m. rugpjūčio 8 d. laiške Slovėnijos valdžios institucijos išsamiai aprašė naudojamą de minimis pagalbos priežiūros sistemą Slovėnijoje. Remiantis pateikta informacija, Slovėnija sukūrė priežiūros ir kontrolės sistemą pagal de minimis taisyklę, įsteigdama de minimis pagalbos Centrinį registrą Valstybės pagalbos priežiūros tarnyboje prie Finansų Ministerijos. Prieš bet kokių institucijų pritarimą bet kokiai pagalbai de minimis, minėta Tarnyba turi išnagrinėti, ar iš tiesų laikomasi visų sąlygų, nustatytų Komisijos reglamente dėl pagalbos de minimis. Centrinis registras buvo įsteigtas prieš Slovėnijai stojant į ES.
(20)
Slovėnijos valdžios institucijos 2005 m. rugpjūčio 8 d. laiške patvirtino, kad centralizuotos sistemos veikla užtikrino, kad subjektai, turintys teisę į pagalbą, negalėtų gauti daugiau kaip 100 000 EUR pagalbos vienam subjektui trejų metų laikotarpiui.
3. ĮVERTINIMAS
(21)
Komisijai priėmus sprendimą pradėti tyrimą (2004 m. gruodžio 22 d.), Slovėnijos valdžios institucijos iškart nustojo taikyti minėtą mokesčių nuolaidų schemą. Po kelių mėnesių, 2005 m. gegužės 1 d., įsigaliojo gerokai pakeista naujoji schema. Tad šis Reglamentas, tapęs šio sprendimo objektu, galiojo Slovėnijoje vienerius metus po įstojimo į ES, tačiau de facto buvo naudojamas mažiau kaip 8 mėnesius (nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2004 m. gruodžio 22 d.).
(22)
Tokio trumpo naudojimosi pasekmė yra ta, kad pagal šią schemą skiriama pagalba yra mažesnė negu Komisijos reglamento dėl de minimis pagalbos 2 straipsnyje nustatyta 100 000 EUR riba vienam subjektui.
(23)
Slovėnijos valdžios institucijos 2005 m. gegužės 17 d. ir 2005 m. rugpjūčio 8 d. laiškuose pažadėjo laikytis sąlygų, nustatytų Komisijos reglamente dėl de minimis pagalbos ir aprašė priežiūros sistemą, kuri užtikrintų tikslų minėtų taisyklių taikymą.
4. IŠVADA
(24)
Todėl Komisija patvirtina, kad priemonės įgyvendina Komisijos reglamento dėl de minimis pagalbos sąlygas ir, remiantis jo 2 straipsnio 1 dalimi, nėra laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
B) SCHEMA C 44/2004 (ANKSČIAU N 402/2004): C47/2004 SCHEMOS PAKEITIMAS
1. PAGALBOS SCHEMOS APRAŠYMAS
(25)
Slovėnijos valdžios institucijos savo informaciniame laiške, užregistruotame 2004 m. birželio 1 d., informavo Komisiją apie svarbius pasikeitimus Slovėnijos teisės aktuose, dėl kurių buvo pakeistas ir Reglamentas dėl CO2 apmokestinimo, kuris galiojo nuo 2002 metų. Naujus nacionalinius teisės aktus sudaro Aplinkos apsaugos įstatymas (10), Įstatymas dėl akcizo mokesčio įstatymo pasikeitimų ir papildymų (11) ir Reglamentas dėl aplinkos užteršimo CO2 emisijomis apmokestinimo (Reglamentas), įsigalioję 2005 m. gegužės 1 d.
(26)
Reglamentas nekeičia ankstesnės CO2 apmokestinimo sistemos logikos: mokestis priklauso nuo įrenginio išmetamo CO2 kiekio.
(27)
Jame numatytos trys mokesčių nuolaidų priemonės, pateiktos Komisijai laikantis Aplinkos apsaugos rekomendacijų. Visos trys priemonės galioja 5 metus: nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d.
(i)
Bendrovėms, gaminančios elektroenergiją įrenginiuose, kurie tuo pat metu gamina šilumą ir elektrinę energiją (ŠEGB), gali būti skiriama mokesčio nuolaida, jeigu jos pasiekė tam tikrą energijos taupymo lygį.
Savo sprendime pradėti tyrimą Komisija nusprendė, kad šita priemonė atitinka EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. Nepaisant to, kad priemonė tuo metu buvo siūloma keisti, Slovėnijos valdžios institucijos 2005 m. gegužės 17 d. laiške patvirtino, kad šios priemonės nebuvo keičiamos.
(ii)
Antroji mokesčių nuolaidų kategorija apima elektrines, kurios tiekia energiją į aukštos įtampos tinklus ir kai kuriuos stambius šildymo įrenginius, nurodytus Reglamento 23 straipsnyje.
Dėl elektrinių Komisija savo sprendime pradėti tyrimą nusprendė, kad šios priemonės nelaikomos valstybės pagalba. Dėl stambių šildymo įrenginių Komisija nusprendė, kad mokesčių nuolaidos šiuo atveju atitinka EB sutartį.
(iii)
Remiantis Reglamento projektu, kuris buvo pateiktas Komisijai prieš priimant sprendimą pradėti tyrimą, visi gamintojai, tiekiantys energiją į aukštos įtampos tinklus, tačiau patys intensyviai nevartojantys energijos ir nesaistomi aplinkos sutarties arba prekybos leidimais schemos, gali naudotis 43 % mokesčių nuolaida 2005 metais, kuri kasmet būtų mažinama 8 procentiniais punktais. Šiluminės tokioje pat padėtyje gali naudotis 26 % mokesčių nuolaida 2005 metais, kuri kasmet būtų mažinama 8 procentiniais punktais.
Savo sprendime pradėti tyrimą Komisija išreiškė abejones, ar ši priemonė atitinka bendrosios rinkos principus, ir, remdamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 4 straipsnio 4 dalimi ir 6 straipsniu, pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Ši mokesčių nuolaidų kategorija naujajame reglamento projekte buvo vienintelė, dėl kurios Komisija atliko tyrimą dėl valstybės pagalbos.
(28)
Remdamosi Komisijos sprendimu pradėti tyrimą, Slovėnijos valdžios institucijos pakeitė reglamento projektą. Galutinė reglamento versija, kuri galioja nuo 2005 m. gegužės mėnesio, pakeičia mokesčių nuolaidas gaunančias kategorijas taip:
(29)
Bendrovėms, minimoms Reglamento 18 straipsnio 3 pastraipoje, bendradarbiaujančioms pagal prekybos emisijos leidimais ES schemą pagal Direktyvą dėl dujų emisijos leidimų sistemos, kurios nesunaudoja daug energijos, gali būti taikoma mokesčių nuolaida remiantis nacionaline CO2 apmokestinimo sistema.
(30)
Bendrovėms, minimoms Reglamento 18 straipsnio 4 pastraipoje, kurios savanoriškai pasirašo aplinkos apsaugos sutartį, taip pat gali būti taikoma mokesčių nuolaida.
(31)
Mokesčių nuolaidų tarifai kasmet sumažėja 8 procentiniais punktais:
-
2005: 43 %,
-
2006: 35 %,
-
2007: 27 %,
-
2008: 19 % ir
-
2009: 11 % mokesčių nuolaida.
Paskutinieji metai mokesčių nuolaidoms yra 2009: nuo 2010 metų negalioja jokios nuolaidos.
(32)
Šiluminės turi teisę į 26 % mokesčių nuolaidą 2005 metais, kurį kasmet bus mažinama 8 procentiniais punktais.
2. ĮVERTINIMAS
(33)
Slovėnijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie pagalbos priemones prieš jas įgyvendindamos.
(34)
Priemonės, kurias tyrė Komisija, pirmiausiai grindžiamos Reglamento 18 straipsnio 3 ir 4 pastraipomis ir 22-24 straipsniais. Nors Reglamentas įsigaliojo Komisijos tyrimo metu, Slovėnijos valdžios institucijos savo 2005 m. gegužės 17 d. laiške patvirtino, kad 18 straipsnio 4 pastraipa ir 23-24 straipsniai bus taikomi tik po galutinio Komisijos pritarimo. Tokiu būdu minėti straipsniai atitinka EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 3 straipsnyje numatytas prievoles.
(35)
Mokesčių kompensacijos priemonės pagal Komisijos tyrimą taip pat gali remtis Reglamento 18 straipsnio 3 pastraipa ir Reglamento 22 straipsniu. Slovėnijos valdžios institucijos linkusios manyti (12), kad šie straipsniai atitiko EB sutartį po Komisijos sprendimo pradėti tyrimą priėmimo, ir todėl neatidėjo galiojimo pradžios iki galutinio Komisijos pritarimo. Taigi šie straipsniai galioja nuo 2005 m. gegužės 1 d., tokiu būdu pažeidžiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 3 straipsnis.
2.1 Valstybės pagalbos egzistavimas pagal ES sutarties 87 straipsnio 1 dalį
(36)
Komisija laikosi nuomonės, kad pakeitimai, kuriuos atliko Slovėnijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į mokesčių nuolaidų priemones nuo sprendimo pradėti tyrimą priėmimo, jokiu būdu nekeičia sprendimo pradėti tyrimą įvertinimo, remiantis galima pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Tad Komisija mano, kad priemonė vertinimo metu yra laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.
2.2 Pagalbos suderinamumas su EB sutartimi
(37)
Komisija išsiaiškino, kad Slovėnijos valdžios institucijos sukūrė schemą pagal Aplinkos teisės aktus ir Direktyvą dėl energijos apmokestinimo.
(38)
Komisija vertina, ar priemonė atitinka Aplinkos teisės aktų 51(2) punktą ir 51(1)(b) punkto pirmąją pastraipą. Slovėnijoje CO2 apmokestinimas buvo įvestas 2002 spalio mėnesį. Todėl remiantis teisės akto 51(2) punktu, 51(1) punktą galima taikyti tuo atveju, jeigu tuo pačiu metu bus įvykdytos dvi sąlygos:
(a)
Mokestis turi svarbios teigiamos įtakos aplinkos apsaugai. Pagal Slovėnijos mokesčių sistemos logiką, bendrovės su aukštesniu CO2 emisijos lygiu turi mokėti didesnį mokestį negu bendrovės su žemesniu CO2 emisijos lygiu. Tokia mokesčių sistema motyvuoja bendroves saugoti aplinką išmetant mažiau CO2. Todėl Komisija mano, kad pirmas 51(2) punkto kriterijus yra įvykdytas.
(b)
Tam tikriems objektams taikomos išimtys. Išimtys turėjo būti apibrėžtos mokesčių nustatymo metu. Subjektų kategorijų, nustatytų pradiniame 2002-ųjų metų įstatyme apie CO2 apmokestinimą, yra žymiai daugiau negu kategorijų, nustatytų Reglamente, kuris buvo vertinamas. Pataisos buvo priimtos dėl Slovėnijos įstojimo į ES ir vėlesnių pasikeitimų galiojančiuose teisės aktuose. Komisija laikosi nuomonės, kad šie pasikeitimai neturėjo įtakos logikai nustatant išimtis, tik sumažino ratą subjektų, turinčių teisę į nuolaidą pagal galiojančius ES teisės aktus.
(39)
Todėl Komisija linkusi manyti, kad įgyvendinta ir antroji Aplinkos teisės aktų 51(2) punkto sąlyga.
(40)
Remiantis tuo, kas pirmiau išdėstyta, ir atsižvelgiant į Aplinkos teisės aktų 51(2) punktą, šiai priemonei gali būti taikomos ir 51(1) punkto nuostatos.
(41)
Pagal 51(1)(b) punkto 1 pastraipą, jeigu mokesčių nuolaida yra susijusi su Bendrijos mokesčiais, Komisija gali pritarti ne daugiau kaip 10 m. laikotarpiui išimties tvarka tuo atveju, jeigu subjektai, gavę nuolaida, iš tikrųjų sumokės sumą, didesnę nei mažiausia suma Bendrijoje.
(42)
Direktyva dėl energijos apmokestinimo nuo 2004 m. sausio 1 d. suponuoja suderintą energijos apmokestinimą valstybėse narėse. Pagal minėtos direktyvos 4 straipsnį Komisija laikosi nuomonės, kad Slovėnijos mokesčių sistema, grindžiama bendrovės išmetamu CO2 kiekiu, apmokestina energijos produktą, kaip nustatyta direktyvos dėl energijos mokesčių 2 straipsnyje, ir todėl atitinka minėtos direktyvos reguliuojamąją sritį. Todėl Slovėnijos mokesčių sistema susijusi su Bendrijos mokesčiu pagal Aplinkos teisės aktų 51(1)(b) punkto pirmąją pastraipą.
(43)
Nuolaida taikoma tik trumpesniam nei 5 m. laikotarpiui, kuris yra trumpesnis už 51(1) punkte nustatytą ilgiausią laikotarpį.
(44)
Dėl skirtingų mokesčių tarifų, kurie taikomi Slovėnijoje priklausomai nuo vartojamo kuro, mokestis, kurį sumoka tam tikros bendrovės, priklauso nuo gamyboje naudojamų medžiagų. Todėl Komisija negali a priori kontroliuoti ir užtikrinti kiekvienai bendrovei mažiausią mokesčių tarifą, nustatytą Direktyvoje dėl energijos mokesčių. Slovėnijos valdžios institucijos 2005 m. gegužės 17 d. laiške dar kartą įsipareigojo užtikrinti abiejų kategorijų objektams tokį mokestį, kuris sumokėtas su nuolaida būtų didesnis už mažiausią sumą Bendrijoje, nustatytą Direktyvoje dėl energijos apmokestinimo. Mokesčių nuolaidoms gali būti pritarta ir mokesčių kompensacijų forma, taip atitinkama nacionalinė institucija gali patikrinti mažiausio tarifo deramumą kiekvienai bendrovei prieš kompensacijos įgyvendinimą.
(45)
Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad mokesčių nuolaidų ribos bus nuolat mažinamos, kas reiškia, kad kasmet nuolaidos bus žymiai mažesnės.
(46)
Remdamasi pirmiau išdėstytomis Slovėnijos valdžios institucijų garantijomis, Komisija išsakė nuomonę, kad 51(1)(b) punkto 1 pastraipoje numatyta sąlyga, pagal kurią suma, kurią subjektas sumokės gavęs nuolaida, išliks didesnė negu pati mažiausia suma Bendrijoje, yra išpildyta.
(47)
Todėl sąlygos, nurodytos Teisės aktuose dėl aplinkos apsaugos 51(1)(b) punkto pirmojoje pastraipoje, yra įvykdytos abiejų subjektų kategorijų atžvilgiu.
(48)
Direktyvos dėl energijos mokesčių 17 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad net jeigu taikomi mažiausi mokesčių tarifai, valstybės narės gali naudotis mokesčių nuolaidomis tik energetiškai intensyvioms bendrovėms, arba jeigu subjektas pasirašė specialią aplinkos apsaugos sutartį, arba yra susijęs su prekybos emisijomis sistema.
(49)
Tam, kad gautų nuolaidą, Reglamento 18 straipsnio 3 pastraipoje minimi subjektai turi bendradarbiauti ES prekybos emisijos leidimais sistemoje pagal Direktyvą dėl prekybos dujų emisijos leidimais (13).
(50)
Subjektai, paminėti Reglamento 18 straipsnio 4 pastraipoje, norintys gauti mokesčių nuolaidą, turi savanoriškai pasirašyti aplinkos apsaugos sutartį. Tikslas, kurio turi siekti aplinkosaugines sutartis pasirašantys subjektai, yra užteršimo dėl CO2 emisijos sumažinimas 2,5 % iki 2008 metų pabaigos, palyginus su emisijomis per nurodytą laikotarpį (nuo 1999 iki 2002).
(51)
Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija linkusi manyti, kad abi kategorijos, kurioms taikoma mokesčių nuolaida, atitinka Direktyvos dėl energijos apmokestinimo reikalavimus.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Mokesčių nuolaidos priemonės, numatytos Slovėnijos Reglamente dėl aplinkos apsaugos mokesčio už oro užteršimą CO2 emisijomis, įsigaliojusios 2005 m. gegužės 1 d., atitinka EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.
2 straipsnis
Šis sprendimas susijęs su mokesčių nuolaidomis, kurioms buvo pritarta remiantis Reglamentu iki 2009m. gruodžio 31d.
3 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Slovėnijos Respublikai.
Briuselis, 2005 m. lapkričio 23 d.