Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2001/43/EB
2001 m. birželio 27 d.
iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 92/23/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų padangų bei jų montavimo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],
laikydamiesi Sutarties [3] 251 straipsnyje nurodytos tvarkos ir atsižvelgdami į bendrą tekstą, kurį 2001 m. kovo 21 d. patvirtino Taikinimo komitetas,
kadangi:
(1) Turėtų būti imtasi priemonių, kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas.
(2) 1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/23/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų padangų bei jų montavimo [4] - tai viena iš atskirųjų direktyvų, pagal Bendrijos tvirtinimo tvarką įdiegta 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyva 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo [5]; dėl to Direktyvos 70/156/EEB nuostatos dėl motorinių transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirųjų techninių mazgų taikomos šioje direktyvoje.
(3) Siekiant, kad būtų įgyvendinamos ypač Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnio 4 dalis ir 4 straipsnio 3 dalis ir kad patvirtinimą būtų galima suteikti kompiuterinėmis priemonėmis, kiekvienos atskirosios direktyvos priede turėtų būti pateiktas informacijos dokumentas ir pagal Direktyvos 70/156/EEB VI priedą parengtas patvirtinimo dokumentas; dėl to Direktyvoje 92/23/EEB pateiktas patvirtinimo dokumentas turi būti iš dalies pakeistas.
(4) 1992 m. lapkričio 10 d. Tarybos direktyvos 92/97/EEB, iš dalies keičiančios Direktyvą 70/157/dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas [6], 4 straipsnio 2 dalyje sakoma, kad bet kokie veiksmai, kurių vėliau bus imamasi, ypač siekiant, jog saugos reikalavimai būtų suderinti su poreikiu riboti dėl padangos lietimosi su kelio danga kylantį triukšmą, būtų atliekami pagal Komisijos, atsižvelgiančios į nagrinėjimus ir mokslo tiriamąjį darbą, kuris dėl pirmiau minėto triukšmo šaltinio turi būti vykdomas, pasiūlymą.
(5) Buvo sukurtas praktiškas metodas, kurį galima pakartoti ir kuris leidžia matuoti dėl padangų lietimosi su kelio danga atsirandantį triukšmą; pagal tą naują matavimo metodą buvo atliktas tyrimas, siekiant nustatyti, įvairių tipų motorinėse transporto priemonėse sumontuotų skirtingų tipų padangų dėl jų lietimosi su kelio danga keliamo triukšmo lygį reprezentuojančią skaitmeninę vertę.
(6) Nustatant reikalavimus dėl riedančių padangų keliamo triukšmo, turi būti pripažinta, kad padangos projektuojamos pagal saugos ir aplinkos parametrus ir kad apribojus vieną, keistųsi ir kitas parametras; nustatant reikalavimus dėl riedančių padangų keliamo triukšmo taip pat turėtų būti pripažinta, kad Tarptautinė standartizacijos organizacija (ISO) nuolatos tobulina tarptautinius kelio dangos standartus, o Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija - padangų patvarumo ir saugos reikalavimus.
(7) Dėl to Direktyva 92/23/EEB turėtų būti iš dalies pakeista.
(8) Šiai direktyvai įgyvendinti būtinų priemonių turėtų būti imtasi pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [7],
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Direktyva 92/23/EEB iš dalies pakeičiama taip:
1. "EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas", "EEB tipo patvirtinimas" ir "EEB patvirtinimas" kiekvienu atveju keičiamas terminu "EB tipo patvirtinimas".
2. 1 straipsnio 1 įtrauka skaitoma taip:
"- "padanga" - tai bet kokia nauja pneumatinė padanga, įskaitant žiemos padangą su skylėmis spygliams, originalus arba keičiamas įrenginys, skirtas sumontuoti transporto priemonėse, kurioms taikoma Direktyva 70/156/EEB. Šis apibrėžimas netaikomas žiemos padangoms su spygliais."
3. Įterpiamas toks straipsnis:
"1a straipsnis
1. V priede nustatyti reikalavimai taikomi padangoms, skirtoms sumontuoti transporto priemonėse, kurios pirmą kartą buvo eksploatuojamos 1980 m. spalio 1 d. arba vėliau.
2. V priede nustatyti reikalavimai netaikomi:
a) padangoms, kurių didžiausias važiavimo greitis mažesnis kaip 80 km/h;
b) padangoms, kurių nominalus ratlankio skersmuo ne didesnis kaip 254 mm (padangos kodas yra 10) arba 635 mm (padangos kodas - 25);
c) laikinojo naudojimo atsarginėms T tipo padangoms, kaip apibrėžta II priedo 2.3.6 punkte;
d) padangoms, skirtoms sumontuoti transporto priemonėse, kurios pirmą kartą buvo įregistruotos iki 1980 m. spalio 1 d."
4. 2 straipsnis pakeičiamas taip:
"2 straipsnis
1. Valstybės narės pagal I priede nustatytas sąlygas EB tipo patvirtinimą suteikia visų tipų padangoms, atitinkančioms II priedo reikalavimus, ir pagal I priedą tiems tipams skiria patvirtinimo numerį.
2. Valstybės narės pagal I priede nustatytas sąlygas EB tipo patvirtinimą suteikia visų tipų padangoms, atitinkančioms V priedo reikalavimus, ir pagal I priedą tiems tipams skiria patvirtinimo numerį.
3. Valstybės narės EB tipo patvirtinimą pagal III priede nustatytas sąlygas suteikia visoms transporto priemonėms dėl jų padangų, jeigu tos padangos (įskaitant atsargines padangas tam tikrais atvejais) atitinka II priedo ir IV priede nustatytus reikalavimus dėl transporto priemonių ir kiekvienai tokiai transporto priemonei pagal III priedą suteikia patvirtinimo numerį."
5. Priedų sąrašas ir priedai turi būti iš dalies pakeisti pagal šios direktyvos priedą.
6. Įterpiamas toks straipsnis:
"10a straipsnis
1. Nuo 2003 m. vasario 4 d. valstybės narės negali:
a) atsisakyti suteikti EB tipo patvirtinimą arba nacionalinį patvirtinimą transporto priemonės arba padangos tipui, arba
b) uždrausti registruoti, parduoti arba pradėti eksploatuoti transporto priemones ir parduoti arba pradėti eksploatuoti arba naudoti padangas,
dėl priežasčių, susijusių su padangomis ir jų montavimu naujose transporto priemonėse, jeigu transporto priemonės arba padangos atitinka šioje Direktyvoje nustatytus reikalavimus su pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/43/EB [8].
2. Nuo 2003 m. rugpjūčio 4 d. valstybės narės gali nebesuteikti EB tipo patvirtinimo ir atsisako suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą tiems padangų tipams, kuriems taikoma ši direktyva ir kurie neatitinka šios direktyvos su pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/43/EB, reikalavimų.
3. Nuo 2003 m. vasario 4 d. valstybės narės gali nebesuteikti EB tipo patvirtinimo ir atsisako suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonės tipui dėl jos padangų arba jų montavimo, jeigu šios direktyvos reikalavimų su pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/43/EB nesilaikoma.
4. Nuo 2005 m. vasario 4 d. valstybės narės:
a) su naujomis transporto priemonėmis pateikiamus pagal Direktyvos 70/156/EEB nuostatas išduotus atitikties liudijimus minėtos direktyvos 7 straipsnio 1 dalyje nurodytam tikslui laiko nebegaliojančiais, jeigu šios direktyvos reikalavimų su pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/43/EB, nesilaikoma, ir
b) atsisako registruoti arba draudžia parduoti ar pradėti eksploatuoti šios direktyvos su pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/43/EB, reikalavimų neatitinkančias naujas transporto priemones.
5. Nuo 2009 m. spalio 1 d. šios direktyvos nuostatos su pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/43/EB, Direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 2 dalyje nurodytiems tikslams taikomos visoms padangoms, kurioms taikoma ši direktyva, išskyrus C1d ir C1e klasės padangas, kurioms tos nuostatos bus taikomos nuo 2010 m. spalio 1 d. ir 2011 m. spalio 1 d."
2 straipsnis
1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2002 m. rugpjūčio 4 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.
Tas nuostatas valstybės narės taiko ne vėliau kaip nuo 2003 m. vasario 4 d.
2. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
3. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinių įstatymų nuostatų tekstus.
3 straipsnis
1. Ne vėliau kaip iki 2003 m. rugpjūčio 4 d. pagal 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką Direktyva 92/23/EEB turi būti iš dalies pakeista, siekiant įvesti padangos sukibimo su kelio danga bandymus.
2. Komisija, atsižvelgdama į patirtį nustatant ribines padangų keliamo triukšmo vertes, per 36 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl to, ar atsižvelgiant į technikos pažangą būtų galima ir kokiu mastu, nemažinant saugumo, įdiegti Direktyvos 92/23/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, V priedo 4.2.1 skirsnio B ir C skiltyse nurodytas ribines vertes. Pagal šią ataskaitą Komisija per 12 mėnesių siūlo Direktyvos 92/23/EEB pataisą, siekdama, kad dėl saugos, aplinkos ir pasipriešinimo riedėjimui aspektų būtų įdiegtos nuostatos.
4 straipsnis
1. Komisijai padeda pagal Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnį įsteigtas Derinimo su technikos pažanga komitetas (toliau - Komitetas).
2. Jeigu nuoroda daroma į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnį.
Nustatoma, kad Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nurodytas laikotarpis yra trys mėnesiai.
3. Komitetas nusistato savo darbo tvarkos taisykles.
5 straipsnis
Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo dieną Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
6 straipsnis
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Liuksembure, 2001 m. birželio 27 d.
Europos Parlamento vardu
Pirmininkė
N. Fontaine
Tarybos vardu
Pirmininkas
B. Rosengren
[1] OL C 30, 1998 1 28, p. 8.
[2] OL C 235, 1998 7 27, p. 24.
[3] 1998 m. vasario 18 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 80, 1998 3 16, p. 90), 2000 m. balandžio 13 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 195, 2000 7 11, p. 16) ir 2000 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 135, 2001 5 7, p. 254). 2001 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento sprendimas ir 2001 m. birželio 5 d. Tarybos sprendimas.
[4] OL L 129, 1992 5 24, p. 95. Direktyva su pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu.
[5] OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/40/EB (OL L 203, 2000 8 10, p. 9).
[6] OL L 371, 1992 12 19, p. 1.
[7] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.
[8] 2001 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/43/EB, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 92/23/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų padangų bei jų montavimo (OL L 211, 2001 8 4, p. 25).
--------------------------------------------------
PRIEDAS
1. Priedų sąrašas pakeičiamas taip:
"I PRIEDAS | Administracinės padangų EB tipo tvirtinimo nuostatos |
1 priedėlis | Informacinis dokumentas dėl EB tipo patvirtinimo suteikimo padangos tipui |
2 priedėlis | EB tipo patvirtinimo liudijimas (padangos) |
3 priedėlis | Padangos tipo dėl padangos lietimosi su kelio danga keliamo triukšmo EB tipo tvirtinimo informacijos dokumentas |
4 priedėlis | EB tipo patvirtinimo liudijimas (dėl padangos lietimosi su kelio danga kylantis triukšmas) |
II PRIEDAS [1] | Padangų reikalavimai |
1 priedėlis | Aiškinamasis paveikslas |
2 priedėlis | Padangos krovumo rodiklių simbolių sąrašas ir atitinkama didžiausia masė, kurią galima vežti |
3 priedėlis | Padangų ženklinimo išdėstymas |
4 priedėlis | Slėgio vienetų ir slėgio rodiklio santykis |
5 priedėlis | Ratlankis padangoms matuoti, išorinis tam tikro nurodyto dydžio padangų skersmuo ir pjūvio plotis |
6 priedėlis | Padangų matmenų nustatymo metodas |
7 priedėlis | Krovumo/greičio bandymo metodas |
8 priedėlis | Padangų krovumo rodiklio pokytis atsižvelgiant į greitį; radialinės ir įstrižinės transportinių automobilių padangos |
III PRIEDAS | Administracinės transporto priemonių tipo patvirtinimo dėl jų padangų montavimo nuostatos |
1 priedėlis | Transporto priemonės informacijos dokumentas |
2 priedėlis | Transporto priemonės EB tipo patvirtinimo liudijimas |
IV PRIEDAS | Transporto priemonių reikalavimai dėl jų padangų montavimo |
V PRIEDAS | Dėl padangos lietimosi su kelio danga skleidžiamas triukšmas |
1 priedėlis | Metodas nustatyti triukšmo lygiui, kylančiam dėl padangos lietimosi su kelio danga |
2 priedėlis | Bandymo ataskaita |
VI PRIEDAS | Bandymo vietos reikalavimai |
2. I priedas keičiamas taip:
"I PRIEDAS
ADMINISTRACINĖS PADANGŲ EB TIPO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
1. PARAIŠKA PADANGOS TIPUI SUTEIKTI EB TIPO PATVIRTINIMĄ
1.1. Paraišką padangos tipui pagal Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnio 4 dalį suteikti EB tipo patvirtinimą turi įteikti padangos gamintojas.
1.1.1. Su paraiška pagal II priedą suteikti EB tipo patvirtinimą turi būti įteikti trys padangos aprašo, kuris 1 priedėlyje pateiktas kaip informacijos dokumentas, egzemplioriai.
1.1.1.1. Su paraiška turi būti įteiktas padangos tipo, kurį prašoma patvirtinti, scheminis brėžinys arba reprezentacinė fotografija (kiekvieno po tris egzempliorius), kuriuose matyti padangos protektoriaus raštas, ir scheminis pripūsto padangos korpuso, sumontuoto ant padangos matavimo ratlankio, brėžinys, kuriame nurodyti atitinkami matmenys (žr. II priedo 6.1.1 ir 6.1.2 skirsnius).
1.1.1.2. Su paraiška turi būti įteikta arba paskirtos techninės tarnybos parengta bandymo ataskaita, arba tam tikras pavyzdžių, kuriuos parenka patvirtinimą suteikianti institucija, skaičius.
1.1.2. Su paraiška pagal V priedą suteikti EB tipo patvirtinimą turi būti įteikti trys padangos aprašo, kuris 3 priedėlyje pateiktas kaip informacijos dokumentas, egzemplioriai.
1.1.2.1. Su paraiška turi būti įteikti padangų protektoriaus rašto(raštų), būdingo padangų tipui, scheminiai brėžiniai, brėžiniai arba fotografijos.
1.1.2.2. Su paraiška turi būti įteikta arba paskirtos techninės tarnybos parengta bandymo ataskaita, arba tam tikras pavyzdžių, kuriuos parenka patvirtinimą suteikianti institucija, skaičius.
1.2. Gamintojas gali prašyti, kad EB tipo patvirtinimo taikymo sritis būtų praplėsta, jog
1.2.1) apimtų modifikuotus padangų tipus, kuriems EB tipo patvirtinimus būtų galima suteikti pagal II priedą ir (arba)
1.2.2) apimtų papildomus padangos dydžio žymenis ir (arba) iš dalies pakeistus firmų pavadinimus arba gamintojo prekės aprašus ir (arba) protektoriaus raštus, kuriems EB tipo patvirtinimus būtų galima suteikti pagal V priedą.
1.3. Iki 2005 m. gruodžio 31 d. patvirtinimą suteikianti institucija pagal Direktyvos 70/156/EEB 14 straipsnio 1 dalį padangų gamintojo laboratoriją gali pripažinti patvirtinta bandymų laboratorija.
2. ĮRAŠAI
2.1. Padangos, pateiktos, kad jai būtų suteiktas EB tipo patvirtinimas, tipo pavyzdžiai turi turėti aiškiai matomą ir nenutrinamą pareiškėjo prekės ženklą arba pavadinimą ir tuose pavyzdžiuose turi būti pakankamai vietos, jog pagal šio priedo 4 skirsnį juose būtų galima įrašyti EB tipo patvirtinimo ženklą.
3. EB TIPO PATVIRTINIMAS
3.1. EB tipo patvirtinimas pagal Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnį turi būti suteiktas ir EB tipo patvirtinimo numeris paskirtas kiekvienam pagal pirmiau minėtą 1.1.1 punktą pateiktam padangos tipui, atitinkančiam II priedo reikalavimus.
3.1.1. Pranešimas pagal II priedą dėl padangos tipo patvirtinimo suteikimo arba atsisakymo tą patvirtinimą suteikti, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, patvirtinimo paskelbimo netekusiu galios ar galutinio to tipo padangos gamybos nutraukimo valstybėms narėms turi būti perduotas pagal Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 6 dalį.
3.1.2. EB tipo patvirtinimas pagal Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnį turi būti suteiktas ir EB tipo patvirtinimo numeris paskirtas kiekvienam pagal pirmiau minėtą 1.1.2 punktą pateiktam padangos tipui, atitinkančiam V priedo reikalavimus.
3.2.1. Pranešimas pagal V priedą dėl padangos tipo patvirtinimo suteikimo arba atsisakymo tą patvirtinimą suteikti, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, patvirtinimo paskelbimo netekusiu galios ar galutinio to tipo padangos gamybos nutraukimo valstybėms narėms turi būti perduotas pagal Direktyvos 70/156/EEB 4 straipsnio 6 dalį.
3.3. Kiekvienam patvirtintam padangos tipui turi būti paskirtas EB tipo patvirtinimo numeris. Ta pati valstybė narė to paties numerio kitam padangos tipui neturi paskirti. Ypač turi skirtis pagal II ir V priedus paskirti EB tipo patvirtinimo numeriai.
4. EB TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLINIMAS
4.1. Kiekviena padanga, atitinkanti tipo, kuriai pagal šią direktyvą buvo suteiktas EB tipo patvirtinimas, reikalavimus, turi turėti atitinkamą EB tipo patvirtinimo ženklą.
4.2. EB tipo patvirtinimo ženklas - tai stačiakampis, apibrėžiantis mažąją "e" raidę, po jos yra tipo patvirtinimą suteikusios valstybės narės skiriamasis numeris pagal Direktyvos 70/156/EEB VII priedą. EB tipo patvirtinimo numeris - tai padangos tipui užpildytame liudijime pateiktas EB tipo patvirtinimo numeris, prieš kurį yra du skaičiai: "00" - jei tai transportinio automobilio padangos, "02" - jei tai keleivinio automobilio padangos.
4.2.1. EB tipo patvirtinimo ženklo stačiakampio kraštinės ilgis neturi būti mažesnis kaip 12 mm, o aukštis - ne mažesnis kaip 8 mm. Raidė (-ės) ir skaičius (-iai) turi būti bent 4 mm aukščio.
4.3. EB tipo patvirtinimo ženklai ir numeriai bei visi pagal II priedo 3 skirsnį nustatyti papildomi ženklai, pastarieji dėl tipo patvirtinimo pagal II priedo reikalavimus, turi būti pritvirtinti taip, kaip aprašyta tame skirsnyje.
4.4. Po patvirtinimo numerio, paskirto pagal V priedą, turi būti simbolis "s", kur "s" - tai santrumpa, reiškianti "garsas".
4.5. Toliau pateikiamas EB tipo patvirtinimo ženklas:
+++++ TIFF +++++
Pirmiau pateiktą EB tipo patvirtinimo ženklą turinti padanga - tai EB reikalavimus (e) atitinkanti transportinio automobilio padanga (00), kuriai EB tipo patvirtinimo ženklas buvo suteiktas Airijoje (24) ir pagal II priedą skirtas tipo patvirtinimo suteikimo numeris yra 479 bei Italijoje (3) ir pagal V priedą skirtas tipo patvirtinimo numeris yra 687-s.
Pastaba:
numeriai "479" ir "687-s" (EB ženklo tipo patvirtinimo numeriai) ir "24" bei skaitmuo "3" (EB patvirtinimą suteikusių valstybių narių raidės ir numeriai) yra pateikti informavimo tikslais.
Patvirtinimo numeriai turi būti greta stačiakampio: virš jo arba po juo, jam iš kairės ar dešinės. Visi patvirtinimo numerio ženklai turi būti toje pačioje raidės "e" pusėje ir būti pakreipti į vieną pusę.
5. PADANGOS TIPO MODIFIKAVIMAS
5.1. Jeigu pagal II arba V priedą patvirtintas padangos tipas buvo modifikuotas, taikomos Direktyvos 70/156/EEB 5 straipsnio nuostatos.
5.2. Jeigu pagal II priedą suteikiant tipo patvirtinimus padangos protektoriaus raštas buvo modifikuotas, II priede nurodytų bandymų nebūtina pakartoti.
5.3. Jeigu pagal V priedą patvirtintiems tam tikriems padangos tipams priskiriami papildomi padangos dydžio žymenys arba prekės ženklai, tipo patvirtinimą suteikianti institucija sprendžia, ar būtina daryti naujus bandymus.
5.4. Jeigu tam tikrų padangų, kurios buvo patvirtintos pagal V priedą, protektoriaus raštas buvo pakeistas, su reprezentatyvinių padangų rinkiniu turi būti daromi pakartotiniai bandymai, jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nėra įsitikinusi, kad pakeitus protektoriaus raštą dėl padangos lietimosi su kelio danga skleidžiamo triukšmo lygis nepasikeitė.
6. PRODUKCIJOS ATITIKTIS
6.1. Bendros taisyklės, siekiant, kad produkcijos atitiktis būtų užtikrinta, priimamos pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnyje išdėstytas nuostatas.
6.2. Ypač patikras atliekant pagal V priedo 1 priedėlį, kai siekiama nustatyti produkcijos atitiktį, jeigu išbandomų padangų skleidžiamo triukšmo lygis V priedo 4.2 skirsnyje nustatytas ribines vertes viršija ne daugiau kaip 1 dB(A), laikoma, kad produkcija pirmiau minėto V priedo 4 skirsnio reikalavimus atitinka.
"3. I priedo 1 priedėlio pavadinimas pakeičiamas taip:
"1 priedėlis
INFORMACINIS DOKUMENTAS Nr. … DĖL EB TIPO PATVIRTINIMO SUTEIKIMO PADANGOS TIPUI
(Direktyvos 92/23/EEB II priedas)"
4. I priedo 2 priedėlio pavadinimas pakeičiamas taip:
"2 priedėlis
EB TIPO PATVIRTINIMO LIUDIJIMAS
(padangos)
PAVYZDYS
(didžiausias formatas: A4 (210 mm × 297 mm)"
5. I priedo 2 priedėlio punkte
"Pranešimas dėl"
pridedama tokia įtrauka:
"- tipo patvirtinimo paskelbimas netekusiu galios(1);
- gamybos nutraukimas(1)"
6. I priede pridedami tokie priedėliai: "
3 priedėlis
INFORMACINIS DOKUMENTAS Nr. … DĖL EB TIPO PATVIRTINIMO SUTEIKIMO PADANGOS TIPUI PAGAL JOS KELIAMĄ TRIUKŠMĄ DĖL LIETIMOSI SU KELIO DANGA
(Direktyvos 92/23/EEB V priedas)
Toliau paminėta informacija, jeigu tokia yra, turi būti pateikta trimis egzemplioriais ir prie jos pridedamas turinys. A4 formato lapuose arba sulankstyti tokio formato lapais turi būti pateikti, jeigu yra jų, atitinkamo mastelio brėžiniai, kuriuose turi būti matyti pakankamai detalių. Jeigu tam tikras funkcijas kontroliuoja mikroprocesorius, turi būti pateikta atitinkama eksploatavimo informacija.
1. BENDRIEJI TEIGINIAI
1.1. Gamintojo pavadinimas:
1.2. Pareiškėjo pavadinimas ir adresas:
1.3. Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):
1.4. Firmos pavadinimas (-ai), prekės aprašymas (-ai) arba prekės ženklas (-ai), kurie turi būti naudojami suteikiant konkretų tipo patvirtinimą.
2. PADANGOS
2.1. Padangos priskyrimas tam tikrai kategorijai: (C1 klasė, C2 klasė arba C3 klasė)
2.2. Naudojimo kategorija: (įprasta, žieminė arba speciali)
2.3. Informacija apie pagrindines ypatybes, turinčias įtakos padangos dėl jos lietimosi su kelio danga kylančiam triukšmui, padangos protektorių raštą (-us), kuris (-ie) bus naudojami nurodytų dydžių padangose. Tai gali būti brėžinys, fotografija arba aprašas, tačiau jie turi būti tokie, kad patvirtinimą suteikianti institucija arba techninė tarnyba galėtų nustatyti, ar dėl bet kokio vėlesnio pagrindinių savybių keitimo dėl padangos lietimosi su kelio danga kylančio triukšmo lygis nepadidės.
Pastaba:
poveikis, kurį nedidelis padangos protektoriaus rašto ir jos konstrukcijos pakeitimas darys dėl padangos lietimosi su kelio danga kylančiam triukšmui, bus nustatomas atliekant produkcijos atitikties patikras.
2.4. Padangos konstrukcija
2.5. Padangos protektoriaus rašto žymenų sąrašas: (nurodomas kiekvieno prekės ženklo arba firmos pavadinimo ir prekės aprašo padangų žymėjimas kaip ir nurodytas Direktyvos 92/23/EEB II priedo 2.17 skirsnyje, tačiau, jei tai yra C1 klasės padangos, pridedamas ženklas "sustiprinta" arba "labai didelio krovumo", jeigu taikoma).
4 priedėlis
+++++ TIFF +++++
"
7. IV priedo 3.1.1 skirsnis pakeičiamas taip:
"3.1.1. Pagal 3.7.4 skirsnio nuostatas kiekviena transporto priemonėje sumontuota padanga, įskaitant tam tikrais atvejais bet kokią atsarginę padangą, turi turėti EB tipo patvirtinimo ženklą (-us) kaip nurodyta I priedo 4 skirsnyje arba tipo patvirtinimo ženklą, liudijantį, kad laikomasi JT/EEK taisyklių Nr. 30 ir 54. JT/EEK tipo patvirtinimo ženklai laikomi lygiaverčiais tiems EB tipo patvirtinimo ženklams, kurie suteikti pagal II priedą."
8. Įterpiamas toks priedas ir priedėliai: "
V PRIEDAS
DĖL PADANGOS LIETIMOSI SU KELIO DANGA KYLANTIS TRIUKŠMAS
1. TAIKYMO SRITIS
Šis priedas padangoms, kaip sudėtinėms dalims, taikomas pagal dėl padangų lietimosi su kelio danga kylantį triukšmą joms suteikiant EB tipo patvirtinimą.
2. APIBRĖŽIMAI
Šiame priede taikomi II priedo apibrėžimai, išskyrus pateiktąjį 2.1 skirsnyje, kuris pakeičiamas taip:
2.1. "Padangos tipas"
tai, dėl tipo patvirtinimo pagal šį priedą (dėl padangos lietimosi su kelio danga kylantis triukšmas), iš padangų dydžio žymenų (žr. II priedo 2.17 skirsnį), firmos pavadinimų, prekės ženklų ir pavadinimų bei prekės aprašymų sudaryta padangų serija, nesiskirianti tokiomis pagrindinėmis charakteristikomis:
- gamintojo pavadinimu,
- padanga priskiriama tai pačiai klasei (žr. šio priedo 2.4 skirsnį),
- padangos konstrukcija (žr. II priedo 2.1.4 skirsnį),
- naudojimo kategorija (žr. II priedo 2.1.3 skirsnį),
- jei tai yra C1 klasės padangos. Sustiprintos arba labai didelio krovumo padangos,
- padangos protektoriaus raštu (žr. I priedo 3 priedėlio informacijos dokumento 2.3 punktą).
Pastaba:
Poveikis, kurį nedidelis padangos protektoriaus rašto ir jos konstrukcijos pakeitimas darys dėl padangos lietimosi su kelio danga kylančiam triukšmui, bus nustatomas atliekant produkcijos atitikties patikras.
Be to, taip pat taikomi tokie apibrėžimai:
2.2. "
Firmos pavadinimas arba prekės aprašymas
"
tai gamintojo numatytos padangos identifikavimo priemonės. Firmos pavadinimas gali būti toks pats kaip ir gamintojo, o prekės aprašymas gali sutapti su prekės ženklu.
2.3. "
dėl padangos lietimosi su kelio danga kylantis triukšmas
"
tai dėl riedančios padangos lietimosi su kelio danga kylantis triukšmas.
2.4. Šiame priede taikomas toks klasifikavimas:
C1 klasės padangos | keleivinių automobilių padangos (žr. II priedo 2.32 skirsnį); |
C2 klasės padangos | transportinių automobilių padangos (žr. II priedo 2.33 skirsnį), viengubos padangos krovumo rodiklis ≤ 121, greičio kategorijos simbolis ≥ "N" (žr. II priedo 2.29.3 skirsnį); |
C3 klasės padangos | transportinių automobilių padangos (žr. II priedo 2.33 skirsnį), viengubos padangos krovumo rodiklis ≤ 121, greičio kategorijos simbolis ≤ "M" (žr. II priedo 2.29.3 skirsnį) arba transportinių automobilių padangos (žr. II priedo 2.33 skirsnį), viengubos padangos krovumo rodiklis ≥ 122. |
3. ŽENKLINIMO REIKALAVIMAI
3.1. Be kitų ženklinimo reikalavimų, pateiktų I priedo 4 skirsnyje ir II priedo 3 skirsnyje, padanga turi turėti tokį ženklinimą:
3.1.1. gamintojo pavadinimą arba prekės ženklą; firmos pavadinimą, prekės aprašymą arba prekės ženklą.
4. REIKALAVIMAI DĖL PADANGOS LIETIMOSI SU KELIO DANGA KYLANČIO TRIUKŠMO
4.1. Bendri reikalavimai
Kad pagal 1 priedėlį būtų galima daryti dėl padangos lietimosi su kelio danga kylančio triukšmo bandymą, turi būti pateiktos keturios padangos, turinčios tą patį padangos dydžio žymenį ir protektoriaus raštą, atitinkančius naudojamuosius padangų serijoje.
4.2. Pagal 1 priedėlio 4.5 skirsnį nustatyti triukšmo lygiai neturi viršyti toliau nurodytų ribų:
4.2.1. C1 klasės padangų, pagal išbandytos padangos nominalų pjūvio plotį (žr. II priedo 2.17.1.1 punktą):
Padangų klasėNominalus pjūvio plotis (mm) | Ribinės vertės dB(A) |
A | B [4] | C [4] [5] |
C1a | ≤ 145 | 72 [1] | 71 [1] | 70 |
C1b | 145 ≤ 165 | 73 [1] | 72 [1] | 71 |
C1c | 165 ≤ 185 | 74 [1] | 73 [1] | 72 |
C1d | 185 ≤ 215 | 75 [2] | 74 [2] | 74 |
C1e | 215 | 76 [3] | 75 [3] | 75 |
4.2.1.1. Sustiprintų (arba labai didelio krovumo) padangų (žr. II priedo 3.1.8 skirsnį), skirsnyje 4.2.1 pateiktos ribinės vertės didinamos 1 dB(A)
4.2.1.2. Padangų, kurių naudojimo kategorija "Speciali", (žr. II priedo 2.1.3 skirsnį), skirsnyje 4.2.1 pateiktos ribinės vertės didinamos 2 dB(A).
4.2.2. C2 klasės padangų serijos pagal naudojimo kategoriją (žr. II priedo 2.1.3 skirsnį):
Naudojimo kategorija | dB(A) išreikštos ribinės vertės |
Įprastos | 75 |
Žieminės | 77 |
Specialios | 78 |
4.2.3. C3 klasės padangų serijos pagal naudojimo kategoriją (žr. II priedo 2.1.3 skirsnį):
Naudojimo kategorija | dB(A) išreikštos ribinės vertės |
Įprastos | 76 |
Žieminės | 78 |
Specialios | 79 |
1 PRIEDĖLIS
BANDYMO METODAS DĖL RIEDANČIOS PADANGOS LIETIMOSI SU KELIO DANGA KYLANČIAM TRIUKŠMUI MATUOTI
0. Įvadas
Pateiktas metodas - tai reikalavimai dėl matuoklių, matavimo sąlygų ir matavimo metodo, siekiant, kad būtų nustatytas bandomoje transporto priemonėje, dideliu greičiu važiuojančioje tam tikros dangos keliu, sumontuotų padangų komplekto keliamas triukšmas. Nuotolinio valdymo nešiojamaisiais mikrofonais turi būti užregistruotas didžiausias riedančios transporto priemonės garso slėgio lygis; galutinis atskaitos greičiu riedančios transporto priemonės rezultatas nustatomas atlikus tiesinės regresijos analizę. Tiems bandymo rezultatams įtakos negali daryti padangos keliamas triukšmas, išmatuotas, kai varytuvo varoma transporto priemonė greitėja arba stabdoma lėtėja.
1. Matuokliai
1.1. Garso matavimas
Triukšmamatis arba lygiavertė matavimo sistema, įskaitant gamintojo rekomenduotą priekinį stiklą, turi atitikti 1 tipo reikalavimus pagal IEC 60651, antrasis leidimas.
Matuojant naudojama A dažninė ir B laikinė svertis.
Jeigu naudojama sistema, apimanti periodišką A svertinį garso lygio kontrolę, rodmens atskaita turėtų būti atliekama ne ilgesniais kaip 30 ms intervalais.
1.1.1. Kalibravimas
Prieš kiekvieną matavimą ir užbaigus matuoti visa matavimo sistema tikrinama bent 1 tikslumo klasės reikalavimus pagal IEC 942:1988 atitinkančiu garso kalibratoriumi. Be jokio papildomo reguliavimo dviejų paeiliui atliktų patikrų rodmenų skirtumas turi būti mažesnis už IEC 942:1988 arba jam lygus. Be jokio papildomo reguliavimo dviejų paeiliui atliktų patikrų rodmenų skirtumas turi būti mažesnis kaip 0,5 dB arba jam lygus. Jeigu ta vertė viršijama, po nustatytus reikalavimus atitinkančių ankstesnių patikrų užregistruoti duomenys atmetami.
1.1.2. Reikalavimų laikymasis
Patikrą, ar garso kalibravimo įtaisas atitinka IEC 60942:1988 reikalavimus, kartą per metus atlieka laboratorija, kuriai suteikti įgaliojimai pagal atitinkamus standartus atlikti kalibravimą, o ar matuoklių sistema atitinka IEC 60651:1979/A1:1993 reikalavimus, ta laboratorija tikrina bent kartą per dvejus metus.
1.1.3. Mikrofono vieta
Mikrofonas (arba mikrofonai) nuo kelio, kuriuo važiuoja bandomoji transporto priemonė, atskaitos linijos CC1 (1 paveikslas) turi būti pastatyti 7,5 m ± 0,05 m atstumu ir 1,2 m ± 0,02 m aukštyje virš žemės. Mikrofono (-ų) didžiausio jautrumo ašis turi būti horizontali ir transporto priemonės važiavimo keliui (linija CC1) statmena.
1.2. Greičio matavimai
Transporto priemonės greitis matuokliais, kurių tikslumas ± 1 km/h arba didesnis, matuojamas tada, kai priekinis jos galas atsiduria ties linija PP′ (1 paveikslas).
1.3. Temperatūros matavimai
Aplinkos oro bei bandymo vietos dangos temperatūrą matuoti privaloma. Temperatūros matuoklių tikslumas turi būti ± 1 °C.
1.3.1. Aplinkos oro temperatūra
Temperatūros jutiklis atviroje vietoje greta mikrofono turi būti pastatytas taip, kad jį apipūstų oro srautas, tačiau neapšviestų tiesioginiai saulės spinduliai. Mikrofoną nuo saulės galima uždengti bet kokia uždanga arba kokiu panašiu įtaisu. Siekiant, kad oro srautų mažame aukštyje neveiktų šiluminis bandymo vietos dangos spinduliavimas, jutiklis virš bandymo vietos dangos lygio turėtų būti padėtas 1,2 m ± 0,1 m aukštyje.
1.3.2. Bandymo vietos dangos temperatūra
Temperatūros jutiklis turi būti padėtas vietoje, kurioje išmatuota temperatūra atitiktų išmatuotąją transporto priemonės ratų riedėjimo kelyje ir kurioje jis nekliudytų matuoti garso.
Jeigu naudojamas kontaktinį temperatūros jutiklį turintis matuoklis, siekiant, kad būtų užtikrintas nustatytus reikalavimus atitinkantis šiluminis kontaktas, tarp jutiklio ir paviršiaus turi būti įterpiama šilumai laidžios pastos.
Jeigu naudojamas radiacinis pirometras, aukštis pasirenkamas taip, kad būtų užtikrinta, jog spinduliuojama šiluma būtų registruojama iš matavimo ploto, kurio skersmuo ≥ 0,1 m.
1.4. Vėjo matavimas
Matuokliu vėjo greitį turi būti įmanoma išmatuoti ± 1 m/s tikslumu. Vėjo greitis matuojamas mikrofono aukštyje. Vėjo kryptis registruojama atsižvelgiant į transporto priemonės važiavimo kryptį.
2. Matavimo sąlygos
2.1. Bandymo vieta
Bandymo vieta - tai centrinė dalis, kurią supa beveik lygus bandymo plotas. Matavimo dalis turi būti lygi ir horizontali; atliekant visus matavimus, bandymo vietos paviršius turi būti sausas ir švarus. Jo negalima dirbtinai atšaldyti prieš bandymą arba bandymo metu.
Bandymo kelias turi būti toks, kad vientiso garso lauko sąlygos tarp garso šaltinio ir mikrofono būtų užtikrintos 1 dB(A) tikslumu. Tariama, kad tų sąlygų yra laikomasi, jeigu per 50 m nuo matavimo dalies centro nėra didelių garsą atspindinčių objektų, pavzydžiui, tvorų, akmenų, tiltų arba pastatų. Bandymo kelio paviršiaus ir bandymo vietos matmenys turi atitikti nurodytuosius šio priedo 2 priedėlyje.
Centrinėje bent 10 m skersmens dalyje neturi būti sniegdulkių, aukštos žolės, pabirų žemių, šlako arba panašių dalykų. Greta mikrofono neturi būti jokių kliūčių, galinčių daryti įtaką garso laukui ir tarp mikrofono bei garso šaltinio neturi stovėti žmonės. Matavimą atliekantis operatorius arba koks nors tuose matavimuose dalyvaujantis stebėtojas vietą turi išsirinkti taip, kad matuoklių rodmenims nedarytų jokios įtakos.
2.2. Meteorologinės sąlygos
Matavimai prastomis oro sąlygomis neatliekami. Turi būti užtikrinta, kad rezultatams įtakos nepadarytų vėjo gūsiai. Bandymo daryti neleidžiama, jeigu vėjo greitis mikrofono aukštyje yra didesnis kaip 5 m/s.
Matavimai neatliekami, jeigu aplinkos oro temperatūra yra žemesnė kaip 5 °C arba aukštesnė kaip 40 °C ar jeigu bandymo vietos dangos temperatūra yra žemesnė kaip 5 °C arba aukštesnė kaip 50 °C.
2.3. Aplinkos triukšmas
Fono triukšmo lygis (įskaitant bet kokį vėjo triukšmą) už matuojamą dėl padangų lietimosi su kelio danga kylantį triukšmą turi būti mažesnis bent 10 dB(A). Prie mikrofono galima pritvirtinti atitinkamą stiklą, jeigu atsižvelgiama į poveikį, kurį tas stiklas darys mikrofono jautrumui ir kryptingumo charakteristikoms.
Į visus matavimus, kuriems įtaką padaro su bendro padangų garso lygio charakteristikomis nesusijęs garso maksimumas, nekreipiama dėmesio.
2.4. Bandomosios transporto priemonės reikalavimai
2.4.1. Bendrieji teiginiai
Bandomoji transporto priemonė - tai motorinė transporto priemonė, ant kurios dviejų ašių sumontuotos keturios viengubos padangos.
2.4.2. Transporto priemonės apkrova
Transporto priemonė turi būti apkrauta taip, kad būtų laikomasi toliau pateiktame 2.5.2 skirsnyje nurodytų bandomosios padangos krovumo reikalavimų.
2.4.3. Transporto priemonės bazė
Dvi ašis, ant kurių ratų sumontuotos C1 klasės padangos, turinčios transporto priemonės bazė turi būti mažesnė kaip 3,50 m, o jeigu sumontuotos C2 ir C3 klasės padangos - bazė mažesnė kaip 5 m.
2.4.4. Priemonės, kuriomis sumažinama transporto priemonės daroma įtaka matuojant garso lygį
Siekiant užtikrinti, kad padangų keliamam triukšmui didelės įtakos nedarytų transporto priemonės konstrukcija, nustatomi tokie reikalavimai ir pateikiamos tokios rekomendacijos.
Reikalavimai:
a) purslų taškymą ribojančių purvasaugių arba kitų purslų taškymą ribojančių papildomų prietaisų galima nemontuoti;
b) visiškai greta ratlankių arba padangų neleidžiama primontuoti papildomos įrangos arba ją tose vietose palikti, jeigu ji galėtų slopinti skleidžiamą triukšmą;
c) priekinių ratų nustatymo kampų (teigiamas ratų suvedimas, ratų išvirtimas ir rato posūkio ašies išilginis posvyris) nustatymas turi visiškai atitikti transporto priemonės gamintojo rekomendacijas;
d) ratų sparnuose arba po kėbulo apačia negalima montuoti papildomos garsą sugeriančios medžiagos;
e) pakabos būklė turi būti tokia, kad transporto priemonę pakrovus pagal bandymo reikalavimus, jos prošvaisa kaip nors neįprastu būdu nesumažėtų. Jeigu įrengta kėbulo lygio reguliavimo sistema, ji nustatoma taip, kad transporto priemonės prošvaisa per bandymą atitiktų nustatytąją nepakrautos transporto priemonės prošvaisą.
Rekomendacijos, kad būtų išvengta pašalinio triukšmo:
a) rekomenduojama, kad fono triukšmą galintys sustiprinti transporto priemonės sudėtinės dalys būtų pašalinti arba modifikuoti. Apie tų sudėtinių dalių pašalinimą arba modifikavimus įrašoma bandymo ataskaitoje;
b) darant bandymą turėtų būti nustatoma, ar stabdys atleidžiamas ne per lengvai ir ar dėl to stabdžiai neskleidžia triukšmo;
c) turėtų būti įsitikinama, ar išjungtas elektrinis aušinamasis ventiliatorius;
d) darant bandymą transporto priemonės langai ir stoglangis turi būti uždaryti.
2.5. Padangos
2.5.1. Bendrieji dalykai
Bandomojoje transporto priemonėje turi būti sumontuotos keturios vienodos to paties tipo ir tos pačios serijos padangos. Jei tai yra padangos, kurių krovumo rodiklis didesnis kaip 121, ir jeigu nenurodyta, kad turi būti sumontuotos dvigubos padangos, dvi to paties tipo ir tos pačios serijos padangos sumontuojamos ant galinės bandomosios transporto priemonės ašies ratų; ant priekinės ašies ratų turi būti sumontuotos tokio dydžio padangos, kad jos atitiktų ašies apkrovos reikalavimus ir siekiant, jog dėl jų lietimosi su kelio danga kylantis triukšmas būtų sumažintas, tų padangų protektoriaus rašto gylis sumažinimas iki minimalaus gylio, tačiau kartu užtikrinant pakankamą saugos lygį. Žieminės padangos, kurioms tam tikrose valstybėse narėse, kad padidėtų padangų sukibimas, pritaisomi spygliai, bandomos be tų spyglių. Padangos, kurioms taikomi specialūs montavimo reikalavimai, bandomos pagal tuos reikalavimus (pvz., riedėjimo kryptis). Prieš pradedant padangas įvažinėti, jų protektoriaus rašto gylis turi būti didžiausias.
Padangos turi būti bandomos jas sumontavus ant ratlankių, su kuriais jas eksploatuoti yra nurodęs gamintojas.
2.5.2. Padangų apkrova
Bandomojoje transporto priemonėje sumontuotos kiekvienos padangos apkrova per bandymą turi būti 50-90 % etaloninės apkrovos Qr, tačiau vidutinė visų padangų apkrova Qavr per bandymą turi būti 75 % ± 5 % etaloninės apkrovos Qr.
Visų padangų etaloninė apkrova Qr atitinka didžiausią pagal padangos krovumo rodiklį nustatomą masę. Jei padangos krovumo rodiklis - tai įžambiu brūkšniu (/) atskirti du skaičiai, remiamasi pirmuoju.
2.5.3. Slėgis padangoje
Kiekvienoje bandomosios transporto priemonės sumontuotoje padangoje slėgis darant bandymą turi būti Pt, (jis už etaloninį slėgį Pr neturi būti didesnis) ir jo ribos turi būti:
+++++ TIFF +++++
Čia Pt - ant padangos šono pažymėtąjį slėgio rodiklį atitinkantis slėgis.
C1 klasės "įprastos" padangos etaloninis slėgis Pr = 250 kPa, "sustiprintos" - Pr = 290 kPa, mažiausias bandymo slėgis turi būti Pr = 150 kPa.
2.5.4. Pasirengimas bandymui
Prieš bandymą padangos turėtų būti "įvažinėtos", kad būtų pašalinti padangos konstrukcijos gumbai arba kitos padangos protektoriaus rašto ypatybės, atsiradusios ją gaminant. Tam tikslui paprastai reikėtų su padangomis nuvažiuoti maždaug 100 km.
Bandomojoje transporto priemonėje sumontuotos padangos turi suktis ta pačia kryptimi, kuria jos sukosi per "įvažinėjimą".
Prieš bandymo pradžią pagal bandymo sąlygas padangos turi būti "įvažinėjamos" tol, kol jos įšyla.
3. Bandymo metodas
3.1. Bendros sąlygos
Atliekant visus matavimus, per bandymo kelio matavimų atkarpą (AA'-BB) transporto priemonės tiesia linija turi važiuoti taip, kad vidurinė išilginė transporto priemonės plokštuma kuo labiau sutaptų su linija CC.
Kai priekinis transporto priemonės galas atsiduria ties linija AA, transporto priemonės vairuotojas turi išjungti pavarą ir variklį. Jeigu matuojant transporto priemonė skleidžia pašalinį triukšmą (pvz., veikia ventiliatorius, savaiminis užsidegimas), bandymas turi būti pakartotas.
3.2. Matavimų pobūdis ir jų skaičius
A svertinės skalės decibelais (dB(A)) išreikštas didžiausias garso lygis iki dešimtainės trupmenos pirmos skilties matuojamas tada, kai transporto priemonė rieda tarp AA ir BB linijų (1 paveikslas -transporto priemonės priekis yra ties AA linija, o galas - ties BB linija). Ta vertė - tai matavimo rezultatas.
Kiekvienoje bandomosios transporto priemonės, važiuojančios už 4.1 dalyje nurodytą etaloninį mažesniais greičiais, pusėje matuojama bent keturis kartus ir tiek pat kartų matuojama, kai transporto priemonė už etaloninį greitį važiuoja didesniais greičiais. Tie keturi transporto priemonės važiavimo greičiai vienas už kitą turi būti didesni maždaug vienoda verte pagal 3.3 dalyje nurodytą jų intervalą.
3.3. Bandymo greičiai
Bandomoji transporto priemonė turi važiuoti tokiais greičiais:
i) jei tai yra C1 ir C1 klasės padangos - 70-90 km/h;
ii) jei tai yra C3 padangos - 60-80 km/h;
4. Rezultatų aiškinimas
Matavimo rezultatas laikomas negaliojančiu, jeigu didžiausios ir kitų užregistruotų verčių skirtumas yra neįprastai didelis.
4.1. Bandymo rezultato nustatymas
Etaloninis greitis Vref galutiniam rezultatui nustatyti - tai:
i) jei tai yra C1 ir C1 klasės padangos - 80 km/h;
ii) jei tai yra C3 padangos - 70 km/h;
4.2. Regresinė analizė, taikoma matuojant triukšmą
Dėl padangų lietimosi su kelio danga kylančio triukšmo lygis LR (išreikštas dB(A) ir be temperatūrinės pataisos) nustatomas naudojant regresinę analizę pagal:
+++++ TIFF +++++
čia:
L
tai vidutinė dB(A) išmatuotų triukšmo lygių Li vertė:
+++++ TIFF +++++
n - tai matavimų skaičius (n ≥ 16),
v
tai vidutinė greičių logaritmų vertė vi:
+++++ TIFF +++++
Su
+++++ TIFF +++++
a - tai dB(A) išreikštos regresijos kreivės nuožulnumas:
+++++ TIFF +++++
4.3. Temperatūrinė pataisa
Jei tai yra C2 klasės padangos, galutinis rezultatas pagal etaloninę bandymo vietos dangos temperatūrą href normalizuojamas pagal toliau nurodytą lygybę taikant temperatūrinę pataisą:
+++++ TIFF +++++
čia θ - tai išmatuota bandymo vietos dangos temperatūra,
θ
= 20°C
Jei tai yra C1 klasės padangos, K koeficientas yra - 0,03 dB(A)/°C, kai θ θref ir - 0,06 dB(A)/°C, kai θ θref.
Jei tai yra C2 klasės padangos, K koeficientas yra - 0,02 dB(A)/°C.
Jeigu per visus matavimus, būtinus, kad būtų nustatytas vieno padangų rinkinio garso lygis, bandymo vietos dangos temperatūra pasikeičia ne daugiau kaip 5 °C laipsnius, temperatūrinę pataisą galima taikyti tik pirmiau minėtu būdu registruojant paskutinį dėl padangos lietimosi su kelio danga kylančio triukšmo lygį ir naudoti aritmetinę išmatuotų temperatūrų vidurkio vertę. Kitais atvejais kiekvienas išmatuotas garso lygis Li tikslinamas naudojant garsą registruojant nustatytą temperatūrą.
C3 klasės padangoms temperatūrinė pataisa netaikoma.
4.4. Siekiant, kad būtų atsižvelgiama į visus matuoklių netikslumus, pagal 4.3 skirsnį rezultatai mažinami 1 dB(A).
4.5. Galutinis rezultatas, decibelais dB(A) išreikštas dėl padangos lietimosi su kelio danga kylančio triukšmo lygis LR (θref), turi būti apvalinamas iki artimiausios mažiausios visos vertės.
+++++ TIFF +++++
1 paveikslas:Mikrofono padėtys atliekant matavimus
2 priedėlis
BANDYMO ATASKAITA
Bandymo ataskaitoje pateikiama tokia informacija:
a) kiekvieno bandomojo važiavimo meteorologinės sąlygos, įskaitant aplinkos oro ir bandymo vietos dangos temperatūrą;
b) duomenys apie tai, ar buvo laikomasi ISO 10844:1994 reikalavimų dėl bandymo vietos dangos ir metodą, kuris taikytas tai atitikčiai patikrinti;
c) bandymui daryti naudoto ratlankio plotis;
d) duomenys apie padangą: gamintojas, firmos pavadinimas, prekės pavadinimas, dydis, krovumo rodiklis, etaloninis slėgis;
e) bandomosios transporto priemonės aprašas ir jos bazė;
f) su kiekvienama bandoma padanga darant tipinį bandymą naudota apkrova Qt (nurodoma N), kartu nurodant, kokį procentą ji sudaro etaloninės apkrovos Qr, vidutinė bandymo apkrova Qt,avr (nurodoma N), kartu nurodant, kokį procentą ji sudaro etaloninės apkrovos Qr;
g) kiekvienos bandomos padangos šaltojo pripūtimo slėgis, nurodytas kPa;
h) bandymo greičiai, kai transporto priemonė kerta PP' "liniją;"
i) visais mikrofonais užregistruoti didžiausi kiekvieno transporto priemonės važiavimo garso lygiai, išreikšti A svertinės skalės decibelais;
j) bandymo rezultatas LR: A svertinės decibelais išreikštas etaloniniu greičiu važiuojančios transporto priemonės garso lygis, patikslintas pagal temperatūrą (jeigu šis reikalavimas taikomas) ir suapvalintas iki artimiausio sveiko skaičiaus;
k) regresijos kreivės nuožulnumas.
"
9. Pridedamas toliau pateiktas priedas:
"VI PRIEDAS
BANDYMO VIETOS REIKALAVIMAI
1. Įvadas
Šiame priede nustatytos fizinės bandymo kelio, kuriuo važiuoja transporto priemonė, charakteristikos ir jo dangos reikalavimai. Tie pagal specialų standartą [1] parengti reikalavimai nustato fizines charakteristikas bei bandymo metodus, kuriais jos tikrinamos.
2. Privalomosios dangos charakteristikos
Laikoma, kad danga to standarto reikalavimus atitinka, jeigu jos tekstūra ir poringumas arba garso sugerties koeficientas buvo išmatuoti bei buvo nustatyta, jog jie atitinka visus toliau pateiktų 2.1-2.4 skirsnių reikalavimus, ir jeigu dangos sudėties reikalavimai atitinka nustatytuosius 3.2 skirsnyje.
2.1. Liekamasis akytumas
Liekamasis bandymo kelio dangos akytumas (VC) neturi būti didesnis kaip 8 % Matavimo metodika nurodyta 4.1 skirsnyje.
2.2. Garso sugerties koeficientas
Jeigu liekamojo akytumo reikalavimų danga neatitinka, ji laikoma priimtina, kad ją būtų galima naudoti, tik tada, jeigu jos garso sugerties koeficientas α ≤ 0,10. Matavimo metodika nurodyta 4.2 skirsnyje. 2.1 ir 2.2 skirsnių reikalavimų taip pat laikomasi, jeigu buvo išmatuota tik garso sugertis ir nustatyta, kad ji yra α ≤ 0,10.
Pastaba:
Svarbiausia charakteristika - tai garso sugertis, nors kelių tiesėjai geriau yra susipažinę su liekamuoju akytumu. Tačiau garso sugertį būtina matuoti tik tada, jeigu danga neatitinka akytumo reikalavimų. Toks pasirinkimas grindžiamas tuo, kad liekamąjį akytumą sunku tiksliai išmatuoti ir jis nėra patikimas, dėl to tam tikras dangas galima be reikalo atmesti, jeigu jos būtų vertinamos tik pagal išmatuotą liekamąjį akytumą.
2.3. Tekstūros gylis
Pagal tūrinį metodą (žr. toliau pateiktą 4.3 skirsnį) išmatuotas tekstūros gylis (TD) turi būti:
TD ≥ 0,4 mm
2.4. Dangos vienalytiškumas
Turi būti siekiama užtikrinti, kad bandymo vietoje būtų paklota danga, kurios vienalytiškumas skirtųsi kuo mažiau. Tai apima tekstūrą ir liekamąjį akytumą, tačiau taip pat turėtų būti kreipiamas dėmesys, ar plentvoliu lyginant dangą tam tikrose vietose ji neišlyginama kokybiškiau negu kitose ir dėl to dangos tekstūra gali būti skirtinga ir dėl to gali atsirasti nelygumų.
2.5. Patikrų dažnumas
Siekiant patikrinti, ar danga tebeatitinka šiame priede nustatytus tekstūros ir liekamojo akytumo bei garso sugerties reikalavimus, ji turi būti tikrinama tokiu dažnumu:
a) liekamasis dangos akytumas (VC) arba garso sugertis α:
jeigu danga nauja:
jeigu nauja danga reikalavimus atitinka, jos daugiau tikrinti nebūtina. Jeigu nauja danga reikalavimų neatitinka, ji tuos reikalavimus gali atitikti vėliau, nes dangos ilgainiui sutankėja ir susispaudžia.
b) tekstūros gylis (TD):
jeigu danga nauja:
pradėjus matuoti garsą (NB: ne anksčiau kaip po keturių savaičių nuo dangos klojimo);
kas dvylika mėnesių.
3. Bandymo vietos dangos sudėtis
3.1. Plotas
Pasirenkant bandymo kelio dangos sudėtį, yra svarbu užtikrinti, kad plotas, kurį kerta bandymo atkarpa važiuojančios transporto priemonės, būtų padengtas tiksliai nurodyta bandymo medžiaga, teikiančia galimybę transporto priemonę vairuoti saugiai ir patikimai. Dėl to būtina, kad transporto priemonės važiavimo kelias būtų bent 3 m pločio ir jo ilgis abiejose galuose už linijų AA ir BB būtų bent 10 m. 1 paveiksle pateiktas tinkamos bandymo vietos planas, kuriame nurodytas mažiausias plotas, kuris naudojant mašiną nustatyta bandymo vietos medžiaga turi būti išklotas ir sutankintas. Pagal V priedo 1 priedėlio 3.2 skirsnį matavimai atliekami kiekvienoje transporto priemonės pusėje. Matuoti galima arba dviejose vietose pastatytais mikrofonais (po vieną iš abiejų kelio pusių) ir transporto priemonei važiuojant viena kryptimi, arba vienoje kelio pusėje pastatytu mikrofonu, tačiau transporto priemonei važiuojant dviemis kryptimis. Jeigu naudojamas pastarasis metodas, tai kelio pusei, kurioje mikrofonas nestatomas, kelio dangos reikalavimai netaikomi.
+++++ TIFF +++++
1 paveikslasMinimalūs bandymo vietos dangos reikalavimaiUžbrūkšniuota dalis vadinama "Bandymo vieta"
3.2. Dangos sudėtis ir jos paruošimas
3.2.1. Pagrindiniai sudėties reikalavimai
Bandymo vietos danga turi atitikti keturis sudėties reikalavimus:
3.2.1.1. Ta danga turi būti tankus asfaltbetonis.
3.2.1.2. Didžiausias mišinyje panaudotos skaldos gabalėlių skersmuo turi būti 8 mm (pagal leistinąsias nuokrypas gali būti 6,3-10 mm).
3.2.1.3. Didžiausias dangos dėvėjimosi sluoksnio storis turi būti ≥ 30 mm.
3.2.1.4. Rišiklis turi būti nemodifikuotas skiedžiamasis bitumas.
3.2.2. Rekomendacijos dėl dangos sudėties
2 paveiksle pateikta granuliometrinės mineralinių medžiagų sudėties, kuri rekomenduojama dangos klojėjui ir kuri turėtų užtikrinti būtinas jos charakteristikas, kreivė. Be to, siekiant, kad būtų užtikrinta būtina dangos tekstūra ir tvarumas1 lentelėje pateiktos tam tikros rekomendacijos. Granuliometrinės sudėties kreivė atitinka tokią formulę:
čia:
d kvadratinių sieto akučių dydis, mm
dmax
8 mm vidurinei leistinosios nuokrypos kreivei
= 10 mm apatinei leistinosios nuokrypos kreivei
= 6,3 mm viršutinei leistinosios nuokrypos kreivei
+++++ TIFF +++++
2 paveikslasGranuliometrinė mineralinių medžiagų sudėties kreivė su nurodytomis leistinosiomis nuokrypomis ruošiant asfalto mišinį
Be pirmiau minėtųjų, siūlomos tokios rekomendacijos:
a) smėlio frakcija (0,063 mm kvadratinių sieto akučių dydis 2 mm) turi būti sudaryta iš ne daugiau kaip 55 % gamtinio smėlio ir bent 45 %smulkinto smėlio;
b) dangos pagrindo ir išlyginamojo sluoksnio smėlis turi užtikrinti gerą stabilumą ir lygumą pagal geriausią kelių tiesimo patirtį;
c) medžiagos, kuri labai atspari skaldymui, grūdeliai turi būti skaldyti (suskaldomi visi grūdeliai);
d) mišiniuose naudojami grūdeliai turi būti nuplauti;
e) į dangą dėti papildomų grūdelių neleidžiama;
f) rišiklio klampis, išreikštas kaip skverbties vertė pagal šalies orų sąlygas turi būti 40-60, 60-80 arba net 80-100. Taikoma taisyklė, jeigu ji atitinka nusistovėjusią praktiką, kad turi būti naudojamas kuo klampesnis rišiklis;
g) iki volavimo pasirenkama tokia mišinio temperatūra, kad vėliau voluojant dangą būtų užtikrintas būtinas akytumas. Siekiant, kad būtų padidinta tikimybė, jog pirmiau minėtuose 2.1-2.4 skirsniuose nurodytų reikalavimų būtų laikomasi, dangos sutankinimas turi būti nustatomas ne tik pagal tinkamai pasirinktą mišinio temperatūrą, bet ir pasirenkant atitinkamą volavimų skaičių bei plentvolį.
1 lentelė
Dangos sudėties rekomendacijos
| Nustatytos vertės | pagal mineralinių medžiagų masę |
| Leistinieji nuokrypiai | pagal bendrą mišinio masę |
Akmenų masė, sieto kvadratinės akutės (SM) 2 mm | 47, 6 % | 50,5 % | ± 5 |
Smėlio masė 0,063S M 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
Mineralinių miltelių masė SM 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
Rišiklio (bitumo) masė | 5,8 % | N.A. | ± 0,5 |
Maksimalus dydis | 8 mm | | 6,3-10 |
Rišiklio klampumas | (žr. 3.2.2 skirsnio f punktą) | |
Mineralinių medžiagų atsparumas gludinimui | 50 | | |
Sutankinimo laipsnis pagal Maršalo bandinius | 98 % | | |
4. Bandymo metodas
4.1. Liekamojo akytumo matavimas
Atliekant tą matavimą, bent iš keturių vietų, vienodai paskirstytų tarp AA ir BB linijomis apibrėžtos bandymo vietos, turi būti paimti kernai (žr. 1 paveikslą). Siekiant, kad dangos vienalytiškumas ratų vėžių vietoje nebūtų pažeistas ir kad danga neišsiklaipytų, kernai turėtų būti imami iš dangos ne ratų vėžių vietoje, bet greta vėžių. Du kernai (mažiausiai) turėtų būti paimti iš greta ratų vėžių esančios dangos, o vienas (mažiausiai) - iš vietos, esančios maždaug vienodu atstumu nuo ratų vėžių ir kiekvieno mikrofono.
Jeigu manoma, kad vienalytiškumo reikalavimų nesilaikoma (žr. 2.4 skirsnį), kernus galima imti iš didesnio skaičiaus bandymo plote esančių vietų.
Nustatomas kiekvieno kerno liekamasis akytumas, o tada pagal visus kernus apskaičiuojama vidutinė vertė, kuri lyginama su 2.1 skirsnio reikalavimais. Be to, jokio kerno akytumas neturi būti didesnis kaip 10 %.
Bandymo vietos dangos klojėjui primenama apie keblumus, kurių gali atsirasti, jeigu ta vieta būtų šildoma vamzdžiais arba elektros laidais ir jeigu iš jos tektų imti kernus. Ta įranga turėtų būti kruopščiai suplanuota pagal būsimas kernų ėmimo vietas. Rekomenduojama palikti keletą maždaug 200 × 300 mm dydžio plotų, kuriuose nei vamzdžiai, nei laidai nebūtų pakloti arba kuriuose jie būtų pakloti pakankamai giliai, kad iš viršutinio dangos sluoksnio imant kernus jie nebūtų apgadinti.
4.2. Garso sugerties koeficientas
Garso sugerties koeficientas (įprastas sklidimas) matuojamas kompleksinės akustinės varžos vamzdžiu taikant ISO 10534-1: "Akustika - garso sugerties koeficiento ir kompleksinės akustinės varžos nustatymas vamzdžio metodu" [2] pagal standarte apibūdintą metodiką.
Ruošiantis bandinius, laikomasi tų pačių reikalavimų kaip ir nustatytieji dėl liekamojo akytumo nustatymo bandinių ruošimo (žr. 4.1 skirsnį). Garso sugerties matavimo intervalas turi būti 400-800 Hz ir 800-1600 Hz (bent pagrindiniai trečios oktavos juostų dažniai) ir turi būti nustatytos abiejų tų dažnių intervalų didžiausios vertės. Tada turi būti apskaičiuotas visų tiriamų kernų tų verčių vidurkis ir paruošiamas galutinis rezultatas.
4.3. Tūrinis makrotekstūros matavimas
Pagal tą standartą tekstūros gylis turi būti matuojamas išilgai ratų, važiuojančių bandymo juosta, vėžių vienodais atstumais bent dešimtyje vietų ir nustatoma vidutinė vertė, kuri lyginama su apibrėžtu mažiausiu tekstūros gyliu. Metodikos aprašas pateiktas ISO 10844: 1994 standarte.
5. Tvarumas ir priežiūra
5.1. Senėjimo įtaka
Kaip ir dėl bet kokių kitų dangų manoma, kad dėl padangos lietimosi su kelio danga kylančio triukšmo lygis, išmatuotas virš bandymo dangos, po 6-12 mėnesių nuo tos dangos klojimo gali šiek tiek padidėti.
Nustatytas charakteristikas danga pradeda atitikti ne anksčiau kaip po keturių savaičių nuo jos klojimo. Dangai kaskart senstant, kai matuojamas sunkvežimių keliamas triukšmas, tam matavimui apskritai daroma mažesnė įtaka negu kad ji būtų matuojant lengvojo automobilio keliamą triukšmą.
Dangos tvarumą lemia daugiausia ja važinėjančių transporto priemonių padangos, kurios tą dangą gludina ir sutankina. Danga turi būti periodiškai tikrinama pagal 2.5 skirsnį.
5.2. Dangos priežiūra
Palaidos atliekos arba dulkės, galinčios labai sumažinti tikrąjį tekstūros gylį, nuo dangos turi būti nuvalytos. Šalyse, kuriose nusistovi žiemos klimatas, ledas kartais nutirpdomas druska. Dėl druskos danga laikinai arba net neatitaisomai gali pasikeisti taip, kad padidėtų triukšmas, dėl to druskos naudoti nerekomenduojama.
5.3. Bandymo vietos dangos keitimas
Jeigu bandymo kelią būtina užkloti nauja danga, paprastai tą dangą reikia kloti tik bandymo juostoje (1 paveiksle nurodyta, kad tos juostos plotis yra 3 m), kuria važinėja transporto priemonės, jeigu bandymo vieta už tos juostos atitiko liekamojo akytumo arba garso sugerties, kai buvo matuojami, reikalavimus.
6. Bandymo vietos dangos ir ant jos daromų bandymų dokumentai
6.1. Bandymo vietos dangos dokumentai
Bandymo vietos dangos dokumentuose pateikiama tokia informacija:
6.1.1. Bandymo kelio vieta.
6.1.2. Rišiklio tipas, rišiklio klampumas, mineralinės medžiagos, didžiausias teorinis betono tankis (GRD), dėvėjimosi sluoksnio storis ir pagal iš bandymo kelio paimtus kernus nustatyta granuliometrinės sudėties kreivė.
6.1.3. Tankinimo metodas (pvz., plentvolio tipas, plentvolio masė ir plentvolio važiavimo viena vieta skaičius tankinant dangą).
6.1.4. Mišinio temperatūra, aplinkos oro temperatūra ir vėjo greitis klojant dangą.
6.1.5. Dangos klojimo data ir jos klojėjas.
6.1.6. Visų arba bent paskutinio bandymo rezultatas, įskaitant:
6.1.6.1) kiekvieno kerno liekamąjį akytumą;
6.1.6.2) taškai bandymo vietoje, kuriuose buvo paimti kernai akytumui matuoti;
6.1.6.3) kiekvieno kerno garso sugerties koeficientas (jeigu išmatuotas). Nurodomi kiekvieno kerno rezultatai ir kiekvieno intervalo dažnis bei bendras vidurkis;
6.1.6.4) bandymo vietos taškai, kuriuose paimti kernai sugerčiai matuoti;
6.1.6.5) tekstūros gylis, įskaitant bandymų skaičių ir standartinį nuokrypį;
6.1.6.6) už bandymų pagal 6.1.6.1 ir 6.1.6.2 punktus darymą atsakinga institucija ir naudotos įrangos tipas;
6.1.6.7) bandymo (-ų) darymo ir kernų ėmimo iš bandymo kelio data.
6.2. Transporto priemonės, kai ji važiuoja bandymo kelio danga, keliamo triukšmo nustatymo bandymų dokumentai
Transporto priemonės keliamo triukšmo nustatymo bandymą (-us) aprašančiuose dokumentuose nurodoma, ar buvo laikomasi visų to standarto reikalavimų. Pagal 6.1 skirsnį daroma nuoroda į dokumentą, kuriame aprašyti rezultatai, patvirtinantys, kad to standartų reikalavimų buvo laikomasi.
"[1] "Techniniai padangų reikalavimai panašūs į pateiktuosius Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklėse Nr. 30 ir 54."
[1] A stulpelyje nurodytos ribinės vertės taikomos iki 2007 m. birželio 30 d.B stulpelyje nurodytos ribinės vertės taikomos nuo 2007 m. liepos 1 d.
[2] A stulpelyje nurodytos ribinės vertės taikomos iki 2008 m. birželio 30 d.B stulpelyje nurodytos ribinės vertės taikomos nuo 2008 m. liepos 1 d.
[3] A stulpelyje nurodytos ribinės vertės taikomos iki 2009 m. birželio 30 d.B stulpelyje nurodytos ribinės vertės taikomos nuo 2009 m. liepos 1 d.
[4] Skaičiai nurodyti informavimo tikslais. Konkretūs skaičiai priklausys nuo direktyvos keitimo, kuris bus atliktas po Direktyvos 2001/43/EB 3 punkto 2 dalyje nurodytos ataskaitos pateikimo.
[5] Ribinės C stulpelyje nurodytinos vertės bus nustatytos po direktyvos keitimo, kuris bus atliktas po Direktyvos 2001/43/EB 3 punkto 2 dalyje nurodytos ataskaitos pateikimo.
[1] ISO 10844: 1994. Jeigu kitokia bandymo vietos danga būtų apibrėžta pagal ISO standartą, pamatinis etalonas bus atitinkamai pataisytas.
[2] Turi būti paskelbtas.
--------------------------------------------------