Europos Parlamento ir tarybos Sprendimas Nr. 1031/2000/EB
2000 m. balandžio 13 d.
įsteigiantis Bendrijos veiksmų programą "Jaunimas"
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3],
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [4] ir atsižvelgdami į 2000 m. kovo 9 d. Taikinimo komitete patvirtintą bendrąjį tekstą,
kadangi:
(1) Europos bendrijos steigimo sutartis numato, kad Bendrijos veikla, inter alia, prisideda prie kokybiško švietimo ir mokymo. Visa tai buvo ryžtingai pakartota 1997 m. spalio 2 d. pasirašytoje Amsterdamo sutartyje, skelbiančioje, kad Bendrija taip pat turi skatinti savo tautas kuo labiau gilinti žinias per plačiai prieinamą švietimą ir nuolatinį žinių atnaujinimą.
(2) Savo 1995 m. kovo 14 d. Sprendimu Nr. 818/95/EB, skelbiančiu trečiąjį programos "Jaunimas Europai" etapą [5], Europos Parlamentas ir Taryba sudarė bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje veiksmų programą. Vadovaujantis tos programos metu įgyta patirtimi, tikslinga tęsti bei stiprinti bendradarbiavimą ir Bendrijos veiksmus šioje srityje.
(3) 1997 m. lapkričio 20 ir 21 d. vykusiame neeiliniame Europos Tarybos posėdyje užimtumo klausimais priimta suderinta užimtumo strategija, pagal kurią visą gyvenimą trunkantis švietimas ir mokymas turi suvaidinti pagrindinį vaidmenį, įgyvendinant 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucijoje [6] numatytas gaires valstybių narių užimtumo politikai, siekiant didinti darbumą, adaptaciją, stiprinti verslininkystę ir skatinti lygias galimybes.
(4) Komisija savo komunikate "Žinių Europos link" paskelbė atviros ir dinamiškos europinės švietimo erdvės, pajėgios pasiekti visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo tikslus, sukūrimo gaires.
(5) Komisija savo baltojoje knygoje "Mokymas ir mokymasis - besimokančios visuomenės link" paskelbė, kad besimokančios visuomenės atsiradimas skatina naujų žinių įgijimą ir to siekiant, skatina mokytis vos atsiradus galimybei. Komisija savo žaliojoje knygoje "Švietimas, mokymas, moksliniai tyrimai: transnacionalinio mobilumo kliūtys" pabrėžė mobilumo teikiamus privalumus žmonėms ir konkurencingumui Europos Sąjungoje.
(6) Būtina remti aktyvų pilietiškumą, stiprinti šia programa vykdomų priemonių sąsajas ir suaktyvinti kovą dėl pagarbos žmogaus teisėms bei prieš įvairias jų nepagarbos formas, įskaitant rasizmą ir ksenofobiją. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas diskriminacijai panaikinti bei vyrų ir moterų lygioms galimybėms skatinti.
(7) Šios programos veiksmai turėtų pasiekti visą jaunimą apskritai, ne tik naujai priimtuosius ir (arba) jau priklausančius jaunimo organizacijoms. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų įsipareigoti, kad apie šiuos veiksmus būtų teikiama pakankamai informacijos bei kad ji būtų tinkamai platinama.
(8) Sprendimu įsteigiama Bendrijos sistema, kuri skirta prisidėti prie transnacionalinės savanoriškosios tarnybos veiklos vystymo. Siekdamos toliau palengvinti naudojimosi programa prieinamumą jauniems žmonėms ir sudaryti sąlygas pripažinti ypatingą savanoriškosios tarnybos pobūdį, valstybės narės turėtų stengtis priimti tinkamas ir suderintas priemones, pašalinančias teisines ir administracines kliūtis.
(9) Jaunimo mainai ypač prisideda prie jaunų žmonių tarpusavio pasitikėjimo, demokratijos, tolerancijos ugdymo, siekio bendradarbiauti ir solidarumo stiprinimo, todėl jie yra lemiamas Sąjungos susitelkimo ir tolesnės plėtros veiksnys.
(10) Jaunų žmonių dalyvavimas savanoriškosios tarnybos veikloje yra neformalaus švietimo rūšis, padedanti įgyti papildomų žinių, kurių kokybė didžia dalimi turėtų būti grindžiama tinkamomis parengiamosiomis priemonėmis, įskaitant kalbinio ir kultūrinio pobūdžio priemones. Tai padeda nubrėžti tolesnę jaunų žmonių gyvenimo kryptį, praplėsti jų akiratį ir ugdyti socialinius įgūdžius, aktyvų pilietiškumą, harmoningą integraciją į visuomenę ekonominiu, socialiniu ir kultūriniu atžvilgiu, įskaitant pasirengimą darbui, bei skatina tikrojo Europos pilietiškumo suvokimą.
(11) Europos Parlamentas savo 1998 m. gegužės 14 d. rezoliucijoje dėl informacijos ir bendravimo politikos Europos Sąjungoje [7] paskelbė, kad projektų dėl paramos ir veiksmų programų pasirinkimas turėtų būti skaidresnis, o projektų teikėjams turėtų būti aiškesnės pasirinkimo priežastys.
(12) Komisija ir valstybės narės turėtų siekti užtikrinti Europos savanoriškosios tarnybos veiklos ir įvairių panašių nacionalinių programų papildomumą.
(13) Europos Parlamentas ir Taryba savo Sprendime Nr. 253/2000/EB dėl švietimo ir Taryba 1999 m. balandžio 26 d. Sprendime 1999/382/EB dėl mokymo įsteigė Bendrijos veiksmų programas atitinkamai švietimo ir mokymo srityje, kurios kartu su jaunimo programa prisideda prie žinių Europos kūrimo.
(14) Bendradarbiavimo politika jaunimo srityje prisideda prie neformalaus švietimo skatinimo, taigi ir prie visą gyvenimą trunkančio mokymosi, ir šią politiką reikia toliau plėtoti.
(15) Jaunų žmonių integracija į darbą yra esminė jų integracijos į visuomenę dalis, o tai reikalauja, kad visi jų įgūdžiai ir kompetencijos, įgytos kaip neformalaus švietimo patirties dalis, būtų pripažintos ir laikomos labai svarbiomis.
(16) Siekiant sustiprinti Bendrijos veiksmų pridedamąją vertę, būtina, kad Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, visais lygiais užtikrintų šio sprendimo ir kitų atitinkamų politikų, priemonių bei veiklos pagrindu įgyvendintų veiksmų darną ir papildomumą.
(17) Svarbu, kad remdamasis susitarimais, kuriuos reikia apibrėžti, Jaunimo programos komitetas tartųsi su komitetais, atsakingais už profesinio mokymo ir švietimo programų (LEONARDO da VINCI ir SOCRATES) Bendrijoje įgyvendinimą. Svarbu, kad Jaunimo programos komitetas būtų nuolat informuojamas apie tas iniciatyvas, kurių Bendrija ėmėsi švietimo, profesinio mokymo ir jaunimo srityje.
(18) 1994 m. gruodžio 9 ir 10 d. Esene ir 1995 m. birželio 26 ir 27 d. Kanuose posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba pabrėžė tolesnių veiksmų, skirtų stiprinti jaunų žmonių socialinę ir profesinę integraciją Europoje, reikalingumą. Europos Vadovų Tarybos posėdžio, įvykusio 1996 m. birželio 21 ir 22 d. Florencijoje, išvadose pabrėžiama, kaip yra svarbu palengvinti jauniems žmonėms galimybes patekti į darbo rinką. 1997 m. birželio 15-17 d. Europos Vadovų Taryba, posėdžiaudama Amsterdame, išreiškė savo paramą pelno nesiekiančia veiklai. Europos Parlamentas ir Taryba 1998 m. liepos 20 d. priėmė Sprendimą Nr. 1686/98/EB, įsteigiantį Bendrijos veiksmų programą "Europos savanoriškoji tarnyba jauniems žmonėms" [8].
(19) Europos savanoriškosios tarnybos veikla nėra karinės tarnybos arba alternatyvių tarnybų formulių, numatytų ypač asmenims, atsisakantiems eiti į karinę tarnybą dėl religinių ar moralinių įsitikinimų, arba kai kuriose valstybėse narėse esančios privalomosios civilinės tarnybos pakaitalas, todėl neturėtų apriboti ar pakeisti potencialaus ar esamo apmokamo darbo.
(20) Leidimų gyventi ir bet kokių reikalaujamų vizų išdavimas yra valdžios institucijų valstybėse narėse kompetencija, o teisėto gyventojo apibrėžimą nustato nacionaliniai teisės aktai.
(21) 1998 m. liepos 2 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl savanoriškųjų organizacijų ir fondų vaidmens Europoje skatinimo [9]. Savanoriškosios veiklos sektorius irgi turėtų vaidinti svarbų vaidmenį suteikiant galimybę visiems jauniems žmonėms, o visų pirma susiduriantiems su didžiausiais sunkumais, dalyvauti šiose programose.
(22) Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad puoselės bendradarbiavimą su nevyriausybinėmis organizacijomis, veikiančiomis jaunimo ir socialinėse bei aplinkosaugos, kultūros ir sporto srityje, ir stengsis įveikti įvairiausias atskirties formas.
(23) Europos ekonominės erdvės susitarimas (EEE susitarimas) numato gilesnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių bendradarbiavimą švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityje su Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančiomis Europos laisvosios prekybos asociacijos (EFTA) šalimis. EEE susitarimas nustato EEE dalyvaujančiųjų EFTA valstybių dalyvavimo Bendrijos programose švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityje tvarką.
(24) Turėtų būti priimta nuostata, kuri atvertų galimybę šioje programoje dalyvauti asocijuotoms Vidurio ir Rytų Europos šalims (CEEC) pagal Europos sutartyse, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų asociacijų Tarybų sprendimuose nustatytas sąlygas, Kiprui, finansuojamam papildomais asignavimais pagal su juo sutartą tvarką bei Maltai ir Turkijai, finansuojamoms papildomais asignavimais pagal Sutarties nuostatas.
(25) Kad būtų galima pritaikyti programą, ypač nustatant priemonių įgyvendinimo prioritetus, ši programa turėtų būti kontroliuojama ir nuolat vertinama Komisijai ir valstybėms narėms bendradarbiaujant.
(26) Vadovaujantis Sutarties 5 straipsnyje apibrėžtais subsidiarumo ir proporcingumo principais, kadangi pasiūlyta veika dėl bendradarbiavimo politikos jaunimo reikalų srityje, įskaitant Europos savanoriškąją tarnybą ir jaunimo mainus Bendrijoje bei su trečiosiomis šalimis, plėtros ir stiprinimo tikslų valstybės narės pačios atskirai pasiekti negali dėl jaunimo reikalų sudėtingumo ir įvairovės, todėl, kad Bendrijos veiksmai ir priemonės yra transnacionalinio pobūdžio, šiuos tikslus lengviau gali pasiekti Bendrija. Šis sprendimas nesiekia daugiau negu reikia šiems tikslams įgyvendinti.
(27) Šis sprendimas nustato visam programos laikotarpiui finansinę sistemą, turinčią pirminę nuorodą biudžetą valdančiai institucijai metiniame biudžetiniame procese taip, kaip tai apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros gerinimo [10] 33 punkte.
(28) Priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, turi būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką [11],
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Programos įsteigimas
1. Šiuo sprendimu įsteigiama Bendrijos "Jaunimo" veiksmų programa, toliau - ši programa, dėl bendradarbiavimo politikos jaunimo reikalų srityje, įskaitant Europos savanoriškąją tarnybą bei jaunimo mainus tiek Bendrijoje, tiek su trečiosiomis šalimis.
2. Ši programa įgyvendinama per laikotarpį pradedant nuo 2000 m. sausio 1 d. ir baigiant 2006 m. gruodžio 31 d.
3. Formuodama europietiškąją neformaliu švietimu ir mokymu pagrįstos bendradarbiavimo jaunimo politikos reikalų srityje erdvę, ši programa padeda kurti žinių Europą. Programa skatina visą gyvenimą trunkantį mokymąsi bei tokių žinių, įgūdžių ir kompetencijų įgijimą, kurios tiktų aktyviam pilietiškumui ir darbumui skatinti.
4. Labai gerbdama kultūrinius ir kalbinius valstybių narių skirtingumus, ši programa remia ir papildo veiksmus, vykdomus valstybių narių ir valstybėse narėse.
2 straipsnis
Programos tikslai
1. Siekiant sudaryti sąlygas jauniems žmonėms įgyti žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kurios gali būti vienu iš jų tobulėjimo ateityje pagrindų, bei įgyvendinti atsakingą pilietiškumą taip, kad jaunimas taptų aktyvia visuomenės dalimi, ir turint omenyje lygių galimybių skatinimo svarbą, šios programos tikslai yra tokie:
a) skatinti aktyvų jaunų žmonių indėlį į Europos kūrimą, jiems dalyvaujant transnacionaliniuose mainuose Bendrijos viduje ar su trečiosiomis šalimis taip, kad būtų lavinamas Europos kultūrinės įvairovės ir jos pagrindinių bendrųjų vertybių suvokimas, tuo padedant skatinti pagarbą žmogaus teisėms ir padedant kovoti su rasizmu, antisemitizmu ir ksenofobija;
b) sustiprinti jaunų žmonių solidarumo jausmą jiems platesniu mastu dalyvaujant transnacionalinėje bendruomenės darbų veikloje tiek Bendrijoje, tiek ir su trečiosiomis šalimis, ypač su tomis, su kuriomis Bendrija yra sudariusi bendradarbiavimo sutartis;
c) paskatinti jaunų žmonių iniciatyvą, verslumą ir kūrybiškumą taip, kad jie galėtų imtis aktyvaus vaidmens visuomenėje, ir tuo pačiu paskatinti neformalaus švietimo, įgyto Europos kontekste, vertės pripažinimą;
d) sustiprinti bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje, puoselėjant pasikeitimą geros praktikos pavyzdžiais, jaunimo darbuotojų (vadovų) mokymu ir plėtojant novatoriškus veiksmus Bendrijos mastu.
2. Ši programa taip pat padeda siekiant kitų Bendrijos politikos atitinkamose srityse tikslų.
3 straipsnis
Bendrijos veiksmai
1. 2 straipsnyje nurodyti programos tikslai siekiami tokiomis veiksmų priemonėmis, kurių veiklos turinys ir taikymo tvarka yra aprašyti priede:
- jaunimas Europai,
- Europos savanoriškoji tarnyba,
- jaunimo iniciatyvos,
- bendrieji veiksmai,
- paramos priemonės.
2. Šie veiksmai įgyvendinami tokiomis priemonėmis, kurios, jei reikia, gali būti derinamos:
a) parama jaunų žmonių transnacionaliniam mobilumui;
b) parama naudojant informacines ir ryšių technologijas (ICT) jaunimo reikalų srityje;
c) parama Europos lygiu veikiančių bendradarbiavimo tinklų plėtrai, leidžiant tarpusavyje keistis patirtimi ir gera praktika;
d) parama transnacionaliniams projektams, skatinantiems Sąjungos pilietiškumą bei jaunų žmonių pasišventimą Sąjungos plėtrai;
e) kalbos įgūdžių ir skirtingų kultūrų suvokimo ugdymas;
f) parama bandomiesiems projektams, pagrįstiems tarptautinėmis partnerystėmis ir skirtiems novatoriškumui bei kokybei jaunimo srityje plėtoti;
g) jaunimo politikos bei jos raidos analizės metodų ir vėlesnių tyrimų (pvz., duomenų bazės, pagrindiniai skaičiai, abipusis sistemų išmanymas) Europos lygiu bei geros praktikos platinimo metodų, plėtra.
4 straipsnis
Galimybė pasinaudoti programa
1. Ši programa yra skirta jauniems žmonėms, paprastai nuo 15 iki 25 metų amžiaus, bei susijusiems su jaunimo darbu žmonėms, teisėtai gyvenančiais valstybėse narėse. Amžiaus apribojimai gali būti šiek tiek pakoreguoti ten, kur tai pateisina ypatingos atitinkamų projektų aplinkybės.
Nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos, priede išdėstytų 1.2, 2.2 ir 5 veiksmų ribose ši programa taip pat gali būti skirta jauniems, paprastai nuo 15 iki 25 metų amžiaus, bei susijusiems su jaunimo darbu žmonėms, gyvenantiems trečiosiose šalyse.
2. Ypatingas dėmesys skiriamas užtikrinti, kad visi jauni žmonės jų nediskriminuojant turėtų galimybę pasinaudoti šia programa.
3. Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų dedamos ypatingos pastangos padėti tiems jauniems žmonėms, kuriems dėl kultūrinių, socialinių, fizinių, protinių, ekonominių ar geografinių priežasčių pasinaudoti atitinkamomis veiksmų programomis Bendrijos, nacionaliniu, regioniniu ar vietiniu lygmeniu yra sudėtingiau, bei suteikti pagalbą mažoms vietinėms grupėms. Atitinkamai Komisija turi atsižvelgti į sunkumus, su kuriais susiduria grupės, į kurias orientuota programa, taip prisidėdama prie kovos su atskirtimi.
4. Valstybės narės turi siekti imtis tinkamų priemonių taip, kad sveikatos priežiūra programos dalyviams būtų prieinama pagal Bendrijos teisės aktų nuostatas. Kilmės valstybė narė turi stengtis imtis atitinkamų priemonių, kad Europos savanoriškosios tarnybos dalyviai ir toliau būtų socialiai apsaugoti.
5 straipsnis
Programos įgyvendinimas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis
1. Komisija užtikrina Bendrijos veiksmų, numatytų šioje programoje įgyvendinimą pagal priedą.
2. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, imsis priede aprašytų veiksmų (5 veiksmas) tam, kad būtų geriausiai panaudota tai, kas jaunimo reikalų srityje jau yra pasiekta bendrais Bendrijos veiksmais.
3. Kad pasiektų programos tikslus, Komisija ir valstybės narės programos naudotojams palankiu būdu turi imtis atitinkamų veiksmų Bendrijos ir nacionaliniu lygiu įsteigtoms struktūroms tobulinti taip, kad vietiniu lygmeniu jauniems žmonėms ir kitiems partneriams būtų padidinta galimybė pasinaudoti programa, kad veiksmai, kurių reikalauja programa, būtų įvertinti ir stebimi bei kad būtų taikomas skaidri konsultavimo ir atrankos tvarka.
Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad jos imasi priemonių skatinti jaunų žmonių tarptautinio mobilumo galimybes naudojant taip parengtas priemones, kad jie būtų adekvačiai informuojami ir geriau suprastų šį dalyką. Komisija ir valstybės narės užtikrina atitinkamos informacijos teikimą ir viešumą dėl programos remiamų akcijų.
4. Valstybės narės imasi būtinų veiksmų, užtikrinančių programos veiklos veiksmingumą; be to, jos turi kaip galima labiau stengtis imtis tokių priemonių, kurias laiko būtinas ir pageidaujamas tam, kad būtų pašalintos teisinės ir administracinės kliūtys naudotis šia programa.
5. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina ankstesnių Bendrijos jaunimo programų (Jaunimas Europai III ir Europos savanoriškoji tarnyba) kontekste atliktų veiksmų bei pagal šią programą įgyvendinamų veiksmų pereinamumą.
6 straipsnis
Bendrieji veiksmai
Kaip dalis žinių Europos kūrimo proceso, pagal 8 straipsnyje nustatytą tvarką šios programos priemonės gali būti įgyvendintos kaip bendrieji veiksmai kartu su susijusiomis Bendrijos programomis bei veiksmais jaunimo, švietimo ir profesiniame mokymo srityse.
7 straipsnis
Įgyvendinimo priemonės
1. Vadovaujantis 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta valdymo tvarka, priimamos priemonės, būtinos dėl tokių toliau nurodomų šio sprendimo įgyvendinimo klausimų:
a) šios programos įgyvendinimo priemonių, įskaitant metinį šios programos veiksmų įgyvendinimo darbo planą;
b) bendro skirtingų programos veiksmų balanso;
c) kriterijų, taikomų orientaciniam lėšų tarp valstybių narių paskirstymui, siekiant valdyti veiksmus decentralizuotai;
d) pasirengimo bendrųjų veiksmų įgyvendinimui;
e) pasirengimo programos vertinimui;
f) pasirengimo patvirtinti jaunųjų savanorių dalyvavimą.
2. Priemonės, būtinos dėl visų kitų šio sprendimo klausimų įgyvendinimo, priimamos vadovaujantis 8 straipsnio 3 dalyje nurodyta patariamąja tvarka.
8 straipsnis
Komitetas
1. Komisijai padeda Komitetas.
2. Ten, kur daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.
3. Ten, kur daroma nuoroda į šią dalį, turi būti taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
4. Komitetas nustato savo darbo tvarką.
9 straipsnis
Finansavimas
1. Šios programos įgyvendinimui skiriamo finansavimo dydis per 1 straipsnyje nustatytą laikotarpį yra 520 milijonų eurų.
2. Metinius asignavimus patvirtina biudžetą valdanti institucija, atsižvelgdama į finansines perspektyvas.
10 straipsnis
Nuoseklumas ir papildomumas
1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir nepažeisdama kiekvienos programos individualaus pobūdžio ir specifikos, užtikrina visapusišką nuoseklumą ir papildomumą su kitomis atitinkamomis Bendrijos politikomis, priemonėmis ir veiklomis. Ypatingas dėmesys skiriamas lygiateisiškumo bei vyrų ir moterų lygių galimybių skatinimui.
2. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina šios programos įgyvendinimo ir kitų Bendrijos veiksmų, susijusių su jaunimu, nuoseklumą, ypač kultūros ir audiovizualiniame sektoriuje, vidaus rinkos sukūrimo, informacinės visuomenės, vartotojų apsaugos ir SVĮ srityse, socialinėje politikoje, užimtumo ir visuomenės sveikatos srityse.
3. Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad šios programos priemonės atsižvelgtų į Komisijos priimtas užimtumo gaires kaip į suderintos užimtumo strategijos dalį.
4. Komisija užtikrina veiksmingą šios programos ir tų programų bei veiksmų jaunimo srityje, kurių buvo imtasi kaip dalies Bendrijos išorės santykių, sąsają.
11 straipsnis
EFTA/EEE šalių, asocijuotų Vidurio ir Rytų Europos šalių (CEEC), Kipro, Maltos ir Turkijos dalyvavimas
Šioje programoje gali dalyvauti:
- EFTA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis,
- asocijuotos Vidurio ir Rytų Europos šalys (CEEC), vadovaujantis Europos sutartyse, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų Asociacijos Tarybų sprendimuose nustatytomis sąlygomis,
- Kipras, finansuojamas iš papildomų asignavimų pagal su šia šalimi sutartą tvarką,
- Malta ir Turkija, finansuojamos iš papildomų asignavimų, vadovaujantis Sutarties nuostatomis.
12 straipsnis
Tarptautinis bendradarbiavimas
Pagal šią programą Komisija, laikydamasi 7 straipsnyje nustatytos tvarkos, stiprina savo bendradarbiavimą su Bendrijai nepriklausančiomis šalimis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, ypač su Europos Taryba.
13 straipsnis
Kontrolė ir vertinimas
1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nuolat kontroliuoja šią programą.
Ši kontrolė turi apimti šio straipsnio 3 dalyje nurodytas ataskaitas bei ypatingus veiksmus.
2. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nuolat įvertina šią programą. Šis įvertinimas yra skirtas padidinti dėl 2 straipsnyje nurodytų tikslų įgyvendintų veiksmų efektyvumą ir užtikrinti, kad galimybės pasinaudoti programa garantuojamos pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalį.
Šis įvertinimas taip pat patikrins šios programos veiksmų ir kitų atitinkamų Bendrijos politikų, priemonių ir veiksmų papildomumą.
Bus nuolat atliekami Bendrijos veiksmų rezultatų išoriniai įvertinimai vadovaujantis kriterijais, nustatytais taikant 8 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.
3. Atitinkamai iki 2004 m. gruodžio 31 d. ir 2007 m. birželio 30 d. valstybės narės turi pateikti Komisijai ataskaitas apie šios programos įgyvendinimą ir jos poveikį.
4. Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui Komisija turi pateikti:
- įstojus naujoms valstybėms narėms - pranešimą apie tų įstojimų finansines pasekmes programai, ir, jei tinka, finansinius pasiūlymus dėl stojimo finansinių pasekmių programai sprendimo pagal 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros gerinimo nuostatas bei 1999 m. kovo mėn. Berlyne vykusios Europos Vadovų Tarybos išvadas. Sprendimą dėl tokių pasiūlymų Europos Parlamentas ir Taryba priims kaip galima greičiau,
- iki 2005 m. birželio 30 d. - tarpinį vertinimo pranešimą dėl šios programos įgyvendinimo kokybinių ir kokybinių aspektų,
- iki 2007 m. gruodžio 31 d. - galutinį pranešimą dėl šios programos įgyvendinimo.
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.
Priimta Liuksemburge, 2000 m. balandžio 13 d.