TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 51/2006
2005 m. gruodžio 22 d.
nustatantis 2006 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač jo 20 straipsnį,
atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį papildomas sąlygas kasmetiniam BLS ir kvotų valdymui (2), ir ypac i jo 2 straipsni,
atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones (3), ypač jo 6 ir 8 straipsnius,
atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 811/2004, nustatantį priemones šiaurinių Europinės jūrų lydekos išteklių atkūrimo priemones (4), ypač jo 5 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
Kadangi:
(1)
Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje nustatoma, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, priimtų reikalingas priemones, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausojamąją žvejybos veiklą.
(2)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrą leistiną sugavimą (BLS). Bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms šalims turėtų būti suteikiamos pagal minėto reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus.
(3)
Turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos, kad būtų veiksmingai valdomas bendras leistinas sugavimas ir kvotos.
(4)
Bendrijos lygiu būtina nustatyti tam tikrus žvejybos valdymo principus ir procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą.
(5)
Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje pateikti sąvokų apibrėžimai, kurie yra svarbūs paskirstant bendrąsias žvejybos galimybes.
(6)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį turi būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės.
(7)
Pagal susitarimuose arba protokoluose dėl žvejybos santykių numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių konsultavosi su Norvegija (5), Farerų salomis (6)ir Grenlandija (7)
(8)
Bendrija yra kelių regioninių žvejybos organizacijų narė. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo apriboti sužvejojamą tam tikrų rūšių žuvų kiekį ir nustatyti kitas tų žuvų apsaugos taisykles. Dėl to Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas.
(9)
Amerikos tropikų tuno komisija (toliau - ATTK) metiniame susirinkime 2005 m. birželio mėn. patvirtino geltonpelekių tunų, didžiaakių tunų ir dryžuotųjų tunų sužvejojamų kiekių apribojimus ir technines priemones priegaudai įvertinti. Nors Bendrija nėra ATTK narys, reikalinga šias priemones įgyvendinti, kad tos organizacijos jurisdikcijai priskirti ištekliai būtų valdomi juos tausojant.
(10)
Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau - TATAK) metiniame susirinkime 2005 m. patvirtino, nurodančias TATAK šalis, kurios neišnaudoja bendrųjų žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į šiuos dalykus, TATAK nusprendė, nurodydama, kad 2004 m. Bendrija neišnaudojo jai skirtos kelių išteklių kvotos.
(11)
Kad būtų laikomasi TATAK nustatytų Bendrijai skirtų kvotų pakeitimų, neišnaudotas kvotas privaloma skirstyti atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės neišnaudotus kvotos kiekius ir nekeičiant skirstymo būdo, nustatyto šiame reglamente metiniam bendram leistinam sugavimui padalinti.
(12)
Bendrosios žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal šiam klausimui skirtus Bendrijos teisės aktus, ypač 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1381/87, nustatantį išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles (8), 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2807/83, nustatantį išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles (9), 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (10), 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo (11), 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1626/94, nustatantį tam tikras technines priemones žuvų ištekliams išsaugoti Viduržemio jūroje (12), 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (13), 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 601/2004, nustatantį tam tikras žvejybos kontrolės priemones Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (14), 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (15), 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (16), 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1434/98, nustatantį sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams (17), 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą Nr. 432/2004, nustatantį nustatantis menkių išteklių atkūrimo priemones (18), 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2244/2003, nustatantį išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų (19), 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2930/86, nustatantį žvejybinių laivų charakteristikas (20), 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 973/2001, nustatantį tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones (21), 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2347/2002, nustatantį konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (22) ir 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2270/2004, nustatanti Bendrijos žvejybos laivams tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų išteklių bendrąsias žvejybos galimybes 2005 ir 2006 metams (23).
(13)
Privaloma, atsižvelgiant į Tarptautines jūros tyrinejimo tarybos (TJTT) rekomendaciją, VIII parajonyje taikyti laikinąją sistemą užvejotų ančiuvių kiekiams valdyti.
(14)
Atsižvelgiant į TJTT rekomendaciją, TJTT IV parajonyje ir šiaurinėje IIIa kvadrato dalyje privaloma taikyti laikinąją smiltinukų žvejybos pastangos valdymo sistemą.
(15)
Atsižvelgiant į mokslines žinias apie šiaurinių žydrųjų merlangų biologinę būklę ir pasibaigus pakrantės valstybių deryboms dėl tų išteklių valdymo, yra būtina pakeisti valdymo zonas, atsižvelgiant į atitinkamų žuvininkystės tipų konkrečias ypatybes.
(16)
Atsižvelgiant į TJTT pateiktą naujausią mokslinę rekomendaciją turėtų būti dar labiau sumažinta tam tikrų giliavandenių rūšių žuvims taikoma žvejybos pastanga (toks sumažinimas būtų pereinamojo laikotarpio priemonė).
(17)
Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 423/2004 nustatyti menkių žvejybos pastangos apribojimai būtų patikslinti, buvo pasiūlytos kitos priemonės, jog žvejybos pastanga būtų valdoma atsižvelgiant į BLS kaip nustatyta minėto reglamento 8 straipsnio 3 dalyje.
(18)
Iš pateiktos mokslinės rekomendacijos matyti, kad jūrų plekšnių išteklis Šiaurės jūroje žvejojamas nesilaikant tausojamosios žvejybos reikalavimų ir kad į jūrą išmetama labai daug neverslinio dydžio jūrų plekšnių. Iš mokslinės rekomendacijos ir Šiaurės jūros regioninės patariamosios tarybos pateiktos rekomendacijos matyti, kad reikėtų tikslinti bendrąsias žvejybos galimybes, t. y. jūrų plekšnes žvejojančių lavių žvejybos pastangą.
(19)
Jūrų liežuvių ištekliams vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje būtina taikyti laikinąją žvejybos pastangos valdymo sistemą. Menkių ištekliams Kategato sąsiauryje, Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir vakarinėje Lamanšo kanalo dalyje, Airijos jūroje ir į vakarus nuo Škotijos bei Europinių jūros lydekų ir norveginių omarų ištekliams TJTT VIIIc ir IXa kvadratuose taikoma žvejybos pastangos valdymo sistema turi būti patikslinta.
(20)
Reglamento (EB) Nr. 1434/98 2 straipsnis neužtikrina, kad sužvejoti Atlanto silkių kiekiai atitiktų rūšims nustatytus sužvejojamų žuvų kiekių apribojimus. Dėl to būtina nustatyti laikinąsias priemones, užtikrinančias tinkamą Atlanto silkių, kurios iškraunamos neišrūšiuotos su kitų rūšių žuvimis, kontrolę ir apskaitą.
(21)
Dabartinė žvejybos praktika, kai į vakarus nuo Škotijos ir Airijos dideliame gylyje žvejojama žiauniniais tinklaičiais, yra susijusi su ypač ilgų žiauninių tinklaičių naudojimu (žvejojant tokiais ilgais tinklais pernelyg pailgėja žvejybos įrankio naudojimo trukmė ir tenka išmesti daug neverslinio dydžio žuvų). Į pamestus arba išmestus ir neištrauktus tinklus keletą metų vis tebegali pakliūti vandens gyvūnai. Moksliniais tyrimais buvo įrodyta, kad minėta žvejybos praktika kelia didelę grėsmę giliavandenių rūšių žuvims, ir dėl to turėtų būti įgyvendintos minėtą žvejybą draudžiančios pereinamojo laikotarpio priemonės, kol bus priimtos nuolatinės priemonės.
(22)
Siekiant užtikrinti tausojamąją Europinių jūrų lydekų išteklių žvejybą ir sumažinti į jūrą išmetamus neverslinio dydžio žuvų kiekius, kaip pereinamojo laikotarpio priemonės VIII a, b, d pokvadračiuose turėtų būti taikomos selektyviosios žvejybos įrankių naujovės.
(23)
ŽŠRAK metiniame susitikime 2004 m. priėmė rekomendaciją apriboti žvejybą tam tikruose rajonuose siekiant apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų buveines. Dėl to Bendrija turėtų įgyvendinti šią rekomendaciją.
(24)
Siekiant prisidėti prie aštuonkojų apsaugos, ypač apsaugoti jų jauniklius, 2006 m. reikalinga nustatyti mažiausią aštuonkojų dydį trečiųjų šalių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse, esančiuose Žvejybos rytų centriniame Atlante komiteto rajone (toliau - ŽRCAKkeiciantis Reglamenta (EB) Nr. 850/98.
(25)
2005 m. lapkričio mėn. ŽŠRAK pateikė rekomendaciją, kad laivai būtų įtraukti į laivų, dėl kurių buvo patvirtinta, jog jie vykdė neteisėtą, nereglamentuotą žvejybą arba nepranešė apie žvejybą, sąrašą. Turėtų būti užtikrinta, kad rekomendacijos taptų Bendrijos teisinės sistemos dalimi.
(26)
Metiniame susitikime, įvykusiame 2005 m., Bendroji žvejybos Viduržemio jūroje komisija (toliau - BŽVJK) priėmė rekomendaciją dėl tam tikrų žvejybos būdų, kuriais žvejojamos giliavandenių rūšių žuvys, valdymo ir rekomendaciją dėl BŽVJK sąrašo, į kurį būtų įtraukti BŽVJK rajone turintys leidimą žvejoti ilgesni nei 15 metrų laivai, sudarymo. Kadangi Bendrija yra BŽVJK susitariančioji šalis, minėtos rekomendacijos Bendrijai yra privalomos ir todėl turėtų būti įgyvendintos.
(27)
Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo 2006 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos žvejybai taikomos kontrolės priemonės ir techninės sąlygos.
(28)
Turėtų būti nustatytos tam tikros nuostatos dėl laivo stebėjimo sistemos duomenų naudojimo siekiant užtikrinti didesnį stebėjimo, kontrolės ir priežiūros veiksmingumą ir naudingumą valdant žvejybos pastangą.
(29)
Siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių laivais Bendrijos vandenyse sužvejoti putasu kiekiai būtų teisingai apskaitomi, reikalinga griežtinti minėtų laivų kontrolei skirtas nuostatas.
(30)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo nuspręsti dėl sąlygų, susijusių sužvejotų žuvų kiekio ir (arba) žvejybos pastangos apribojimais. Mokslinėje rekomendacijoje buvo nurodyta, kad jeigu sužvejojami bendrą leistiną sugavimą, dėl kurio buvo susitarta, viršijantys dideli žuvų kiekiai, dėl to pažeidžiamas tausojamasis žvejybos operacijų pobūdis. Dėl to tikslinga nustatyti susijusias sąlygas, užtikrinančias griežtesnį bendrųjų žvejybos galimybių, dėl kurių buvo susitarta, įgyvendinimą.
(31)
TATAK metiniame susitikime 2004 m. priėmė keletą techninių priemonių, skirtų Atlanto vandenyno ir Viduržemio jūros toli migruojančių rūšių žuvų tam tikriems ištekliams, t. y. inter alia nustatė kitą mažiausią paprastųjų tunų dydį, tam tikruose rajonuose ir tam tikrais laikotarpiais, siekdama apsaugoti didžiaakius tunus, apribojo žvejybą, priėmė sportinei ir poilsinei žvejybos veiklai Viduržemio jūroje skirtas priemones ir parengė imčių ėmimo programą sužvejotų paprastųjų tunų dydžiui įvertinti. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, minėtas priemones reikia įgyvendinti 2006 m., kol bus priimtas reglamentas, iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 973/2001.
(32)
Metiniame susitikime 2005 m. Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (toliau - ŽPRAO) nusprendė, kad visuose laivuose, kurie žvejoja konvencijos akvatorijoje ir žvejoja tų rūšių žuvis, kurioms nuo 2006 m. sausio 1 d. netaikomos kitų kompetentingų regioninių žvejybos organizacijų nustatytos išsaugojimo ir valdymo priemonės, turi būti moksliniai stebėtojai. Šis sprendimas yra privalomas Bendrijai ir todėl jį reikėtų įgyvendinti.
(33)
Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (toliau - ŽŠVAO) 27-ame metiniame susirinkime, vykusiame 2005 m. rugsėjo 19-23 d., ., patvirtino nemažai techninių ir kontrolės priemonių. Šias priemones būtina įgyvendinti.
(34)
Kad būtų vykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, kuriuos Bendrija prisiėmė kaip Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (toliau - KAJGIA) šalis, įskaitant įsipareigojimą taikyti KAJGIA komisijos priimtas priemones, turėtų būti laikomasi tos komisijos 2005 m.-2006 m. sezonui nustatyto BLS ir atitinkamų sezoninių žvejybos apribojimo datų.
(35)
XXIV metiniame susirinkime 2005 m. KAJGIA patvirtino išteklių, kuriuos įsteigtuose žvejybos rajonuose gali naudoti visos KAJGIA narės, atitinkamus sužvejotų žuvų kiekio apribojimus. KAJGIA taip pat patvirtino Bendrijos laivų dalyvavimą bandomojoje Dissostichus spp. žvejyboje FAO (toliau - Jungtinių Tautų Organizacijos Maisto ir žemės ūkio organizacija, JTO MŽŪO) 88.1, 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a, 58.4.3b kvadratuose bei nustatė, kad atitinkama žvejybos veikla yra vykdoma atsižvelgiant į sugavimo ir priegaudos apribojimus bei taikant tam tikras specialias technines priemones. Minėti apribojimai ir techninės priemonės taip pat turėtų būti taikomos.
(36)
Siekiant užtikrinti pragyvenimo šaltinį Bendrijos žvejams ir siekiant nesukelti pavojaus ištekliams bei išvengti galimų sunkumų dėl 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 27/2005, nustatančio 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (24), galiojimo pabaigos, būtina, kad žvejybą minėtuose žvejybos rajonuose būtų galima pradėti 2006 m. sausio 1 d., bei 2006 m. sausio mėnesį palikti galiojančias kai kurias minėto reglamento taisykles. Atsižvelgiant į klausimo skubumą dėl šešių savaičių laikotarpio, kuris yra nurodytas prie Europos Sąjungos Sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto protokolo dėl Nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje I pastraipos 3 dalyje, būtina taikyti išimtį,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI
1 straipsnis
Dalykas
Šis reglamentas 2005 m. nustato tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir specialias tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygas.
Šis reglamentas nustato tam tikras pastangų ribas ir susijusias sąlygas 2007 m. sausio mėn. bei tam tikriems Antarkties ištekliams - žvejybos galimybes ir specialias sąlygas IE priede nurodytiems laikotarpiams.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Jeigu nenustatyta kitaip, šis reglamentas taikomas:
a)
Bendrijos žvejybos laivams (toliau - Bendrijos laivai); ir
b)
su trečiųjų šalių vėliava plaukiojantiems ir įregistruotiems tose šalyse (toliau -trečiosios šalies žvejybos laivai) žvejybos laivams Bendrijos vandenyse (toliau -Bendrijos vandenys).
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą ir atitinkamai valstybei narei suteikus įgaliojimus, tikslais ir apie kuriuos Komisijai bei valstybei narei, kurios vandenyse atliekami tie tyrimai, buvo pranešta iš anksto.
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžimai
Šiame reglamente, be Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje nustatytųjų, taikomi šie sąvokų apibrėžimai:
a)
„bendras leistinas sugavimas“ - tai kiekis, kurį kasmet galima sužvejoti iš kiekvieno išteklio.
b)
„kvota“ - tai Bendrijai, valstybėms narėms arba trečiosioms šalims paskirto BLS nustatyta dalis;
c)
„tarptautiniai vandenys“ - tai jokios valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys;
d)
„ŽŠVAO reguliuojamas rajonas“ - tai pakrantės valstybių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausanti ŠŽVAO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) konvencijos rajono dalis;
e)
„Skagerako sąsiauris“ - tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio brėžiama linija, o pietuose - nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio brėžiama linija, ir iš šio taško - iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos;
f)
„Kategato sąsiauris“ - tai rajonas, šiaurėje apribotas linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose - nuo Hasenore iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Moved iki Kullen brėžiama linija;
g)
„Kadžiož įlanka“ - tai TJTT IXa pokvadratis, į rytus nuo 7o23`48`` vakarų ilgumos.
4 straipsnis
Žvejybos zonos
Šiame reglamente naudojamos toliau pateikti zonos sąvokos apibrėžimai:
a)
Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 apibrėžtos TJTT (Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos) zonos. Jeigu prie zonos sąvokos apibrėžimo pridedami žodžiai „EB vandenys“, toks apibrėžimas laikytinas nuoroda tik į tos zonos EB vandenis;
b)
1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (25) apibrėžtos ŽRCAK zonos arba JTO MŽŪO pagrindinė 34 žvejybos zona;
c)
1993 m. birželio 30 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2018/93 dėl šiaurės vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių, statistinių duomenų apie sugavimus ir žvejybą pateikimo (26)nustatytos ŽŠVAO zonos;
d)
Reglamente (EB) Nr. 601/2004 nustatytos Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (KAJGIA) zonos.
II SKYRIUS
BENDRIJOS LAIVAMS TAIKOMOS BENDROSIOS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS IR SUSIJUSIOS SĄLYGOS
5 straipsnis
Sužvejotų žuvų kiekių apribojimai ir paskirstymas
1. Bendrijos laivams Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse taikomi sužvejotų žuvų kiekių apribojimai ir tų apribojimų paskirstymas valstybėms narėms bei papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį yra pateiktos I priede.
2. Bendrijos laivams, laikantis 10, 17 ir 18 straipsniuose nustatytų sąlygų ir neviršijant I priede nurodytos kvotos, šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jan Mayeno salą.
3. Komisija nedelsdama sustabdo ančiuvių žvejybos veiklą VIII parajonyje, jei ŽMTEK duomenimis neršto išteklių biomasė neršto metu 2006 m. yra mažiau nei 28 000 tonų.
4. Komisija nustato galutinius sužvejotų smiltinių ungurių apribojimus TJTT IIa (EB vandenys), IIIa kvadratuose ir IV parajonyje (EB vandenys) pagal IID priedo 6 punkte nustatytas taisykles.
5. Komisija nustato, kad V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys) Bendrijai leidžiama sužvejoti 7,7 % stintenėms taikomo BLS (kai bus nustatytas stintenėms skirtas BLS).
6. Sužvejotus jūrų velnių išteklių kiekių IIa (EB vandenys), IV (EB vandenys), Vb (EB vandenys), VI, XII ir XIV zonose apribojimus Komisija gali peržiūrėti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, ŽMTEK pateikus duomenų apie sugavimų vienetuose pastangas, kurie buvo surinkti per 2006 m. pirmąjį ketvirtį, analizę.
7. Sužvejotų Esmarko menkučių kiekių IIa (EB vandenys), IIIa ir IV (EB vandenys) zonose bei bretlingių išteklių kiekių IIa (EB vandenys) ir IV (EB vandenys) zonose apribojimus Komisija gali peržiūrėti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, atsižvelgdama į 2006 m. pirmoje pusėje surinktą mokslinę informaciją.
6 straipsnis
Specialios paskirstymų nuostatos
1. Valstybėms narėms I priede numatytos bendrosios žvejybos galimybės paskirstomos nepažeidžiant:
a)
bendrųjų žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį;
c)
papildomai iškrautų žuvų kiekių, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e)
pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų.
2. Siekiant atidėti kvotų, kurios turi būti perkeltos į 2007 m., panaudojimą Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalis, nukrypstant nuo minėto reglamento, taikoma visiems ištekliams, kuriems buvo nustatytas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS.
7 straipsnis
Žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos
1. Nuo 2006 m. vasario 1 d. iki 2007 m. sausio 31 d. žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos, nustatyti:
-
IIA priede, taikomi valdant tam tikrus Kategato ir Skagerako sąsiaurių, IV parajonio ir TJTT IIa (EB vandenys), IIIa, VIa, VIIa ir VIId kvadratų išteklius;
-
IIB priede, taikomi valdant Europinių jūrų lydekų išteklius TJTT VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadžio įlanką;
-
IIC priede, taikomi valdant jūrų liežuvių išteklius TJTT VIIe kvadrate;
-
IID priede, taikomi valdant smiltinių ungurių išteklius Skagerako sąsiauryje, TJTT IV parajonyje ir IIa (EB vandenys) kvadrate.
2. Nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2006 m. sausio 31 d. 1 dalyje minimiems ištekliams toliau taikoma žvejybos pastanga ir susijusios sąlygos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa, IVb, IVc ir V prieduose.
3. Laivai, naudojantys IIA priedo 4 punkte, IIB ir IIC priedų 3 punktuose nustatytų tipų žvejybos įrankius ir žvejojantys IIA priedo 2 punkte, IIB ir IIC priedų 1 punktuose nurodytuose rajonuose, turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį išduotą specialų žvejybos leidimą, kaip numatyta šiuose prieduose.
4. Komisija galutinę žvejybos pastangą, 2006 m. taikomą smiltinukų žvejybos rajonams TJTT IIa (EB vandenys), IIIa kvadratuose ir IV parajonyje nustato laikydamasi IID priedo 6 punkte pateiktų taisyklių.
5. Valstybės narės užtikrina, kad žvejoti giliavandenių rūšių žuvis leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išmatuotos kilovatų-dienomis, per kurias leidžiama nebūti uoste, lygiai 2006 m. neviršytų daugiau nei 80 % metinės vidutinės žvejybos pastangos lygio, kurią atitinkamos valstybės narės laivai naudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo leidimus žvejoti giliavandenių rūšių žuvis ir per kuriuos buvo žvejojamos Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 I priedo ir III priedo 15 punkte išvardytos giliavandenių rūšių žuvys. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, kurių metu sugaunama daugiau nei 100 kg giliavandenių rūšių žuvų, išskyrus didžiąsias sidabražuves.
8 straipsnis
Sužvejotų žuvų kiekių ir priegaudos iškrovimo sąlygos
1. Išteklių, kurių leidžiamas sužvejoti kiekis yra apribotas, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tada, jeigu:
a)
žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota; arba
b)
žuvis sužvejota iš Bendrijos dalies segmento, kuris kvotomis nebuvo paskirstytas valstybėms narėms, ir ta dalis nebuvo išeikvota.
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, toliau išvardytas žuvis galima laikyti laive ir iškrauti net tada, jeigu valstybė narė neturi kvotų arba jeigu kvotos ar Bendrijos dalis yra išeikvota:
a)
toliau išvardytų rūšių žuvis, išskyrus Atlanto silkes ir skumbres, jeigu:
i)
jos tinklais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis buvo mažesnis nei 32 mm pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį, buvo sužvejotos pramaišiui su kitų rūšių žuvimis, ir
ii)
sužvejoti žuvų kiekiai nebuvo išrūšiuoti nei laive, nei iškraunant;
arba
b)
skumbres, jeigu
i)
jeigu jos sužvejotos pramaišiui su stauridėmis arba sardinėmis,
ii)
jos nesudaro daugiau nei 10 % laive laikomo bendro skumbrių, stauridžių ir sardinių svorio ir,
iii)
sužvejoti žuvų kiekiai nebuvo išrūšiuoti nei laive, nei iškraunant.
3. Reglamento (EB) Nr. 1434/98 2 straipsnio 1 dalies netaikoma Atlanto silkėms, sužvejotoms TJTT IV parajonyje ir TJTT IIa (EB vandenys), IIIa ir VIId kvadratuose.
4. Visi iškrauti žuvų kiekiai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 2 dalį sužvejotus žuvų kiekius.
5. Jeigu leidžiami sužvejoti Atlanto silkių kiekiai, valstybei narei skirti TJTT II (EB vandenys), IV parajoniuose ir IIIa bei VIId pokvadračiuose, yra išnaudoti, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava, registruotiems Bendrijoje bei veiklą vykdantiems tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikomi atitinkami sužvejotų žuvų kiekių apribojimai, žvejybos laivams draudžiama iškrauti neišrūšiuotas žuvis, kurios yra pramaišiui su Atlanto silkėmis.
6. Procentinė priegaudos dalis nustatoma ir priegaudos žuvys naudojamos pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 ir 11 straipsnius.
9 straipsnis
Neišrūšiuotų žuvų kiekių iškrovimas TJTT IV parajonyje ir TJTT IIa (EB vandenys), IIIa ir VIId kvadratuose
1. Valstybės narės pasirūpina, kad būtų taikoma tinkama imčių ėmimo programa, leidžianti užtikrinti veiksmingą iškrautų neišrūšiuotų žuvų kiekių, sužvejotų TJTT IV parajonyje ir TJTT IIa (EB vandenys), IIIa ir VIId kvadratuose, pagal rūšis kontrolę.
2. Neišrūšiuotus sužvejotų žuvų kiekius TJTT IV parajonyje ir TJTT IIa (EB vandenys), IIIa ir VIId kvadratuose galima iškrauti tik tuose uostuose ir iškrovimo vietose, kuriose taikoma šio straipsnio 1 dalyje nurodyta imčių ėmimo programa.
10 straipsnis
Naudojimosi galimybės apribojimai
Jokiems Bendrijos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje, per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazinės linijos. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti ne arčiau kaip per 4 jūrmyles nuo Norvegijos bazinės linijos.
11 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės
Bendrijos laivams taikomos III priede nustatytos pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės.
III SKYRIUS
SUŽVEJOTO ŽUVŲ KIEKIO APRIBOJIMAI IR SUSIJUSIOS SĄLYGOS TREČIOSIOS ŠALIES LAIVAMS
12 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės
Trečiųjų šalių žvejybos laivams taikomos III priede nustatytos pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės.
13 straipsnis
Leidimas
Su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Norvegijos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliava plaukiojantiems laivams ir Farerų salose registruotiems laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse laikantis I priede nustatytų sužvejojamų žuvų kiekių apribojimų ir 14, 15 ir 16 bei 19-25 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.
14 straipsnis
Geografiniai apribojimai
1. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios į jūros pusę yra už 12 jūrmylių nuo valstybių narių bazinės linijos TJTT IV parajonyje, Kategato sąsiauryje ir Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 43o 00'šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną.
2. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Norvegijos vėliava, Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už 4 jūrmylių nuo Danijos ir Švedijos bazinės linijos jūros link.
3. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra 12 jūrmylių nuo Prancūzijos Gajanos departamento bazinės linijos.
15 straipsnis
Plaukimas per Bendrijos vandenis
Trečiosios šalies žvejybos laivai, plaukiantys per Bendrijos vandenis, tinklus sukrauna pagal toliau nustatytas sąlygas, kad tų tinklų nebūtų įmanoma lengvai naudoti, t. y.:
a)
tinklai, gramzdikliai ir panašūs prietaisai turi būti atkabinti nuo jų tralų kėtoklių ir velkamųjų ir ištraukimo lynų ir virvių,
b)
denyje sukrauti tinklai turi būti patikimai pritvirtinti prie kokios nors anstato dalies.
16 straipsnis
Sužvejotų žuvų kiekių ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems nustatyti sužvejojamų žuvų kiekių apribojimai, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tų žuvų kiekių nesužvejojo neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios šalies žvejybos laivai.
IV SKYRIUS
LICENCIJŲ IŠDAVIMO BENDRIJOS LAIVAMS TVARKA
17 straipsnis
Licencijos ir susijusios sąlygos
1. Nepaisant Reglamente (EB) Nr. 1627/94 nustatytų žvejybos licencijų ir specialių žvejybos leidimų bendrų taisyklių, Bendrijos laivams trečiųjų šalių vandenyse žvejoti leidžiama tik turint tos trečiosios šalies valdžios institucijų išduotą leidimą.
2. Tačiau šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse žvejojantiems šiems Bendrijos laivams:
a)
laivams, kurių talpa yra 200 registrinių tonų arba mažesnė; arba
b)
laivams, maistui žvejojantiems žuvis, išskyrus skumbres; arba
c)
Švedijos laivams pagal nusistovėjusią praktiką.
3. Nustatoma, kad didžiausias licencijų skaičius ir kitos susijusios sąlygos turi būti tokios, kokios nurodytos IV priedo I dalyje. Komisija šiuos prašymus perduoda atitinkamos trečiosios šalies valdžios institucijoms.
4. Jeigu viena valstybė narė perleidžia kvotą kitai valstybei narei (apsikeitimas) IV priedo I dalyje nustatytuose žvejybos rajonuose, kartu perleidžiamos atitinkamos licencijos ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neturi būti viršijamas kiekvienam žvejybos rajonui IV priedo I dalyje nustatytas bendras licencijų skaičius.
5. Bendrijos laivai turi atitikti išsaugojimo ir kontrolės priemones bei visas kitas toje zonoje, kurioje laivai žvejoja, taikomas nuostatas.
18 straipsnis
Farerų salos
Bendrijos laivai, turintys licenciją Farerų salų vandenyse vykdyti specialiąją tik vienos rūšies žuvų žvejybą, gali vykdyti specializuotą kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų valdžios institucijoms.
V SKYRIUS
LICENCIJŲ IŠDAVIMO TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS TVARKA
19 straipsnis
Įpareigojimas turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą
1. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 28b straipsnio, mažesnio nei 200 registrinių tonų talpos su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams dėl įpareigojimo turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą taikoma išlyga.
2. Licencija ir specialus žvejybos leidimas laikomas laive. Tačiau Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems žvejybos laivams taikoma išlyga dėl pirmiau minėto įpareigojimo.
3. Trečiosios šalies laivai, kuriems leidimas žvejoti buvo išduotas 2005 m. gruodžio 31 d., tebegali žvejoti nuo 2006 m. sausio 1 d., kol Komisijai bus įteiktas leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašas, kurį tvirtina Komisija.
20 straipsnis
Paraiška licencijai arba specialiam žvejybos leidimui gauti
Su paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti trečiosios šalies valdžios institucija Komisijai pateikia šią informaciją:
a)
laivo pavadinimą;
b)
registravimo numerį;
c)
išorinio identifikavimo raides ir skaičius;
d)
registravimo uostą;
e)
savininko arba frachtuotojo pavadinimą ir adresą;
f)
registrinę laivo talpą ir didžiausią laivo ilgį;
g)
variklio galią;
h)
radijo šaukinį ir radijo dažnį;
i)
numatomą žvejybos būdą;
j)
numatomą žvejybos rajoną;
k)
žuvų rūšis, kurias žvejoti yra skirtas laivas;
l)
laikotarpį, kuriam prašoma išduoti licenciją.
21 straipsnis
Licencijų skaičius
Licencijų skaičius ir specialios susijusios sąlygos nustatomos tokios, kaip numatyta IV priedo II dalyje.
22 straipsnis
Paskelbimas negaliojančiu ir panaikinimas
1. Licencijas ir specialius žvejybos leidimus galima paskelbti negaliojančiais, siekiant, kad būtų galima išduoti naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Toks paskelbimas negaliojančiu įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Naujos licencijos ir specialūs žvejybos leidimai įsigalioja nuo jų išdavimo dienos.
2. Licencijos arba specialūs žvejybos leidimai visiškai arba iš dalies panaikinami prieš jų galiojimo pabaigą, jeigu I priede nustatyta atitinkamo ištekliaus kvota išeikvojama.
3. Licencijos ir specialūs žvejybos leidimai panaikinami, jeigu nesilaikoma šiame reglamente nustatytų įpareigojimų.
23 straipsnis
Atitinkamų taisyklių nesilaikymas
1. Kiekvienam trečiosios šalies žvejybos laivui, kuris nesilaikė šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, licencija ir specialus žvejybos leidimas neišduodamas ne ilgiau kaip 12 mėnesių.
2. Komisija atitinkamos trečiosios šalies valdžios institucijoms perduoda laivų, kuriems neišduodamas leidimas žvejoti Bendrijos žvejybos zonoje kitą mėnesį ar mėnesius dėl tam tikrų taisyklių pažeidimų, pavadinimus ir technines charakteristikas.
24 straipsnis
Licencijos turėtojo įsipareigojimai
1. Trečiosios šalies laivai turi atitikti išsaugojimo ir kontrolės priemones bei kitas nuostatas, reglamentuojančias Bendrijos laivų žvejybą toje zonoje, kurioje jie žvejoja, ypač Reglamentų (EEB) Nr. 1381/87, (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94, (EB) Nr. 88/98 (27), (EB) Nr. 850/98, ir (EB) Nr. 1434/98.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytuose trečiųjų šalių žvejybos laivuose turi būti vedamas laivo žurnalas, į kurį įrašoma V priedo I dalyje nustatyta informacija.
3. Trečiosios šalies žvejybos laivai, išskyrus TJTT IIIa kvadrate žvejojančius su Norvegijos vėliava plaukiojančius laivus, VI priede nustatytą informaciją Komisijai siunčia pagal tame priede nustatytas taisykles.
25 straipsnis
Specialios nuostatos dėl Prancūzijos Gajanos departamento
1. Licencijos žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse išduodamos atitinkamo trečiosios šalies žvejybos laivo savininkui įsipareigojus leisti į žvejybos laivą atvykti stebėtojui, jeigu tokio atvykimo paprašytų Komisija.
2. Kiekvieno trečiosios šalies žvejybos laivo, turinčio licenciją Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejoti pelekines žuvis arba tunus, kapitonas po kiekvieno reiso iškraudamas sužvejotų žuvų kiekius Prancūzijos valdžios institucijoms pateikia deklaraciją, kurioje nurodo sužvejotų ir nuo paskutinės deklaracijos pateikimo laive laikytų krevečių kiekį. Ši deklaracija turi atitikti IV priedo III dalyje nustatytą pavyzdį. Laivo kapitonas atsakingas už deklaracijos tikslumą. Prancūzijos valdžios institucijos imasi visų tinkamų priemonių deklaracijų tikslumui nustatyti, ypač jas patikrinant pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą laivo žurnalą. Patikrintą deklaraciją pasirašo kompetentingas pareigūnas. Iki kiekvieno mėnesio pabaigos Prancūzijos valdžios institucijos nusiunčia Komisijai visas ankstesnio mėnesio deklaracijas.
3. Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejojančiuose trečiosios šalies žvejybos laivuose turi būti vedamas V priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantis laivo žurnalas. To laivo žurnalo kopija per 30 dienų nuo paskutinės kiekvieno žvejybos reiso dienos per Prancūzijos valdžios institucijas nusiunčiama Komisijai.
4. Jeigu Komisija mėnesį negauna pranešimo apie licenciją žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse turintį trečiosios šalies žvejybos laivą, jo licencija panaikinama.
VI SKYRIUS
SPECIALIOS NUOSTATOS DĖL ŽŠVAO REGULIUOJAMAME RAJONE ŽVEJOJANČIŲ BENDRIJOS LAIVŲ
1 SKIRSNIS
Bendrijos dalyvavimas
26 straipsnis
Laivų sąrašas
1. Tik didesnės nei 50 registrinių tonų talpos Bendrijos laivams, kuriems jų registravimo valstybė narė yra išdavusi specialius žvejybos leidimus ir kurie įrašyti į ŽŠVAO laivų registrą, tuose leidimuose nustatytomis sąlygomis ŽŠVAO reguliuojamame rajone leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti žvejybos išteklius.
2. Kiekviena valstybė narė, iki kiekvieno naujo laivo įplaukimo į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną likus bent 15 dienų, Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitomos formos pranešimą apie laivų, plaukiojančių su jos vėliava ir Bendrijoje registruotų bei turinčių leidimą žvejoti ŽŠVAO reguliuojamame rajone, sąrašo visus pakeitimus. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda ŽŠVAO sekretoriatui.
3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiama:
a)
laivo identifikavimo numeris kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivų registro I priede (28);
b)
tarptautinis radijo šaukinys;
c)
laivo frachtuotojas, jeigu būtina;
d)
laivo tipas.
4. Apie su valstybės narės vėliava laikinai plaukiojančius laivus (laivo frachtavimo be įgulos sutartis) pateikiamoje informacijoje nurodoma:
a)
diena, nuo kurios laivui leidžiama plaukioti su valstybės narės vėliava;
b)
diena, nuo kurios valstybė narė laivui išduoda leidimą žvejoti ŽŠVAO reguliuojamame rajone;
c)
valstybės, kurioje laivas yra registruotas arba anksčiau buvo registruotas, pavadinimas ir diena, nuo kurios tas laivas nustojo plaukioti su tos valstybės narės vėliava;
d)
laivo pavadinimas;
e)
oficialus registravimo numeris, kurį laivui paskyrė kompetentingos nacionalinės institucijos;
f)
laivo registravimo uostas po perkėlimo;
g)
laivo savininko arba frachtuotojo pavadinimas;
h)
pareiškimas, kad kapitonui buvo įteikta ŽŠVAO reguliuojamame rajone galiojančių reglamentų kopija;
i)
pagrindinės žuvų rūšys, kurias laivas gali žvejoti ŽŠVAO reguliuojamame rajone;
j)
parajoniai, kuriuose laivas galėtų žvejoti.
2 SKIRSNIS
Techninės priemonės
27 straipsnis
Tinklo akies kraštinės ilgis
1. Specialiajai VII priede nurodytų priedugnio rūšių žuvų žvejybai draudžiama naudoti tralus, kurių bet kokios dalies tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 130 mm. Minėtą tinklinio audeklo akies kraštinės ilgį, jeigu vykdoma specializuota trumpačiuopiklių kalmarų (Illex illecebrosus) žvejyba, galima sumažinti iki 60 mm. Vykdant specializuotą rajų (Rajidae) žvejybą pirmiau minėtas tralo maišo tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis didinamas bent iki 280 mm, o visose kitose tralo vietose - iki 220 mm.
2. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai naudoja tinklus, kurių akies kraštinės ilgis ne mažesnis nei 40 mm.
28 straipsnis
Prie tinklų tvirtinamos priemonės
1. Visas priemones arba įtaisus, išskyrus aprašytuosius šiame straipsnyje, kurie užstoja tinklo akis arba mažina jų dydį, naudoti draudžiama.
2. Prie apatinės tralo maišo dalies, kad tralas būtų mažiau apgadinamas arba apsaugomas nuo sugadinimo, galima tvirtinti brezentą, tinklinį audeklą arba bet kokią kitą medžiagą.
3. Įtaisus galima pritvirtinti prie viršutinės tralo maišo dalies, jeigu jie neužstoja tinklinio audeklo akių. Galima naudoti tik VIII priede išvardytus tralo maišo viršutinio arba šoninio tinklinio audeklo gabalo užmovus.
4. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai turi naudoti rūšiuojamuosius tinklelius arba groteles, tarp kurių strypelių yra ne didesnis nei 22 mm atstumas. Laivai, krevetes žvejojantys 3L kvadrate, taip pat privalo turėti ne trumpesnes nei 72 cm jungiamąsias grandines, aprašytas IX priede.
29 straipsnis
Priegaudos
1. Žvejybos laivai negali vykdyti specialiosios tų rūšių žuvų, kurių priegaudai nustatyti apribojimai, žvejybos. Specialioji žuvų rūšių žvejyba vykdoma tada, jeigu tų rūšių žuvų svoris kiekvienos žvejybos operacijos metu sudaro didžiausią procentinę sugautų žuvų kiekio dalį.
2. Žuvų rūšių, kurioms Bendrija ŽŠVAO reguliuojamo rajono dalyje nenustatė kvotų ir kurios toje dalyje buvo sužvejotos specialiosios žvejybos būdais, jokios žuvų rūšies priegaudos neturi būti didesnės nei 2 500 kg arba 10 % viso laive laikomų žuvų svorio, priklausomai nuo to, kuris skaičius yra didesnis. Tačiau ŽŠVAO reguliuojamo rajono dalyje, kurioje specialioji tam tikrų žuvų rūšių žvejyba yra uždrausta arba kurių „kitos“ kvotos buvo visiškai išnaudotos, visų ID priede išvardytų žuvų rūšių priegaudos neturi būti didesnės nei 1 250 kg arba atitinkamai 5 %.
3. Kiekvieną kartą, jeigu rūšių, kurių priegauda yra ribojama, žuvų sužvejotas kiekis bet kokios žvejybos operacijos metu viršija šio straipsnio 2 dalyje nustatytus apribojimus, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas, laivai nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nedelsdami turi nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles. Jeigu bendri rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sužvejotų žuvų kiekiai bet kokios vėlesnės žvejybos operacijos metu viršija pirmiau minėtus apribojimus, laivai nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos vėl nedelsdami turi nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles ir į ją negrįžti bent 48 valandas.
4. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai tuo atveju, jeigu bendra visų žuvų rūšių priegauda bet kokios žvejybos operacijos 3M kvadrate metu viršija 5 %, o 3L kvadrate - 2,5 % sužvejotų krevečių svorio, nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos laivai nedelsdami turi nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles.
5. Skaičiuojant priedugnio žuvų priegaudos lygį, sužvejotas krevečių kiekis neturi būti naudojamas.
30 straipsnis
Verslinis žuvų dydis
1. ŽŠVAO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, kurios yra mažesnės už X priede nustatytąjį dydį, negalima perdirbti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, saugoti, parduoti, pateikti arba siūlyti parduoti, tačiau jas nedelsiant būtina paleisti į jūrą.
2. Jeigu sužvejotų žuvų, kurios yra mažesnės už nustatytąjį dydį, kurio reikalaujama pagal X priedą, kiekis viršija 10 % bendro sužvejoto žuvų kiekio, laivas žvejybą gali tęsti nuo ankstesnės žvejybos operacijos bet kokios vietos tik nuplaukęs bent penkias jūrmyles. Visos už X priede nustatytąjį dydį mažesnės perdirbtos žuvys, kurioms taikomi verslinio dydžio reikalavimai, laikomos gautomis iš mažesnių nei nustatytas verslinis dydis žuvų.
3 SKIRSNIS
Kontrolės priemonės
31 straipsnis
Produkto ženklinimas ir laikymas atskirose vietose
1. Visos perdirbtos žuvys, sužvejotos ŽŠVAO reguliuojamame rajone, turi būti paženklintos taip, kad būtų galima identifikuoti 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (29) 1 straipsnyje nurodytų visų rūšių žuvis ir produktų kategorijas. Žuvys taip pat paženklinamos, kad jos buvo sužvejotos ŽŠVAO reguliuojamame rajone.
2. Visos krevetės, sužvejotos 3L kvadrate, ir visi juodieji otai, sužvejoti 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadratuose, paženklinami, kad jie sužvejoti minėtose atitinkamose zonose.
3. Atsižvelgiant į teisinę saugą ir laivo kapitono atsakomybę už laivo navigaciją, taikomos šios nuostatos:
-
Vienos rūšies sužvejotos žuvys turi būti laikomos aiškiai atskirtos nuo kitos rūšies sužvejotų žuvų. Visi žuvų, sužvejotų ŽŠVAO reguliuojamame rajone, kiekiai turi būti laikomi atskirai nuo žuvų, kurios buvo sužvejotos kitame rajone, kiekių;
-
Sužvejotus žuvų kiekius galima laikyti keliose triumo vietose, tačiau kiekvienoje triumo dalyje, kurioje sukraunamos žuvys, jos turi būti laikomos patikimai atskirtas plastiku, klijuota fanera, tinklais ir t.t. nuo kitų rūšių sužvejotų žuvų kiekių.
32 straipsnis
Žvejybos ir gamybos laivo žurnalai bei laikymo planas
1. Laivų kapitonai turi ne tik laikytis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių nuostatų, bet ir į laivo žurnalą įrašyti XI priede nustatytą informaciją.
2. Visos valstybės narės iki kiekvieno mėnesio 15 d. kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai praneša per ankstesnį mėnesį iškrautus XII priede nustatytų išteklių kiekius bei nurodo visą informaciją, kuri buvo gauta pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 11 ir 12 straipsnius.
3. Bendrijos laivo, jeigu jame yra sužvejotų IC priede išvardytų rūšių žuvų, kapitonai turi turėti:
a)
gamybos žurnalą, kuriame pateikiami suvestiniai gamybos duomenys pagal laive laikomų rūšių žuvis (produkto svoris nurodomas kilogramais);
b)
laikymo planą, kuriame nurodoma skirtingų rūšių žuvų laikymo vieta triume.
4. Žvejybos operacijų žurnalas ir laikymo planas, nurodytas šio straipsnio 3 dalyje, atnaujinamas kasdien, duomenis apie vakarykštę dieną įrašant nuo 00.00 valandų koordinuotojo pasaulio laiko (UTC) iki 24.00 valandų koordinuotojo pasaulio laiko (UTC), ir turi būti laikomas laive tol, kol iš laivo neiškraunamas visas krovinys.
5. Kapitonas turi suteikti būtiną pagalbą, kad gamybos žurnale įrašytus kiekius ir laive laikomus perdirbtus produktus būtų galima patikrinti.
6. Valstybės narės kas dvejus metus patikrina ir patvirtina visų Bendrijos laivų, kuriems leidimas žvejoti išduotas pagal 26 straipsnio 1 dalį, krovinių patalpų planų teisingumą. Kapitonas užtikrina, kad minėtą sertifikavimą patvirtinantis pažymėjimas būtų laikomas laive ir pateikiamas tikrinančiam pareigūnui, jeigu jis paprašytų.
33 straipsnis
Tinklų laikymas
1. Laivai, vykdydami specialiąją VII priede išvardytų vienos arba daugiau rūšių žuvų žvejybą, negali turėti laive tinklų, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis būtų mažesnis nei nustatytasis 27 straipsnyje.
2. Tačiau Bendrijos laivuose, jeigu per tą patį žvejybos reisą jie žvejoja ne ŽŠVAO reguliuojamame, o kituose rajonuose, galima laikyti tinklus, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis būtų mažesnis nei nustatytasis 27 straipsnyje, jeigu tie tinklai yra patikimai surišti ir sukrauti bei jų negalima nedelsiant panaudoti. Minėti tinklai turi būti:
a)
atkabinti nuo kėtoklių ir velkamųjų ir ištraukimo lynų bei virvių; ir
b)
jeigu tinklai laikomi denyje arba virš jo, jie turi būti patikimai pritvirtinti prie antstato dalies.
34 straipsnis
Perkrovimas
1. Bendrijos laivai ŽŠVAO reguliuojamame rajone negali vykdyti perkrovimo operacijų, jeigu joms vykdyti iš anksto nėra gavę savo kompetentingų institucijų leidimo.
2. Bendrijos laivai neturi dalyvauti perkrovimo operacijose, per kurias iš Bendrijos laivų žuvis būtų perkraunama į prie konvencijos neprisijungusios šalies laivą, pastebėtą žvejybos veiklą vykdant ŽŠVAO reguliuojamame rajone arba kurio ši veikla buvo nustatyta kaip nors kitaip, ar tokiose operacijose, per kurias į Bendrijos laivą būtų perkraunama žuvis iš pirmiau minėto prie konvencijos neprisijungusios šalies laivo.
3. Bendrijos laivai apie kiekvieną perkrovimą, kuris atliekamas ŽŠVAO reguliuojamame rajone, praneša savo kompetentingoms institucijoms. Laivai, iš kurių perkraunamos žuvys, minėtą pranešimą perduoda bent prieš dvidešimt keturias valandas iki perkrovimo pradžios, o laivai, į kuriuos žuvys buvo perkrautos - ne vėliau nei po valandos nuo perkrovimo.
4. Šio straipsnio 3 dalyje nurodytoje ataskaitoje pateikiamas numatytas žuvies iškrovimo arba pakrovimo laikas, geografinė padėtis, kurioje atliekamos minėtos operacijos, suapvalintas bendras kiekvienos rūšies iškrautinų ar pakrautinų žuvų svoris (kilogramais) ir pakrovimo-iškrovimo operacijoje dalyvaujančių laivų šaukiniai.
5. Laivas, į kurį pakraunamos žuvys, praneša ne tik apie visą laive laikomą sužvejotų žuvų kiekį ir visą žuvų, kurios turi būti iškrautos, svorį, bet taip pat ir uosto, kuriame numatoma iškrauti žuvis pavadinimą bei numatomą iškrovimo laiką, bent prieš 24 valandas iki kiekvieno iškrovimo.
6. Valstybės narės šio straipsnio 3 ir 5 dalyse nurodytas ataskaitas nedelsdamos perduoda Komisijai, kuri jas tuojau pat perduoda ŽŠVAO sekretoriatui.
35 straipsnis
Frachtavimo susitarimų su Bendrijos laivais sudarymas
1. Valstybės narės gali sutikti, kad su jų vėliava plaukiojančiais ir turinčiais leidimą žvejoti ŽŠVAO reguliuojamame rajone laivais būtų sudaromi frachtavimo susitarimai dėl visiško arba dalinio kitai ŽŠVAO Konvencijos susitariančiajai šaliai paskirtos kvotos ir (arba) tai šaliai suteiktų žvejybos dienų panaudojimo. Frachtavimo susitarimų neleidžiama sudaryti su laivais, kurių atžvilgiu ŽŠVAO arba bet kokia kita regioninė žvejybos organizacija yra nustačiusi, kad jie vykdė neteisėtą, nereglamentuotą arba tokią žvejybos veiklą, apie kurią nepranešė.
2. Valstybė narė frachtavimo susitarimo sudarymo dieną toliau nurodytą informaciją perduoda Komisijai, kuri tą informaciją perduoda ŽŠVAO vykdomajam sekretoriui:
a)
savo pritarimą frachtavimo susitarimui;
b)
žuvų rūšis, kurioms taikomas frachtavimo susitarimas, ir bendrąsias žvejybos galimybes, kurios buvo paskirtos frachtavimo susitarimu;
c)
frachtavimo susitarimo galiojimo trukmę;
d)
laivo frachtuotojo vardą ir pavardę;
e)
susitariančiąją šalį, kuri dėl laivo sudarė frachtavimo susitarimą;
f)
praneša apie veiksmus, kurių ėmėsi valstybė narė, siekdama užtikrinti, kad su jos vėliava plaukiojantys laivai, dėl kurių buvo sudaryti frachtavimo susitarimai, per visą frachtavimo susitarimo galiojimo laikotarpį atitiktų ŽŠVAO rajone nustatytas išsaugojimo ir įgyvendinimo priemones.
3. Laivo įregistravimo valstybė narė, nustojus galioti frachtavimo susitarimui, apie jo pabaigą praneša Komisijai, kuri nedelsdama apie frachtavimo susitarimo galiojimo pabaigą praneša ŽŠVAO vykdomajam sekretoriui.
4. Laivo įregistravimo valstybė narė turi užtikrinti, kad:
a)
per frachtavimo susitarimo galiojimo laikotarpį laivui nebūtų leidžiama žvejoti žuvų kiekių, kurie laivo įregistravimo valstybei narei buvo paskirti kaip bendrosios žvejybos galimybės;
b)
laivui per tą patį laikotarpį nebūtų leidžiama žvejoti pagal daugiau nei vieną frachtavimo susitarimą;
c)
laivas per visą frachtavimo susitarimo galiojimo laikotarpį atitiktų ŽŠVAO rajone nustatytas išsaugojimo ir įgyvendinimo priemones;
d)
visi pagal susitarimus, apie kuriuos buvo pranešta, sužvejotų žuvų ir priegaudų kiekiai pagal frachtavimo susitarimą žvejojančiame laive į žvejybos žurnalą būtų įrašyti atskirai nuo kitų duomenų apie sužvejotus žuvų kiekius.
5. Valstybės narės apie visus sužvejotų žuvų ir priegaudų kiekius, kaip nurodyta šio straipsnio 4 dalies d punkte, Komisijai praneša atskirai nuo kitų nacionalinių duomenų apie sužvejotus kiekius. Komisija minėtus duomenis nedelsdama perduoda ŽŠVAO vykdomajam sekretoriui.
36 straipsnis
Žvejybos pastangos kontrolė
1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad jos laivų žvejybos pastanga atitiktų tos valstybės narės bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis ŽŠVAO reguliuojamame rajone.
2. Valstybės narės savo laivų, kurie tam tikrų rūšių žuvis žvejoja ŽŠVAO reguliuojamame rajone, žvejybos planą Komisijai perduoda ne vėliau nei 2006 m. sausio 31 d. arba po to laiko - bent 30 dienų iki minėtos veiklos pradžios. Žvejybos plane inter alia nurodomas laivas arba laivai, kurie žvejos minėtuose rajonuose, ir planuojamų žvejybos dienų, kurias tie laivai išbus ŽŠVAO reguliuojamame rajone, skaičius.
3. Rekomenduojama, kad valstybės narės Komisijai praneštų apie numatytą jų laivų veiklą kituose rajonuose.
4. Žvejybos planas - tai bendra žvejybos pastanga, taikoma ŽŠVAO reguliuojamame rajone atsižvelgiant į bendrųjų žvejybos galimybių, kuriomis gali naudotis pranešimą teikianti valstybė, apimtį.
5. Valstybės narės ne vėliau nei 2006 m. gruodžio 31 d. praneša Komisijai apie jų žvejybos planų įgyvendinimą. Tose ataskaitose nurodomas ŽŠVAO reguliuojamame rajone žvejybos veiklą iš tikrųjų vykdančių laivų skaičius, kiekvieno laivo sužvejotų žuvų kiekis ir visas dienų, kurias kiekvienas laivas žvejojo tame rajone, skaičius. Ataskaita apie laivų, krevetes žvejojančių 3M ir 3L kvadratuose, veiklą pateikiama atskirai apie kiekvieną kvadratą.
4 SKIRSNIS
Specialūs duomenų rinkimo reikalavimai
37 straipsnis
Duomenų rinkimas
1. Valstybės narės, rinkdamos duomenis apie toliau nurodytuose rajonuose žvejojančius savo laivus, įgyvendina, jeigu įmanoma, specialius duomenų rinkimo reikalavimus:
Rajonas
1 koordinatė
2 koordinatė
3 koordinatė
4 koordinatė
Orphan Knoll
50.00.30
47.00.30
51.00.30
45.00.30
51.00.30
47.00.30
50.00.30
45.00.30
Corners
Seamount
35.00.00
48.00.00
36.00.00
48.00.00
36.00.00
52.00.00
35.00.00
52.00.00
Newfoundland
Seamounts
43.29.00
43.20.00
44.00.00
43.20.00
44.00.00
46.40.00
43.29.00
46.40.00
New England
Seamounts
35.00.00
57.00.00
39.00.00
57.00.00
39.00.00
64.00.00
35.00.00
64.00.00
2. Pagal šio skirsnio 1 dalį rinktini duomenys renkami atskirai apie kiekvieną žvejybos operaciją ir, kiek įmanoma, juose turi būti nurodama:
a)
sužvejotų žuvų rūšių skaičius ir kiekvienos sužvejotos rūšies žuvų svoris;
b)
žuvų dažnumas pagal ilgį;
c)
otolitai;
d)
žvejybos įrankio naudojimo padėtis, geografinė ilguma ir platuma;
e)
žvejybos įrankis;
f)
žvejybos įrankio naudojimo gylis;
g)
dienos metas;
h)
žvejybos įrankio naudojimo trukmė;
i)
vilkimo pradžia (aktyviųjų žvejybos įrankių);
j)
kitų imčių ėmimas biologinėms ypatybėms nustatyti, pvz., subrendimas, jeigu įmanoma.
3. Pagal šio skirsnio 1 dalį surinkti duomenys perduodami valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kurios po kiekvieno žvejybos reiso tuos duomenis nedelsdamos perduoda ŽŠVAO sekretoriatui.
5 SKIRSNIS
Specialios nuostatos dėl šiaurinių krevečių
38 straipsnis
Šiaurinių krevečių žvejybos rajonai
Kiekviena valstybė narė Komisijai kasdien praneša apie šiaurinių krevečių (Pandalus borealis) kiekius, kuriuos ŽŠVAO reguliuojamo rajono 3L kvadrate sužvejoja su jos vėliava plaukiojantys ir Bendrijoje registruoti laivai. Bet kokia žvejybos veikla turi būti vykdoma didesniame nei 200 metrų gylyje ir bet kada vienu metu valstybė narė leidžia žvejoti tik vienam laivui.
6 SKIRSNIS
Specialios nuostatos del jūrų ešeriu
39 straipsnis
Jūrų ešerių žvejyba
1. Bendrijos laivo, ŽŠVAO reguliuojamo rajono kvadrato 2 parajonyje ir ŽŠVAO reguliuojamo rajono IF, 3K bei 3M kvadratuose žvejojančio jūrų ešerius, kapitonas valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja arba kurioje jis registruotas, kompetentingoms institucijoms praneša pirmiau minėtose zonose per dviejų savaičių laikotarpį, pasibaigiantį ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, sužvejotus jūrų ešerių kiekius.
Jeigu suvestinis sužvejotų žuvų kiekis sudaro 50 % BLS, pranešama kiekvienos savaitės pirmadienį.
2. Valstybės narės Komisijai kiekvieną antrą antradienį iki vidurdienio praneša per dvi savaites, pasibaigiančias ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, ŽŠVAO reguliuojamo rajono 2 parajonyje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose su tų valstybių narių vėliavomis plaukiojančiais ir jų teritorijoje registruotais laivais sužvejotus jūrų ešerių kiekius.
Jeigu suvestinis sužvejotų žuvų kiekis sudaro 50 % BLS, pranešama kiekvieną savaitę.
VII SKYRIUS
SPECIALIOS NUOSTATOS KAJGIA RAJONE ŽVEJOJANTIEMS BENDRIJOS LAIVAMS
1 SKIRSNIS
Apribojimai ir su informacija apie laivą susiję reikalavimai
40 straipsnis
Draudimai ir sužvejotų žuvų kiekio apribojimai
1. XIII priede nustatytų žuvų rūšių specialioji žvejyba draudžiama tame priede nurodytose zonose ir ten pat nustatytais laikotarpiais.
2. Naujai ir bandomajai žvejybai, vykdomai XIV priede nustatytose parajoniuose, taikomi tame priede nustatyti sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos apribojimai.
41 straipsnis
Informacijos apie laivus, turinčius leidimą žvejoti KAJGIA rajone, reikalavimai
1. Be informacijos reikalavimų, nustatytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnio 2 dalyje ir taikomų specialų žvejybos leidimą turintiems laivams, valstybės narės nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. Komisijai pateikia šiuos kiekvieno pirmiau minėto laivo duomenis:
a)
laivo numerį, kurį jam suteikė Tarptautinė jūrų organizacija (toliau - TJO)(jeigu jis buvo suteiktas);
b)
ankstesnę laivo registravimo valstybę narę (jeigu yra);
c)
tarptautinį laivo šaukinį;
d)
laivo(-ų) savininko(-ų) ir tikrojo(-ųjų- savininko(-ų) pavadinimą ir adresą, jeigu žinomas;
e)
laivo tipą;
f)
laivo pastatymo vietą ir datą;
g)
ilgį;
h)
spalvotą laivo fotografiją, kuri turi būti sudaryta iš:
i)
ne mažesnės nei 12 × 7 cm dydžio laivo dešiniojo borto fotografijos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės;
ii)
ne mažesnės nei 12 × 7 cm dydžio laivo kairiojo borto fotografijos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės;
iii)
ne mažesnės nei 12 × 7 cm dydžio laivapriekio fotografijos, padarytos tiesiogiai iš laivagalio;
i)
priemones, kurių buvo imtasi užtikrinant, kad laive įmontuotas palydovinės kontrolės prietaiso veikimas būtų apsaugotas nuo klastojimo.
2. Valstybės narės nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. dienos Komisijai taip pat perduoda, kiek įmanoma tą padaryti, toliau nurodytą informaciją apie laivus, turinčius leidimą žvejoti KAJGIA rajone:
a)
operatoriaus pavadinimą ir adresą, jeigu jis skiriasi nuo laivo savininko(-ų) pavadinimo ir adreso;
b)
kapitono ir, jeigu būtina, laivo žvejybos operacijų tvarkytojo, pavardę bei pilietybę;
c)
žvejybos metodo arba metodų tipą;
d)
laivo plotį (m);
e)
registrinę laivo talpą;
f)
laivo ryšio įrangos tipai ir jų skaičius (INMARSAT A, B ir C skaičiai);
g)
įprastą laivo įgulą;
h)
pagrindinio variklio arba variklių galią (kW);
i)
krovumą (tonomis), žuvų triumų skaičių ir jų talpą (m3);
j)
bet kokią kitą informaciją (pvz., laivo atsparumo ledo apkrovai klasę), kuri laikoma tinkama.
2 SKIRSNIS
Bandomosios žvejybos rajonai
42 straipsnis
Dalyvavimas bandomojoje žvejyboje
1. Plaukiojantys su Ispanijos vėliava ir Ispanijoje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos KAJGIA buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 straipsnio nuostatas, JTO MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtinuose 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a kvadratuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtiname 58.4.3b kvadrate gali dalyvauti bandomojoje Dissostichus spp. žvejyboje, kuri vykdoma ilgosiomis ūdomis.
2. 58.4.3a ir 58.4.3b kvadratuose vienu metu leidžiama žvejoti ne daugiau nei vienam žvejybos laivui.
3. Bendro sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos apribojimai 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratuose ir bendro sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos apribojimų pasiskirstymas kiekviename pagal mažus tiriamuosius plotus (toliau - MTP) nustatytas XIV priede. Žvejyba bet kokiame MTP nutraukiama, jeigu užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam sužvejotų žuvų kiekio apribojimui, ir žvejyba tame MTP neatnaujinama per likusį sezono laiką.
4. Žvejojama kiek galima didesniame plote ir įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti reikalinga informacija ir kad sužvejojamas žuvų kiekis bei žvejybos pastanga nebūtų pernelyg sutelkta vienoje vietoje. Tačiau 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti didesniame nei 550 m gylyje.
43 straipsnis
Pranešimų teikimo tvarka
Žvejybos laivams, dalyvaujantiems 42 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatoma pranešimo teikimo apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą tvarka:
a)
Reglamento (EB) Nr. 601/2004 12 straipsnyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą tvarka, išskyrus tuo atveju, jeigu valstybės narės Komisijai ataskaitas apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą turi įteikti ne vėliau nei dvi darbo dienos nuo kiekvieno ataskaitos laikotarpio pabaigos, kai reikalinga skubiai perduoti informaciją KAJGIA. Ataskaitos apie 88.1 ir 88.2 parajonius ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratus pateikiamos pagal MTP.
b)
Reglamento (EB) Nr. 601/2004 13 straipsnyje nustatyta mėnesinė tikslių duomenų apie sugavimą ir žvejybos pastangą pranešimo tvarka;
c)
pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų Dissostichus eleginoides ir Dissostichus mawsoni skaičių ir jų svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas.
44 straipsnis
Specialūs reikalavimai
1. 42 straipsnyje nurodyta bandomoji žvejyba turi būti vykdoma pagal 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 600/2004, nustatančio tam tikras technines priemones, taikytinas žvejybos veiklai Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos taikymo zonoje (30) 8 straipsnį, atsižvelgiant į priemones, kurių imamasi atsitiktinei jūros paukščių žūčiai, kai žvejojama ilgosiomis ūdomis, sumažinti. Be minėtų priemonių:
a)
tuose žvejybos rajonuose draudžiama išmesti žuvų atliekas;
b)
laivams, 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose dalyvaujantiems bandomojoje žvejyboje, kuriai taikomi KAJGIA protokolai (A, B arba C), nustatantys pasvarų naudojimo su ilgąja ūda reikalavimus, taikoma išlyga dėl naktinio ūdos pastatymo nurodymų; tačiau laivai, į kurių žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami ima taikyti naktinio ūdos pastatymo reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 8 straipsnį;
c)
laivai 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.3a bei 58.4.3b kvadratuose dalyvaujantys bandomojoje žvejyboje, per kurią į tos žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami nutraukia žvejybą ir tiems laivams per likusią 2005/06 metų sezono dalį neleidžiama žvejoti ne įprasto žvejybos sezono metu.
2. JTO MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bandomojoje žvejyboje dalyvaujantiems žvejybos laivams taikomi šie papildomi reikalavimai:
a)
laivams draudžiama išmesti:
i)
naftos arba degalų produktus, ar naftos likučius į jūrą, išskyrus MARPOL 73/78 (Tarptautinė teršimo prevencijos iš laivų konvencija) I priede numatytus atvejus;
ii)
šiukšles;
iii)
maisto atliekas, kurių nebuvo galima išmesti per ne didesnes nei 25 mm angas turintį tinklelį;
iv)
paukštieną ar jos dalis (įskaitant kiaušinių lukštus);
v)
nuotekų 12 jūrmylių atstumu nuo kranto arba šelfo ledyno, arba jeigu laivas plaukia mažesniu nei 4 mazgų greičiu; arba
vi)
deginimo pelenus.
b)
į 88.1 ir 88.2 parajonius draudžiama vežti gyvus naminius paukščius arba bet kokius kitus gyvus paukščius, o visus išdorotus naminius paukščius, kurie nebuvo suvartoti, privaloma išvežti iš 88.1 ir 88.2 parajonių;
c)
88.1 ir 88.2 parajoniuose žvejoti Dissostichus spp. draudžiama 10 jūrmylių atstumu nuo Balleny salų.
45 straipsnis
Žvejybos operacijų sąvokos apibrėžimas
1. Šiame skirsnyje žvejybos operacija - tai vienos arba daugiau ūdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką.
2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinio tiriamojo darbo reikmėms:
a)
kiekviena mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdoma žvejybos operacija nuo ankstesnės operacijos vietos turi būti nutolusi ne mažesniu nei 5 jūrmylės atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio);
b)
kiekvienai žvejybos operacijai naudojama bent 3 500 kabliukų, tačiau ne daugiau nei 10 000 kabliukų; šį skaičių gali sudaryti toje pačioje vietoje pastatytų kelių ūdų kabliukai;
c)
kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ilgoji ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama - ėmus traukti ją iš vandens).
46 straipsnis
Mokslinio tiriamojo darbo planai
Žvejybos laivai, dalyvaujantys 42 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose MTP, kuriais yra suskirstyti JTO ŽŪMO 88.1 ir 88.2 parajoniai bei 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina mokslinio tiriamojo darbo planus. Mokslinio tiriamojo darbo planas įgyvendinamas taip:
a)
pirmą kartą įplaukus į MTP, pirmos 10 žvejybos operacijų - „pirma grupė“ - turi būti „žvejybos operacijos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms“, atitinkančios 45 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus;
b)
kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sužvejotos žuvies, naudojamas tas kritinis lygis, kuris užtikrinamas pirmiau, laikomos „antra grupe“. Antros grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos bandomosios žvejybos. Tačiau, jeigu tos antros grupės operacijos atitinka 45 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis;
c)
užbaigus pirmos ir antros grupės žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tebežvejoti MTP, laivas vykdo „trečios grupės operacijas“, kurias užbaigus, kartu su pirmos ir antros grupės operacijomis, iš viso turi būti įvykdyta 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečia žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į MTP, per kurį buvo įvykdytos pirmos ir antros grupės žvejybos operacijos;
d)
laivas, užbaigęs 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, gali toliau žvejoti MTP;
e)
88.1 ir 88.2 parajoniuose ir A, B, C, E bei G mažuose tiriamuose plotuose, jeigu žvejoti tinkamo jūros dugno rajonas yra mažesnis nei 15 000 km2, netaikomos šio straipsnio b, c ir d punktų nuostatos ir, užbaigęs 10 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti MTP.
47 straipsnis
Duomenų rinkimo planai
1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 42 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose MTP, kuriais yra suskirstyti JTO ŽŪMO 88.1 ir 88.2 parajoniai bei 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Minėti planai apima šiuos duomenis:
a)
kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos galo vieta ir gylis ties ūdos galu;
b)
statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo trukmė;
c)
paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys;
d)
užmestų kabliukų skaičius;
e)
masalo tipas;
f)
užkibo žuvų ( %);
g)
kabliuko tipas; ir
h)
jūros ir debesuotumo sąlygos bei mėnulio fazė statant ūdą.
2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną žvejybos operaciją; ypač visos žuvys, kurių per žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms buvo sugauta ne daugiau nei 100, turi būti išmatuotos ir bent 30 žuvų paimta biologiniam tyrimui. Jeigu sugaunama daugiau nei 100 žuvų, taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas.
48 straipsnis
Ženklinimo įsagais programa
Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 42 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, įgyvendina šią ženklinimo įsagais programą:
a)
Dissostichus spp. gyvūnai ženklinami įsagais ir paleidžiami pagal KAJGIA Ženklinimo įsagais protokolą: per visą sezoną iš kiekvienos sužvejotos gyvūnų svorio tonos įsagu ženklinamas ir paleidžiamas vienas gyvūnas. Laivai baigia įgyvendinti šią programą paženklinę įsagais 500 gyvūnų arba išplaukia iš žvejybos rajono įsagu paženklinę vieną gyvūną iš sužvejotos gyvūnų svorio tonos;
b)
programa turėtų būti skiriama visų dydžių gyvūnams, siekiant, kad būtų laikomasi ženklinimo įsagais reikalavimų, t.y. iš sužvejoto gyvūnų svorio tonos įsagu ženklinamas vienas gyvūnas. Visiems paleidžiamiems gyvūnams turėtų būti pritvirtinami du įsagai ir gyvūnai turi būti paleidžiami kuo didesniame plote;
c)
visuose įsaguose turi būti aiškiai įspaustas unikalusis serijos numeris ir grąžinimo adresas, kad būtų galima nustatyti įsagų kilmę, jeigu įsagais paženklinti gyvūnai vėl būtų sugauti;
d)
visi antrą kartą sugauti įsagais paženklinti gyvūnai (t. y. sugauta žuvis, turinti anksčiau įsegtą įsagą) neturi būti paleidžiami; šis reikalavimas galioja sužvejojus žuvį, kuri buvo ne per seniausiai paleista;
e)
visi antrą kartą su įsagais sužvejoti gyvūnai turėtų būti ištirti biologiškai (ilgis, svoris, lytis, gonadų būklė), jeigu įmanoma, padaroma elektroninė jų fotografija, išimami otolitai ir išsegamas įsagas;
f)
visi susiję duomenys apie įsagus ir bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais, elektroninėmis KAJGIA laikmenomis perduodami KAJGIA per tris mėnesius nuo laivo išplaukimo iš pirmiau minėtų žvejybos rajonų;
g)
visi susiję duomenys apie įsagus, bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais ir iš tų žuvų su įsagais atrinktas imties žuvis, elektroninėmis KAJGIA laikmenomis taip pat turėtų būti perduodami atitinkamoms duomenų apie įsagus saugykloms kaip išsamiai numatyta KAJGIA Ženklinimo įsagais protokole.
49 straipsnis
Moksliniai stebėtojai
Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 42 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje ir žvejybos sezono metu vykdydamas bet kokią žvejybos veiklą, turi turėti bent du mokslinius stebėtojus, iš kurių vienas yra paskirtas pagal Tarptautinę KAJGIA mokslinių stebėjimų programą.
VIII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
50 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 15 straipsnio 1 dalį ir 18 straipsnio 1 dalį siųsdamos duomenis Komisijai apie sužvejotus žuvų kiekius, kurie buvo iškrauti, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.
51 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2006 m. sausio 1 d.
Jeigu KAJGIA rajono plote BLS yra nustatomas laikotarpiams, prasidedantiems prieš 2006 m. sausio 1 d., 40 straipsnis taikomas nuo atitinkamo BLS laikotarpių taikymo pradžios.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 22 d.