KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 352/2009
2009 m. balandžio 24 d.
dėl bendrojo saugos būdo, susijusio su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta pavojaus analize ir įvertinimu, priėmimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičiančią Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
Pagal Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 1 dalį Komisija, remdamasi Europos geležinkelio agentūros turėtų priimti pirmąjį bendrųjų saugos būdų (toliau - BSB) paketą, apimantį bent jau minėtos direktyvos 6 straipsnio 3 dalies a punkte minimus pavojaus analizės ir vertinimo būdus.
(2)
2007 m. gruodžio 6 d. pateikė rekomendaciją dėl pirmojo bendrųjų saugos būdų paketo (ERA-REC-02-2007-SAF).
(3)
Pagal Direktyvą 2004/49/EB BSB turėtų būti palaipsniui įvedami siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas aukštas saugos lygis, o kai būtina ir praktiškai įmanoma - saugos lygis būtų pagerintas.
(4)
Direktyvos 2004/49/EB 9 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai turi sukurti savas saugos valdymo sistemas, siekdami užtikrinti, kad geležinkelio sistema pasiektų bent jau bendruosius saugos tikslus (toliau - BST). Pagal direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 punkto d papunktį pagrindiniams saugos valdymo sistemos elementams priskiriama tvarka ir būdai, skirti įvertinti pavojų ir įgyvendinti pavojaus kontrolės priemones, kai tik pakitusios eksploatavimo sąlygos arba naujos medžiagos sukelia naują pavojų infrastruktūrai arba eksploatavimui. Šiame reglamente pateikiamos to pagrindinio saugos valdymo sistemos elemento nuostatos.
(5)
Taikant 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvą 91/440/EB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (2) ir Direktyvos 2004/49/EB 9 straipsnio 2 dalį ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama valdyti pavojus šį reglamentą taikančių subjektų sąveikos taškuose.
(6)
2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (3) 15 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų, jog geležinkelių sistemą sudarantys struktūriniai posistemiai galėtų būti pradėti eksploatuoti tik tais atvejais, kai jie yra suprojektuoti, sukonstruoti ir įrengti taip, kad juos integravus į geležinkelių sistemą jie atitiktų jiems keliamus esminius reikalavimus. Visų pirma valstybės narės turi patikrinti, ar šie posistemiai techniškai suderinami su geležinkelio sistema, į kurią jie integruojami, ir ar jie integruoti saugiai pagal šį reglamentą.
(7)
Įsitikinta, kad geležinkelio rinkas atverti labiausiai trukdo tai, kad nėra bendro požiūrio, kaip tiksliai apibrėžti geležinkelio sistemos saugos lygius bei reikalavimus ir įrodyti atitiktį tiems lygiams bei reikalavimams. Todėl anksčiau valstybės narės pačios vertindavo, ar priimti kitose valstybėse narėse jau sukurtą ir ten patikima pripažintą sistemą ar jos dalis.
(8)
Siekiant palengvinti abipusį pripažinimą valstybėse narėse, reikėtų suderinti subjektų, susijusių su geležinkelio sistemos kūrimu ir eksploatavimu, taikomus pavojaus identifikavimo ir valdymo būdus, taip pat būdus, kuriais įrodoma, kad geležinkelio sistema Bendrijos teritorijoje atitinka saugos reikalavimus. Pirmiausia reikia suderinti pavojaus vertinimo procedūras ir būdus bei įgyvendinti pavojaus kontrolės priemones, kai tik pakitusios eksploatavimo sąlygos arba naujos medžiagos sukelia naujų pavojų infrastruktūrai arba eksploatavimui, kaip nurodyta Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 punkto d papunktyje.
(9)
Jei nepranešta nacionalinė taisyklė, pagal kurią valstybėje narėje nustatoma, ar pakeitimas yra svarbus ar ne, už pakeitimo įgyvendinimą atsakingas asmuo (toliau - pasiūlymo teikėjas) turėtų iš pradžių apsvarstyti galimą aptariamo pakeitimo poveikį geležinkelio sistemos saugai. Jei siūlomas pakeitimas turi poveikio saugai, remdamasis ekspertų išvadomis pasiūlymo teikėjas pakeitimo svarbumą turėtų įvertinti pagal kriterijus, kurie turėtų būti nustatyti šiame reglamente. Atlikus vertinimą, turėtų būti padaryta viena iš trijų išvadų. Pirmuoju atveju pakeitimas nelaikomas dideliu, todėl pasiūlymo teikėjas turėtų jį įgyvendinti laikydamasis savo metodo saugai užtikrinti. Antruoju atveju pakeitimas laikomas dideliu, todėl pasiūlymo teikėjas turėtų jį įgyvendinti laikydamasis šio reglamento be specialaus saugos institucijos dalyvavimo. Trečiuoju atveju pakeitimas laikomas dideliu, tačiau yra Bendrijos nuostatos, pagal kurias būtinas specialus susijusios saugos institucijos dalyvavimas, pavyzdžiui, būtina išduoti naują leidimą pradėti transporto priemonės eksploatavimą arba persvarstyti ar atnaujinti geležinkelio įmonės saugos sertifikatą, arba persvarstyti ar atnaujinti infrastruktūros valdytojo įgaliojimus saugos srityje.
(10)
Kai turi būti atlikti eksploatuojamos geležinkelio sistemos pakeitimai, pakeitimo svarbumas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant ir į visus su sauga susijusius tai pačiai sistemos daliai poveikio turinčius pakeitimus, atliktus nuo šio reglamento įsigaliojimo arba nuo tada, kai paskutinį kartą taikytas šiame reglamente aprašytas pavojaus valdymo procesas (pasirenkama vėlesnė data). Tikslas - įvertinti, ar tokių pakeitimų visuma sudarys svarbų pakeitimą, dėl kurio reikia visapusiškai taikyti pavojaus analizės ir įvertinimo BSB, ar ne.
(11)
Svarbaus pakeitimo pavojaus priimtinumas turėtų būti vertinamas pagal vieną arba kelis iš toliau išvardytų pavojaus priimtinumo principų: darbo taisyklių sąvadų taikymas, palyginimas su panašiomis geležinkelio sistemos dalimis, neabejotino pavojaus prognozė. Visi principai sėkmingai taikyti keliose taikomosiose geležinkelio sistemose, taip pat kitoms transporto rūšims ir pramonės sektoriuose. Neabejotino pavojaus prognozės principas dažnai taikomas sudėtingiems ir naujoviškiems pakeitimams. Pasiūlymo teikėjas turėtų būti atsakingas už taikytino principo pasirinkimą.
(12)
Laikantis Sutarties 5 straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, šiuo reglamentu neturėtų būti viršijama tai, kas būtina pasiekti reglamento tikslą - nustatyti pavojaus analizės ir įvertinimo BSB. Todėl tais atvejais, kai taikomas plačiai pripažintas darbo taisyklių sąvadas, turėtų būti leidžiama mažinti BSB taikymo poveikį. Lygiai taip pat, kai nėra Bendrijos nuostatų, pagal kurias reikėtų specialaus saugos institucijos dalyvavimo, pastarajai institucijai turėtų būti leidžiama veikti kaip nepriklausomai vertinimo įstaigai, kad būtų vykdoma kuo mažiau dvigubos kontrolės, sumažėtų pernelyg didelės pramonės sektoriaus išlaidos ir sutrumpėtų tiekimo rinkai laikas.
(13)
Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad valstybės narės prireikus iš dalies pakeičia savo nacionalines saugos taisykles taip, kad jos atitiktų BSB.
(14)
Atsižvelgiant į tai, kad dabar laikomasi įvairių saugos vertinimo metodų, reikia pereinamojo laikotarpio kad susiję subjektai prireikus turėtų pakankamai laiko naujam bendrajam metodui išmokti ir jį taikyti, taip pat jį taikydami įgyti patirties.
(15)
Atsižvelgiant į tai, kad oficialus pavojumi pagrįstas metodas yra palyginti naujas, kai kuriose valstybėse narėse pavojaus analizės ir įvertinimo BSB turėtų būti taikomas savanoriškai eksploatacinio arba organizacinio pobūdžio pakeitimams iki 2012 m. liepos 1 d. Tai turėtų padėti Europos geležinkelių agentūrai, jei įmanoma, taikyti tą būdą ir iki 2012 m. liepos 1 d. prireikus pasiūlyti šio BSB patobulinimų.
(16)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2004/49/EB 27 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Tikslas
1. Šiuo reglamentu nustatomas bendrasis saugos būdas (toliau - BSB), susijęs su Direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta pavojaus analize ir įvertinimu.
2. Pavojaus analizės ir įvertinimo BSB siekiama išlaikyti arba, jei reikia ir praktiškai įmanoma, pagerinti Bendrijos geležinkelių saugos lygį. Dėl BSB vežimo geležinkeliais paslaugų rinka turi būti lengviau naudotis, nes juo suderinami:
a)
pavojaus valdymo procesai, kuriais vertinamas saugos lygis ir atitiktis saugos reikalavimams;
b)
įvairių geležinkelio sektoriaus subjektų keitimasis svarbia saugos informacija, kad sauga būtų valdoma įvairiuose šiame sektoriuje galimų sąsajų taškuose;
c)
įrodymai, gaunami pritaikius pavojaus valdymo procesą.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Pavojaus analizės ir įvertinimo BSB taikomas visiems Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 punkto d papunktyje nurodytiems valstybės narės geležinkelio sistemos pakeitimams, kurie pagal šio reglamento 4 straipsnį laikomi svarbiais. Tokie pakeitimai gali būti techninio, eksploatacinio arba organizacinio pobūdžio. Organizacinių pakeitimų atveju turėtų būti svarstomi tik tie pakeitimai, kurie galėtų turėti poveikio eksploatavimo sąlygoms.
2. Jei svarbūs pakeitimai susiję su struktūriniais posistemiais, kuriems taikoma Direktyva 2008/57/EB, pavojaus analizės ir įvertinimo BSB taikomas:
a)
jei atitinkamose techninės sąveikos specifikacijose (toliau - TSS) nustatyta, kad pavojų reikia įvertinti. Tokiu atveju TSS prireikus nurodoma, kurios BSB dalys taikomos;
b)
remiantis Direktyvos 2008/57/EB 15 straipsnio 1 dalimi, siekiant užtikrinti, kad struktūriniai posistemiai, kuriems taikomos TSS, būtų saugiai integruoti į esamą sistemą.
Tačiau dėl BSB taikymo pirmos pastraipos b punkte nurodytu atveju neturi būti nustatomi reikalavimai, kurie būtų priešingi atitinkamose privalomose TSS numatytiems reikalavimams.
Nepaisant to, jei dėl BSB taikymo nustatomas TSS reikalavimui prieštaraujantis reikalavimas, pasiūlymo teikėjas praneša susijusiai valstybei narei, kuri gali nutarti prašyti TSS persvarstyti pagal Direktyvos 2008/57/EB 6 straipsnio 2 dalį ar 7 straipsnį arba gali kreiptis dėl išimties taikymo pagal tos direktyvos 9 straipsnį.
3. Šis reglamentas netaikomas:
a)
metro, tramvajaus ir kitoms miestų elektrinio geležinkelio sistemoms;
b)
nuo likusios geležinkelio transporto sistemos funkciškai atskiriems tinklams, skirtiems tik keleivių vežimo vietos, miesto ar priemiestiniais maršrutais paslaugoms teikti, taip pat geležinkelio įmonėmis, kurios veiklą vykdo tik tokiuose tinkluose;
c)
vien tik infrastruktūros savininko krovinių vežimo reikmėms skirtai privačiai geležinkelio infrastruktūrai;
d)
nacionaliniais tinklais važinėjančioms paveldo transporto priemonėms, jei jos atitinka nacionalines saugos taisykles ir normas, kad būtų užtikrintas saugus tokių transporto priemonių kursavimas;
e)
savo tinkluose veikiantiems paveldo, muziejų ir turistiniams geležinkeliams, įskaitant dirbtuves, transporto priemones ir personalą.
4. Šis reglamentas netaikomas sistemoms ir pakeitimams, kurių projektų plėtra šio reglamento įsigaliojimo dieną jau yra gerokai pažengusi, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/57/EB 2 straipsnio t punkte.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente naudojamos Direktyvos 2004/49/EB 3 straipsnyje pateiktos apibrėžtys.
Taip pat naudojamos šios apibrėžtys:
1) „pavojus“- avarijų ir riktų, kurių padarinys - (grėsmės sukelta) žala, atvejų dažnumo rodiklis ir tos žalos sunkumo laipsnis;
2) „pavojaus nagrinėjimas“- sistemingas visos turimos informacijos naudojimas grėsmėms nustatyti ir pavojui prognozuoti;
3) „pavojaus analizė“- pavojaus nagrinėjimu pagrįsta procedūra, skirta įvertinti, ar pasiektas priimtinas pavojus;
4) „pavojaus įvertinimas“- bendras pavojaus nagrinėjimo ir pavojaus analizės procesas;
5) „sauga“- nepriimtino žalos pavojaus nebuvimas;
6) „pavojaus valdymas“- pavojų nagrinėjimo, analizės ir valdymo užduotims sistemingai taikomos valdymo strategijos, procedūros ir veikla;
7) „sąsajos“- visi sistemos arba posistemio gyvavimo ciklu naudojami sąveikos taškai, įskaitant eksploatavimo ir priežiūros sąveikos taškus, kai keli geležinkelio sektoriaus subjektai bendradarbiauja siekdami valdyti pavojus;
8) „subjektai“- visos šalys, kurios pagal 5 straipsnio 2 dalį tiesiogiai arba vykdydamos sutartinius įsipareigojimus dalyvauja taikant šį reglamentą;
9) „saugos reikalavimai“- sistemos saugos (kiekybinės ir kokybinės) charakteristikos ir jos eksploatavimo (įskaitant eksploatavimo taisykles) charakteristikos, būtinos teisiniams arba bendrovės saugos tikslams pasiekti;
10) „saugos priemonės“- grupė veiksmų, kuriais arba sumažinamas grėsmės atvejų dažnumo rodiklis, arba sušvelninami jo padariniai tam, kad būtų pasiektas ir (arba) išlaikytas priimtinas pavojaus lygis;
11) „pasiūlymo teikėjas“- geležinkelio įmonės arba infrastruktūros valdytojai, kurie pagal Direktyvos 2004/49/EB 4 straipsnį turi įgyvendinti pavojų kontrolės priemones; susitariantieji subjektai arba gamintojai, pateikę paskelbtajai įstaigai prašymą taikyti EB patikros procedūrą pagal Direktyvos 2008/57/EB 18 straipsnio 1 dalį; arba leidimo pradėti transporto priemonių eksploatavimą prašytojas;
12) „saugos vertinimo ataskaita“- dokumentas, kuriame pateikiamos vertinimo įstaigos atlikto vertinamos sistemos tyrimo išvados;
13) „grėsmė“- aplinkybė, dėl kurios gali kilti avarija;
14) „vertinimo įstaiga“- nepriklausomas ir kompetentingas asmuo, organizacija arba subjektas, kuris atlieka tyrimą, kad remdamasis įrodymais nuspręstų, ar sistema atitinka saugos reikalavimus;
15) „pavojaus priimtinumo kriterijai“- pradiniai reikalavimai, pagal kuriuos vertinamas tam tikro pavojaus priimtinumas. Remiantis šiais kriterijais tiriama, ar pavojaus lygis yra pakankamai žemas, kad nereikėtų nedelsiant imtis priemonių jam dar labiau sumažinti;
16) „grėsmių registras“- dokumentas, kuriame apibrėžiamos grėsmės, nurodomos su jomis susijusios priemonės, tų grėsmių šaltinis ir pateikiama nuoroda į organizaciją, atsakingą už grėsmių valdymą;
17) „grėsmės nustatymas“- grėsmių aptikimo, išvardijimo ir apibūdinimo procesas;
18) „pavojaus priimtinumo principas“- taisyklės, kurių laikomasi sprendžiant, ar su viena arba daugiau konkrečių grėsmių susijęs pavojus yra priimtinas ar ne;
19) „darbo taisyklių sąvadas“- rašytinis taisyklių, kurias teisingai taikant galima kontroliuoti vieną arba daugiau konkrečių grėsmių, rinkinys;
20) „pavyzdinė sistema“- sistema, kurios tinkamas saugos lygis įrodytas ją naudojant praktiškai ir su kuria lyginant vertinamą sistemą nustatoma, ar iš pastarosios sistemos kylantys pavojai priimtini;
21) „pavojaus prognozavimas“- nagrinėjamų pavojų lygio nustatymo procesas; jį sudaro šie etapai: dažnumo, padarinių tyrimas ir jų integracija;
22) „techninė sistema“- produktas arba produktų junginys, įskaitant projektą, įgyvendinimo bei pagalbinius dokumentus. Techninė sistema pradedama kurti nuo techninės specifikacijos, o kūrimas baigiamas jos priėmimu. Svarstomi atitinkamų sąsajų su operatorių elgsena projektai, tačiau patys operatoriai ir jų veiksmai į techninę sistemą neįtraukiami. Techninės priežiūros procesas aprašomas techninės priežiūros žinynuose, tačiau pats procesas nėra techninės sistemos dalis.
23) „pražūtingas padarinys“- dėl avarijos kilę mirties atvejai ir (arba) daugybiniai sunkūs sužalojimai ir (arba) didelė žala aplinkai;
24) „saugos pripažinimas“- statusas, kurį pakeitimui suteikia pakeitimo siūlytojas remdamasis vertinimo įstaigos pateikta saugos vertinimo ataskaita.
25) „sistema“- bet kuri keistina geležinkelio sistemos dalis;
26) „pranešta nacionalinė taisyklė“- bet kuri valstybės narės pagal Tarybos direktyvą 96/48/EB (4), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/16/EB (5), direktyvas 2004/49/EB ir 2008/57/EB pranešta nacionalinė taisyklė.
4 straipsnis
Svarbūs pakeitimai
1. Jei nepranešta nacionalinė taisyklė, pagal kurią valstybėje narėje nustatoma, ar pakeitimas yra svarbus ar ne, pasiūlymo teikėjas iš pradžių apsvarsto galimą aptariamo pakeitimo poveikį geležinkelio sistemos saugai.
Jei siūlomas pakeitimas poveikio saugai neturi, 5 straipsnyje aprašytas pavojaus valdymo procesas netaikomas.
2. Jei siūlomas pakeitimas turi poveikio saugai, dėl pakeitimo svarbumo sprendžia pasiūlymo teikėjas, remdamasis ekspertų vertinimu ir tokiais kriterijais:
a)
gedimo pasekmėmis: tikėtina blogiausia situacija, jei sugestų vertinama sistema, atsižvelgiant į saugos barjerus už tos sistemos ribų;
b)
įgyvendinant pakeitimą diegiama naujove: tai taikoma ir tam, kas nauja geležinkelio sektoriuje, ir tam, kas nauja tik pakeitimą įgyvendinančiai organizacijai;
c)
pakeitimo sudėtingumu;
d)
kontrole: galimybių įgyvendintą pakeitimą kontroliuoti visą sistemos gyvavimo ciklą ir imtis intervencinių priemonių nebuvimas;
e)
grįžtamumu: galimybių grįžti prie tokios sistemos, kokia ji buvo iki pakeitimo, nebuvimas;
f)
papildomumu: pakeitimo svarbumas vertinamas atsižvelgiant į visus pastaruosius su sauga susijusius vertinamos sistemos pakeitimus, kurie nelaikyti svarbiais.
Pasiūlymo teikėjas saugo tinkamus dokumentus savo sprendimui pagrįsti.
5 straipsnis
Pavojaus valdymo procesas
1. I priede aprašytas pavojaus valdymo procesas taikomas:
a)
4 straipsnyje nurodytam svarbiam pakeitimui, įskaitant 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų struktūrinių posistemių paleidimą;
b)
jei 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytoje TSS daroma nuoroda į šį reglamentą, kad būtų nustatytas I priede aprašytas pavojaus valdymo procesas.
2. I priede aprašytą pavojaus valdymo procesą vykdo pasiūlymo teikėjas.
3. Pasiūlymo teikėjas užtikrina, kad tiekėjų ir paslaugų teikėjų, įskaitant jų subrangovus, keliami pavojai būtų valdomi. Todėl pasiūlymo teikėjas gali prašyti, kad I priede aprašytame pavojaus valdymo procese dalyvautų tiekėjai ir paslaugų teikėjai, įskaitant jų subrangovus.
6 straipsnis
Nepriklausomas vertinimas
1. II priede nustatytus kriterijus atitinkanti įstaiga nepriklausomai vertina, ar I priede aprašytas pavojaus valdymo procesas vykdomas teisingai ir kokie to vykdymo rezultatai. Jei vertinimo įstaiga dar nepaskirta Bendrijos ar nacionalinės teisės aktais, pasiūlymo teikėjas paskiria savo vertinimo įstaigą, kuri gali būti kita organizacija arba vidinis padalinys.
2. Turi būti vengiama tarpusavyje kartoti pagal Direktyvą 2004/49/EB atliekamus saugos valdymo sistemos atitikties vertinimo darbus, pagal Direktyvą 2008/57/EB paskelbtosios įstaigos arba nacionalinės įstaigos atliekamus atitikties vertinimo darbus ir pagal šį reglamentą vertinimo įstaigos atliekamus nepriklausomo saugos vertinimo darbus.
3. Saugos institucija gali veikti kaip vertinimo įstaiga, jei svarbūs pakeitimai susiję su šiais atvejais:
a)
reikia leidimo pradėti eksploatuoti transporto priemonę, kaip nurodyta Direktyvos 2008/57/EB 22 straipsnio 2 dalyje ir 24 straipsnio 2 dalyje;
b)
reikia papildomo leidimo pradėti eksploatuoti transporto priemonę, kaip nurodyta Direktyvos 2008/57/EB 23 straipsnio 5 dalyje ir 25 straipsnio 4 dalyje;
c)
pakeitus veiklos rūšį arba jos mastą reikia atnaujinti saugos sertifikatą, kaip nurodyta Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnio 5 dalyje;
d)
saugos sertifikatą reikia peržiūrėti dėl esminių pokyčių saugos kontrolės sistemoje, kaip nurodyta Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnio 5 dalyje;
e)
įgaliojimai saugos srityje turi būti atnaujinti dėl esminių infrastruktūros, signalizacijos ar energijos tiekimo arba infrastruktūros eksploatavimo ir techninės priežiūros principų pokyčių, kaip nurodyta Direktyvos 2004/49/EB 11 straipsnio 2 dalyje;
f)
įgaliojimus saugos srityje reikia persvarstyti dėl esminių pokyčių saugos kontrolės sistemoje, kaip nurodyta Direktyvos 2004/49/EB 11 straipsnio 2 dalyje.
4. Jei svarbus pakeitimas susijęs su struktūriniu posistemiu, kurio eksploatavimo pradžiai reikia leidimo, kaip nurodyta Direktyvos 2008/57/EB 15 straipsnio 1 dalyje ir 20 straipsnyje, saugos institucija gali veikti kaip vertinimo įstaiga, jei pasiūlymo teikėjas šios užduoties dar nepaskyrė paskelbtajai įstaigai pagal tos direktyvos 18 straipsnio 2 dalį.
7 straipsnis
Saugos vertinimo ataskaitos
1. Vertinimo įstaiga pateikia pasiūlymo teikėjui saugos vertinimo ataskaitą.
2. 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytu atveju nacionalinė saugos institucija atsižvelgia į saugos vertinimo ataskaitą spręsdama, ar suteikti leidimą pradėti eksploatuoti posistemius ir transporto priemones.
3. 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytu atveju nepriklausomas vertinimas yra paskelbtosios įstaigos darbo dalis, jei TSS nenustatyta kitaip.
Jei nepriklausomas vertinimas nėra paskelbtosios įstaigos darbo dalis už atitikties sertifikato išdavimą atsakinga paskelbtoji įstaiga arba už EB patikros deklaracijos parengimą atsakingas susitariantysis subjektas atsižvelgia į saugos vertinimo ataskaitą.
4. Kitos už naują tos pačios sistemos vertinimą atsakingos vertinimo įstaigos nekvestionuoja saugos vertinimo ataskaitos, parengtos priėmus sistemą arba sistemos dalį pagal šiame reglamente nustatytą pavojaus valdymo procesą. Šis pripažinimas priklauso nuo įrodymo, kad sistema bus naudojama tokiomis pačiomis funkcinėmis, eksploatavimo ir aplinkos sąlygomis, kokiomis naudojama jau priimta sistema, ir nuo to, ar laikytasi lygiaverčių pavojaus priimtinumo kriterijų.
8 straipsnis
Pavojaus kontrolės valdymas. Vidaus ir išorės auditas
1. Geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai į savo saugos valdymo sistemos, nurodytos Direktyvos 2004/49/EB 9 straipsnyje, periodinio vidaus audito schemą įtraukia auditą, kaip taikomas pavojaus įvertinimo ir analizės BSB.
2. Vykdydama Direktyvos 2004/49/EB 16 straipsnio 2 dalies e punkte nustatytas užduotis, nacionalinė saugos institucija stebi, kaip taikomi pavojaus įvertinimo ir analizės BSB.
9 straipsnis
Grįžtamasis ryšys ir technikos pažanga
1. Kiekvienas infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė Direktyvos 2004/49/EB 9 straipsnio 4 dalyje nurodytoje metinėje ataskaitoje praneša apie patirtį, įgytą taikant pavojaus įvertinimo ir analizės BSB. Į ataskaitą taip pat įtraukiamas sprendimų dėl pakeitimų svarbumo lygio apibendrinimas.
2. Kiekviena nacionalinė saugos institucija Direktyvos 2004/49/EB 18 straipsnyje nurodytoje metinėje ataskaitoje praneša apie pasiūlymo teikėjų patirtį, kurią jie įgijo taikydami pavojaus įvertinimo ir analizės BSB, ir prireikus apie savo patirtį.
3. Europos geležinkelių agentūra stebi ir renka grįžtamuosius duomenis, kaip taikomas pavojaus analizės ir įvertinimo BSB, ir prireikus pateikia Komisijai rekomendacijų, kaip jį patobulinti.
4. Ne vėliau kaip iki 2011 m. gruodžio 31 d. Europos geležinkelių agentūra Komisijai pateikia ataskaitą, kurioje išnagrinėta:
a)
pavojaus analizės ir įvertinimo BSB taikymo patirtis, įskaitant atvejus, kai pasiūlymų teikėjai BSB savanoriškai taikė iki atitinkamų 10 straipsnyje nustatytų datų;
b)
pasiūlymų teikėjų patirtis, susijusi su sprendimais dėl pakeitimų svarbumo lygio;
c)
atvejai, kai darbo taisyklių sąvadai naudoti, kaip aprašyta I priedo 2.3.8 skirsnyje;
d)
pavojaus analizės ir įvertinimo BSB bendras efektyvumas.
Saugos institucijos padeda agentūrai nustatydamos pavojaus analizės ir įvertinimo BSB taikymo atvejus.
10 straipsnis
Įsigaliojimas
1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. Šis reglamentas taikomas nuo 2012 m. liepos 1 d.
Tačiau jis taikomas nuo 2010 m. liepos 19 d.:
a)
visiems svarbiems techniniams pakeitimams, turintiems poveikio transporto priemonėms kaip apibrėžta Direktyvos 2008/57/EB 2 straipsnio c punkte;
b)
visiems svarbiems struktūrinių posistemių pakeitimams, reikalingiems pagal Direktyvos 2008/57/EB 15 straipsnio 1 dalį ar pagal TSS.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2009 m. balandžio 24 d.