Tarybos reglamentas (EB) Nr. 235/2004
2004 m. vasario 10 d.
iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/97 dėl importuojamų tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Rumunija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu, importuojant į Europos bendriją įmonėse "Petrotub SA" ir "Republica SA" pagamintus produktus
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 233 ir 253 straipsnius,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kainomis iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (pagrindinis reglamentas) [1], ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį ir 11 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCESAS
(1) 2003 m. sausio 9 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismas bylos C-76/00 P nutartyje, toliau - nutartis, panaikino ankstesnę 1999 m. gruodžio 15 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sujungtų bylų T-33/98 ir T34/98 ("Petrotub"ir"Republica"prieš Tarybą) nutartį [2]. Savo nutartimi ETT iš esmės panaikino 1997 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2320/97 dėl importuojamų tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalis yra Vengrija, Lenkija, Rusija, Čekijos Respublika, Rumunija ir Slovakijos Respublika, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu [3] (reglamentas dėl galutinio antidempingo arba ginčijamas reglamentas), taikomu importuojant į Bendriją produktus, pagamintus įmonėse "Petrotub SA" ir "Republica SA".
(2) Teismų praktika pripažįsta [4], kad tais atvejais, kai teisena susideda iš kelių administracinių veiksmų, vieno iš šių veiksmų panaikinimas visos bylos nepanaikina. Antidempingo byla ir yra tokio iš daugelio veiksmų susidedančios teisenos pavyzdys. Todėl galutinio antidempingo reglamento atskirų dalių panaikinimas nereiškia, kad panaikinama visa iki aptariamojo reglamento priėmimo buvusi tvarka. Kita vertus, pagal Sutarties 233 straipsnį Bendrijos institucijos yra įpareigojamos laikytis Teisingumo Teismo nutarties. Todėl laikydamosi nutarties Bendrijos institucijos turi galimybę pataisyti ginčijamo reglamento aspektus, paskatinusius tą reglamentą panaikinti, paliekant nepakeistomis tas neginčijamas dalis, kurių nutartis neliečia [5].
(3) Vadovaujantis nutartimi, buvo paskelbtas pranešimas dėl antidempingo priemonių importuojamiems tam tikriems besiūliams vamzdžiams iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalis yra Rumunija [6], skelbiantis, kad įmonėms "Petrotub SA" ir "Republica SA" daugiau nebetaikomos galutinio antidempingo reglamentu paskirtos antidempingo priemonės.
(4) Šiuo reglamentu siekiama ištaisyti tuos su įmonėmis "Petrotub SA" ir "Republica SA" susijusius ginčijamo reglamento aspektus, kurie nutartyje pripažinti neatitinkančiais Bendrijos teisės aktų nuostatų ir kurie tokiu būdu paskatino ginčijamąjį reglamentą panaikinti. Visi kiti ginčijamame reglamente nustatyti faktai, kurie nebuvo užginčyti per ginčijimui numatytą laikotarpį ir dėl to nebuvo nagrinėjami teismuose bei nebuvo ginčijamo reglamento panaikinimo priežastimis, lieka toliau galioti.
B. BYLOJE SVARSTOMI PRODUKTAI
(5) Byloje svarstomų produktų kategorijos yra tos pačios, kurios buvo svarstomos ir galutinio antidempingo reglamente, t. y.:
(a) naftotiekių ir dujotiekių tiesimui tinkami vamzdynų besiūliai vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm; ir
(b) šaltai tempti arba šaltai valcuoti besiūliai apskrito skerspjūvio vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, išskyrus precizinius vamzdžius; ir
(c) kiti apskrito skerspjūvio vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, išskyrus su įsriegtais sriegiais ir kuriuose sriegiai gali būti įsriegti, kurių išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, pagaminti įmonėse "Petrotub SA" ir "Republica SA" bei šiuo metu klasifikuojami pagal KN kodus ex73041010, ex73041030, 73043199, 73043991 ir 73043993. Šie KN kodai pateikiami tik informacijos labui.
C. NAUJAS NUSTATYTŲ FAKTŲ, PAGRĮSTŲ ETT NUTARTIMI, ĮVERTINIMAS
1. Įžanginė pastaba
(6) Nutarties aspektai, į kuriuos šiame reglamente atkreipiamas dėmesys, yra įmonės "Petrotub SA" dempingo skirtumas ir įmonės "Republica SA" normaliosios vertės nustatymas.
(7) Kaip aprašyta galutinio antidempingo reglamento 22 konstatuojamoje dalyje, įmonės "Petrotub" dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas palyginant įmonės "Petrotub SA" normaliosios vertės svertinį vidurkį su kiekviena atskiro eksporto atvejo kaina. Manyta, jog toks palyginimas būtinas, norint atspindėti visą taikomo dempingo mastą, bei dėl įmonės "Petrotub" eksporto kainų modelio, pagal kurį kainos skirtingiems pirkėjams, regionams ar nustatytais laikotarpiais žymiai skyrėsi.
Pagal nutartį, pamatinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies antrajame sakinyje pateiktas būdas gali būti naudojamas tik tada, jeigu nustatoma, kad yra toks kainų modelis, pagal kurį kainos skirtingiems pirkėjams, regionams ar nustatytais laikotarpiais žymiai skiriasi, ir be to, dar yra paaiškinama, kodėl pagal du pirmuosius 2 straipsnio 11 dalies pirmajame sakinyje apibrėžtus būdus (kurie dar yra vadinami "simetriniais būdais") nekreipiamas dėmesys į tai, kad būtų tinkamai atsižvelgta į šiuos kainų pagal tokį eksporto kainų modelį skirtumus ir tuo būdu būtų atspindėtas visas taikomo dempingo mastas. Tačiau galutinio antidempingo reglamento 22 konstatuojamoje dalyje Taryba, deramai paminėjusi, kad esama modelio, pagal kurį kainos skirtingiems pirkėjams, regionams ar nustatytais laikotarpiais žymiai skyrėsi, tik nusprendė, kad pirmasis iš dviejų simetrinių būdų (būdas, kai palyginami vidurkiai), nenaudojant antro simetrinio būdo (būdas, kai palyginami sandoriai), neatspindi viso tame kontekste taikyto dempingo masto. Taigi, įvertindamas antrojo simetrinio būdo pritaikomumą atsižvelgiant į nutarties reikalavimus, reglamentas iš naujo vertina ir taiso tyrinėjimo, kuris paskatino prekes, importuojamas iš įmonės "Petrotub SA", apmokestinti galutiniu antidempingo muitu, rezultatus. Antrasis simetrinis būdas numato atskirų normaliųjų verčių ir atskirų eksporto į Bendriją kainų palyginimą, remiantis sandorių palyginimu.
(8) Antra, galutinio antidempingo reglamente laikoma, kad įmonės "Republica SA" pardavimai padengiant skolas buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis. Savo nutarties 86 dalyje ETT nusprendė, kad šios išvados nebuvo tinkamai pagrįstos, nes tik paminint, kad pagal galutinio antidempingo reglamento 19 konstatuojamos dalies nuostatas buvo nustatyta, jog "pardavimai padengiant skolas iš tiesų buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis" nepateikiamas joks paaiškinimas, kuris padėtų suinteresuotoms šalims suprasti priežastis, vertusias Tarybą priimti savo sprendimą. Todėl pagal Sutarties 253 straipsnį, dabar šiame reglamente pateikiami reikiami argumentai.
(9) Kadangi informaciją, kuri būtina norint ištaisyti ETT nustatytus galutinio antidempingo reglamento trūkumus, paskatinusius jį panaikinti, Komisija turėjo tuo metu, kai buvo priimamas antidempingo reglamentas, ir tokia padėtis išlieka iki šiol, neprireikė jokių tolesnių tyrimų dėl įmonių "Petrotub SA", "Republica SA" ar kitų šalių. Todėl reikiama motyvacija gali būti grindžiama atliekant tyrimą surinkta informacija, paskatinusia taikyti galutines priemones.
2. Įmonės "Petrotub SA" dempingo skirtumas
(10) Pagal pamatinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį antrasis simetrinis būdas dempingo skirtumo skaičiavimą grindžia įvairių aptariamojo produkto rūšių atskirų normaliųjų verčių palyginimu su atitinkamomis eksporto kainomis, remiantis sandorių palyginimu.
(11) Šis metodas gali būti taikomas tik tada, jeigu laikomasi kai kurių reikalavimų. Sandorių palyginimas iš esmės atmeta vidurkių naudojimą (tiek vidaus pardavimų, tiek ir eksporto pardavimų atvejais). Kad būtų įmanomas palyginimas, gali būti imami tik sandoriai, sudaryti tą pačią dieną tiek vidaus, tiek ir eksporto atvejais. Bet kokie nukrypimai nuo šio principo naudojant sandorių, sudarytų ne tą pačią dieną, kainas, būtų savavališki. Sandorių palyginimui gali būti naudojami tik vidaus ir eksporto pardavimai, susiję su ta pačia ar palyginama produkto rūšimi, antraip palyginimas nebus galiojantis. Vidaus pardavimai gali būti naudojami tik tada, jeigu jie yra įprasta prekyba. Pagal pamatinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį vidaus pardavimų įprastos prekybos metu kiekis turi būti ne mažesnis kaip 5 % eksporto sandorių apimties. Pardavimai, atlikti sandorių lygmeniu ne įprastos prekybos metu, buvo nustatyti pagal pamatinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Pagal antrąjį simetrinį būdą eksporto kainos negali būti lyginamos su apskaičiuotomis normaliosiomis vertėmis. Galiausiai laikoma, kad šis metodas gali būti tipinis tik tada, jeigu yra pakankamai didelė eksporto sandorių ir vidaus pardavimų sandorių apimtis.
(12) Tuo remiantis buvo tirta, ar galėtų būti taikomas skaičiavimas, atliktas palyginant sandorius. Buvo nustatyta, kad eksporto sandorių, kurie galėtų būti palyginti, apimtis sudarė 66,6 %. Tačiau vis dėlto tik 9,5 % vidaus pardavimų, atliktų įprastos prekybos metu, apimties galėtų būti naudojama normaliajai vertei nustatyti. Kitaip tariant, apskaičiuojant dempingą, nebūtų atsižvelgta į didžiąją dalį vidaus pardavimų. Todėl toks mažas duomenų apie sandorius panaudojimas nėra pakankamai tipinis pagrindas normaliajai vertei, kuri yra visų eksporto sandorių dempingo analizės lyginamasis pagrindas, apibrėžti. Tuo remiantis šiuo atveju sandorių palyginimo būdas nebuvo laikomas tinkamu dempingo skirtumui apskaičiuoti.
(13) Todėl atsižvelgus į tai, kad naudojant antrą simetrinį būdą nebūtų pateikiami tipiniai rezultatai, šis būdas irgi nesudarytų galimybės atsižvelgti į žymius eksporto kainų modelio skirtumus. Taigi, turėtų būti taikomas trečiasis būdas, būtent - normaliųjų verčių svertinių vidurkių palyginimas su atskiromis eksporto kainomis (asimetrinis metodas), nes buvo nustatyta, kad esant eksporto kainų modeliui, atsižvelgti į tuos skirtumus nei pirmasis, nei antrasis simetrinis būdas nesuteiktų galimybės.
3. Įmonės "Republica SA" normalioji vertė
(14) Kaip paaiškinta 8 konstatuojamoje dalyje, ETT nustatė, kad Taryba nepatenkino įsipareigojimo reikalavimų pateikti argumentus, kai tuo tarpu ginčijamo reglamento 19 konstatuojamosios dalies penktojoje dalyje yra tiktai teigiama, kad pardavimai, atlikti padengiant skolas, vyko įprastos prekybos sąlygomis. Dėl to dabar toliau pateikiamas pagrindimas.
(15) Tyrimo metu, paskatinusio pradėti apmokestinti galutiniu antidempingo muitu, įmonė "Republica SA" pareiškė pretenziją dėl to, kad žymi dalis jos vidaus pardavimų buvo atlikti naudojant skolų padengimo priemones. Buvo įtarta, kad dėl aptariamojo produkto, pristatyto pagal tokį kompensacinį susitarimą, pardavimų kainos negalėjo būti deramasi, nes įmonė "Republica SA" vertė tiekėjus įsitraukti į kompensacinę grandinę su ta pasekme, kad pardavimų kainos tiems tiekėjams buvo žymiai mažesnės, negu įprastinės, ir todėl tapo nepalyginamomis su įprastinėmis rinkos kainomis. Įmonė "Republica SA" įrodinėjo, kad apskaičiuojant normaliąją vertę, dėl to neturėtų būti atsižvelgiama į vidaus pardavimus pagal kompensacinius susitarimus, nes tokie pardavimai negali būti laikomi atliktais įprastomis verslo sąlygomis.
(16) Reiktų pabrėžti, kad mokėjimai pagal kompensacinius susitarimus, aprašytus šio reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, turėtų būti skiriami nuo kompensacinių susitarimų ta prasme, kuri nustatyta pamatinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Kadangi kaip apibūdinta įmonės "Republica SA" paaiškinime ir šio reglamento 15 konstatuojamoje dalyje, buvo pripažinta, kad mokėjimai pagal kompensacinius susitarimus iš tikrųjų yra sąskaitų apmokėjimas, kai gautinos ir mokėtinos sumos padengiamos neliečiant pateiktų prekių kainų sąlygų, kompensacinis susitarimas pamatinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies prasme pateikia nuorodą į susitarimą, pagal kurį tiekėjas ir klientas pasikeičia prekėmis ir (arba) paslaugomis ir pagal kurį sąskaitoje nurodyta kaina yra pagrįsta tokių prekių ir (arba) paslaugų vertės skirtumu, tuo būdu neatspindint realios pateiktų prekių vertės.
(17) Atliekant tyrimą įmonės "Republica" patalpose, buvo nustatyta, kad tam tikri vidaus pardavimai, apie kuriuos buvo neteisingai pranešta kaip apie atliktus taikant įprastines apmokėjimo grynaisiais pinigais sąlygas, iš tikrųjų buvo apmokėti kompensacinio susitarimo kompensavimo priemonėmis. Kompensavimas buvo atliktas pervedinėjant to paties dydžio gautinas sumas ir mokėtinas sumas tarp įmonės "Republica SA" ir jos kliento, kuris, galimas dalykas, tuo pačiu metu veikė kaip kai kurių kitų prekių ar paslaugų tiekėjas. Kartais buvo įtraukiama viena ar daugiau trečiųjų šalių, pavyzdžiui, tuo atveju, kai įmonė "Republica SA" parduoda tokiam klientui, kuris iš trečiosios šalies gautinas sumas naudoja atsiskaitymui už skolą įmonei "Republica SA". Tokia atsiskaitymo sandorių pagal kompensacinius susitarimus rūšis yra įprasta mažo likvidumo ūkiuose, o tyrimas parodė, kad ji nedaro įtakos sandoriuose nustatomai originaliai kainai. Dar daugiau, buvo nustatyta, kad tada, kai įmonė "Republica SA" iš savo klientų primygtinai reikalavo mokėjimų grynaisiais pinigais (pavyzdžiui, kai įmonei reikėjo grynųjų pinigų savo darbuotojų darbo užmokesčiui), siekiant atlyginti klientui už tokį mokėjimą grynaisiais pinigais, faktiškai buvo nustatomos mažesnės pardavimų kainos, negu tuo atveju, kai buvo atliekamas mokėjimas pagal kompensacinį susitarimą. Buvo padaryta išvada, kad įmonės "Republica" kompensaciniai mokėjimai neatitinka pamatinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje aprašytos kompensacinio susitarimo koncepcijos, nes buvo nustatyta, kad kompensaciniai susitarimai, kuriuose įmonė "Republica SA" buvo šalis, nurodytoms pardavimų kainoms įtakos neturėjo.
(18) Todėl galima daryti išvadą, kad įmonės "Republica SA" pateikti argumentai dėl pardavimų, už kuriuos atsiskaityta kompensacinėmis priemonėmis, ir dėl įtakos vidaus pardavimų kainoms neatspindi realybės dar ir todėl, kad įmonės "Republica SA" pagal kompensacinius susitarimus atlikti pardavimai buvo vyko įprastomis prekybos sąlygomis.
4. Išvada
(19) Antrojo simetrinio metodo naudojimas įmonės "Petrotub SA" dempingo skirtumui apibrėžti neduoda garantijos, nes vidaus pardavimų, kurie gali būti naudojami normaliosios vertės apibrėžimui, apimtys nėra pakankamai reprezentatyvios, kad būtų galima atlikti palyginimą pagal šį metodą. Taigi, šis metodas negali atsižvelgti į žymius eksporto kainų modelio skirtumus, t. y. negali atspindėti viso dempingo laipsnio. Atitinkamai, kadangi nei pirmasis, nei antrasis simetrinis metodas, nors ir dėl skirtingų priežasčių, neatspindės viso taikomo dempingo masto, turi būti taikomas pamatinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje numatytas trečiasis metodas. Taigi, patvirtinamas jo taikymas ir jo taikymo rezultatai, išsamiai išdėstyti ginčijamo reglamento 22 ir 22 straipsnyje.
(20) Dėl 16 ir 17 konstatuojamoje dalyje išdėstytų priežasčių nustatyta, kad pardavimai, kuriuos įmonė "Republica SA" atliko padengdama skolas, yra atlikti įprastos prekybos sąlygomis.
(21) Kaip to išdava, šiuo dokumentu patvirtinami Reglamento (EB) Nr. 2320/97 taikymo srityje apibrėžti dempingo skirtumai.
D. PASKELBIMAS
(22) Šalims buvo praneša apie esminius faktus ir svarstymus, kurių pagrindu buvo ketinta rekomenduoti iš naujo apmokestinti galutiniu antidempingo muitu. Šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį po šio pranešimo jos galėtų pateikti protestus.
(23) Buvo apsvarstyti šalių raštu ir žodžiu pateikti argumentai ir, kai taikoma, į juos buvo atsižvelgta.
E. ĮSIPAREIGOJIMAI
(24) Du Rumunijos eksportuojantys gamintojai pagal pamatinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimus dėl kainų. Pasiūlyti įsipareigojimai dėl kainų aprėpia tas pačias sąlygas, kaip ir tos, kurios kaip ETT nutarties pasekmė nustojo galioti 2003 m. sausio 9 d. Komisija laiko, kad pasiūlyti įsipareigojimai yra priimtini ir pakankami apsaugoti Bendrijos pramonę nuo žalingo dempingo poveikio.
(25) Įmonės reguliariai pateikia Komisijai išsamią informaciją apie jų eksportą į Bendriją, kas reiškia, kad Komisija gali veiksmingai stebėti įsipareigojimus.
(26) Siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų tikrai gerbiami ir veiksmingai kontroliuojami, jeigu vadovaujantis įsipareigojimu atitinkamai muitinei pateikiamas prašymas laisvai pardavinėti, leidimas nemokėti muito turėtų būti su sąlyga, kad pateikiamas galiojantis originalus produkcijos sertifikatas, kuriame būtų šio reglamento priede nurodyta informacija. Šis produkcijos sertifikatas turi būti pristatomas per tris mėnesius nuo jo išdavimo datos, o antidempingo muitu neapmokestinami muitinei pateikti importuoti į Bendriją kiekiai neturi viršyti sertifikate nustatytųjų. Kai nepateikiamas toks produkcijos sertifikatas, jeigu jis neatitinka aptariamojo produkto arba jeigu viršijami sertifikate nustatyti kiekiai, turėtų būti mokama atitinkama antidempingo muito suma.
(27) Tuo atveju, kai kuri nors įsipareigojimų šalis įtariama įsipareigojimų nesilaikymu, faktiškai jų nesilaiko arba atsisako juos vykdyti, vadovaujantis pamatinio reglamento 8 straipsnio 9 ir 10 dalimi gali būti įvedamas antidempingo muitas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ
1 straipsnis
1. Šiuo dokumentu patvirtinamos Reglamento (EB) Nr. 2320/97 išvados dėl Rumunijos eksportuojančių gamintojų - įmonių "Petrotub SA" ir "Republica SA". Galutinis antidempingo muitas įvedamas šioms importuojamoms prekėms, kurių kilmės šalis yra Rumunija ir kurios pagamintos įmonėse "Petrotub SA" ir "Republica SA":
(a) naftotiekių ir dujotiekių tiesimui tinkamiems vamzdynų besiūliams vamzdžiams iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm (šiuo metu klasifikuojami pagal KN kodus ex73041010 ir ex73041030, o TARIC kodai yra 7304101010 ir 7301103010);
(b) šaltai temptiems arba šaltai valcuotiems besiūliams apskrito skerspjūvio vamzdžiams iš geležies arba nelegiruoto plieno, išskyrus precizinius vamzdžius (šiuo metu klasifikuojami pagal KN kodą 73043199);
(c) kitiems apskrito skerspjūvio vamzdžiams iš geležies arba nelegiruoto plieno, išskyrus su įsriegtais sriegiais ir kuriuose sriegiai gali būti įsriegti, kurių išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm (šiuo metu klasifikuojamas pagal KN kodus 73043991 ir 73043993).
2. Galutinių antidempingo muitų, taikomų realioms kainoms prieš apmokestinimą muitais įvežant į Bendriją, norma yra tokia:
Šalis | Gamintojas | Muito norma | TARIC papildomas kodas |
Rumunija | Petrotub SA | 9,8 % | 8468 |
Republica SA | 9,8 % | 8469 |
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muito mokesčių nuostatos.
2 straipsnis
1. Importas neapmokestinamas 1 straipsnyje nustatytu antidempingo muitu su sąlyga, jei prekes pagamina ir parduoda eksportui į Bendriją 4 dalyje išvardytos įmonės, kurios priėmė Komisijos pasiūlytus įsipareigojimus ir su sąlyga, kad jos atitinka 2, 3 ir 4 dalies sąlygas.
2. Kai pateikiama deklaracija laisvai parduoti, nuo muito gali būti atleidžiama su sąlyga, jei kompetentingoms valstybių narių muitinių tarnyboms pristatomas vienos iš 4 dalyje išvardytų įmonių išduotas galiojantis originalus produkcijos sertifikatas. Produkcijos sertifikatas atitinka tokių sertifikatų reikalavimus, išdėstytus Komisijos priimtuose įsipareigojimuose, o jų pagrindinai elementai yra išvardyti priede.
3. 2 dalyje nurodytas produkcijos sertifikatas turi būti pateiktas per tris mėnesius nuo jo išdavimo. Kiekiai, pateikti valstybių narių muitinių tarnyboms importuoti į Bendriją be antidempingo muito neviršija sertifikate nustatytųjų. Kai sertifikate nurodyti kiekiai yra viršijami, pertekliui taikomas muitas ir perteklius deklaruojamas pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytą atitinkamą TARIC papildomą kodą.
4. Importuojamos prekės, kurias lydi produkcijos sertifikatas, deklaruojamos pagal tokį papildomą TARIC kodą:
Šalis | Gamintojas | TARIC papildomas kodas |
Rumunija | Petrotub SA | 8514 |
Republica SA | 8515 |
3 straipsnis
Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 384/96 14 straipsnio 6 dalimi, valstybių narių ataskaitose nurodomas kiekvienas laisvas pardavimas, importavimo metai ir mėnuo, KN, TARIC ir TARIC papildomi kodai, priemonės rūšis, kilmės šalis, kiekis, vertė, antidempingo muitas, importuojanti valstybė narė ir, kai taikoma, produkcijos sertifikato serijinis numeris.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2004 m. vasario 10 d.