Komisijos sprendimas
1995 m. liepos 12 d.
dėl Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinio komiteto įsteigimo
(95/320/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
kadangi bendros profesinės saugos, higienos ir sveikatos taisyklės turi apsaugoti darbuotojų sveikatą darbo vietoje Bendrijos šalyse;
kadangi bendrų profesinės saugos, higienos ir sveikatos taisyklių tobulinimui ir taisymui reikalingas mokslinis darbo vietos pavojų bei priemonių, kurias reikia įdiegti apsaugai nuo tų pavojų, įvertinimas;
kadangi reikia, kad tokiame įvertinime dalyvautų aukštos kvalifikacijos specialistai iš visų su profesine sauga, higiena ir sveikata susijusių sričių;
kadangi priėmus Tarybos direktyvą 88/642/EEB [1], kuri iš dalies pakeitė Direktyvą 80/1107/EEB [2] dėl darbuotojų apsaugos nuo pavojingo cheminių, fizinių ir biologinių veiksnių poveikio darbe, Taryba kreipėsi į Komisiją, kad būtų įsteigtas mokslo komitetas, atsakingas už turimų mokslo duomenų, reikalingų tokioms ribinėms vertėms nustatyti, įvertinimą;
kadangi Komisija pritarė Tarybos prašymui ir nuo 1990 m. neoficialiai konsultuojasi su ekspertų mokslo grupe dėl leistinų koncentracijų, galinčių veikti darbuotoją;
kadangi į savo Komunikatą dėl profesinės saugos, higienos ir sveikatos programos Komisija, be kitų tikslų, ateinantiems penkeriems metams įtraukė apsaugos priemonių nuo cheminių veiksnių suformulavimą;
kadangi svarbu, kad šiam nuolatiniam tyrimui atlikti Komisija gautų nešališką aukštos kvalifikacijos mokslo specialistų nuomonę;
kadangi dėl to mokslinis komitetas turėtų dirbti prie Komisijos,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Prie Komisijos dirbs Mokslo komitetas (toliau - Komitetas), kuris tirs cheminių veiksnių poveikį darbuotojų sveikatai.
2 straipsnis
1. Komiteto uždavinys yra teikti Komisijai nuomones, pastarajai paprašius, bet kuriuo klausimu, susijusiu su toksikologiniu chemikalų poveikio darbuotojų sveikatai tyrimu.
Komitetas visų pirma pataria dėl profesinio poveikio normų (PKN) nustatymo, pagrįsto mokslo duomenimis ir prireikus siūlo vertinimo kriterijus, tarp jų:
- dinaminis svertinis vidurkis per aštuonias valandas (DSV),
- trumpalaikės ribos/ekskursijos ribos (TR/ER),
- didžiausia leistina koncentracija biologinėse terpėse.
Jei reikia, PKN gali būti papildytos kitais simboliais.
Komitetas pataria dėl bet kurio galimo konkrečios medžiagos susigėrimo kitais keliais (tokiais kaip per odą arba gleivinę).
2. Visos rekomendacijos papildomos ir paaiškinamos informacija apie pagrindinius duomenis, pavojingų padarinių aprašymu, panaudotais ekstrapoliacijos metodais ir bet kokiais duomenimis apie galimą pavojų žmogaus sveikatai. Taip nurodomas poveikio monitoringas kiekvienai siūlomai ribinei vertei.
3. Komitetas nuolatos peržiūri visas svarbias mokslo aplinkybes, susijusias su PKN nustatymu, ir teikia rekomendacijas, kad padėtų Komisijai nustatyti prioritetus.
4. Komitetas vykdo kitą su toksikologiniu cheminių veiksnių įvertinimu susijusią veiklą, dėl kurios Komisija gali į jį kreiptis.
3 straipsnis
1. Komitetą sudaro ne daugiau kaip 21 narys iš visų valstybių narių, apimant visas mokslo sritis, reikalingas 2 straipsnyje nurodytiems uždaviniams vykdyti, pirmiausia chemijos, toksikologijos, profesinės medicinos ir pramoninės higienos sritis bei bendrą kompetenciją, reikalingą nustatant PKN.
2. Komisija skiria Komiteto narius pasikonsultavusi su atitinkamomis valstybėmis narėmis, atsižvelgdama į poreikį užtikrinti, kad būtų aprėptos įvairios specifinės sritys.
3. Komitetas iš savo narių išrenka pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus trejų metų laikotarpiui. Rinkimai įvyksta dalyvaujant dviems trečdaliams narių.
4. Komiteto narių kadencija yra treji metai. Jų paskyrimas gali būti atnaujintas. Pasibaigus trejų metų laikotarpiui, Komiteto nariai lieka dirbti tol, kol juos pakeičia nauji nariai arba kol jie paskiriami naujai kadencijai.
Atsistatydinus kuriam nors Komiteto nariui ar jam mirus einant savo kadenciją, Komisija skiria naują Komiteto narį pagal 2 straipsnio dalį.
4 straipsnis
Norėdama informuoti, Komisija narių sąrašą skelbia Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
5 straipsnis
1. Komitetas iš savo narių gali sudaryti darbo grupes, Komisijos atstovams sutikus.
2. Darbo grupei pavedama atsiskaityti Komitetui jo nurodytais klausimais.
6 straipsnis
1. Paprastai Komiteto susirinkimai vyksta keturis kartus per metus.
2. Komisijos atstovai gali pakviesti ypač patyrusius nagrinėjamu klausimu asmenis dalyvauti susirinkime.
3. Komisijos tarnybos atlieka ir Komiteto, ir jo darbo grupių sekretoriato funkcijas.
4. Komisijos atstovai dalyvauja Komiteto ir jo darbo grupių susirinkimuose.
7 straipsnis
Komitetas ir jo darbo grupės paprastai renkasi Komisijos buveinėje, pastarajai jį sukvietus. Tačiau išimtinėmis aplinkybėmis, ir kai to reikia mokslo sumetimais, Komisijos kviečiami susirinkimai gali būti rengiami kitose vietose nei pastarosios buveinė.
8 straipsnis
1. Komitetas svarsto klausimus, dėl kurių Komisijos atstovai paprašo pateikti nuomonę.
Komisijos atstovai, prašydami Komiteto nuomonės, gali nustatyti terminą, per kurį ta nuomonė turi būti pateikta.
2. Komitetas deda visas pastangas, kad rekomendacijos būtų rengiamos bendru susitarimu. Komiteto svarstymams balsavimo praktika netaikoma.
3. Jei tam tikru klausimu prieinama vieningos Komiteto narių nuomonės, jie suformuluoja bendras išvadas. Jei vieningos nuomonės nepasiekiama, įvairūs svarstymų metu pareikšti teiginiai turi būti įtraukti į pranešimą, kuris sudaromas su Komisijos atstovų pagalba.
4. Nepažeisdama 9 straipsnio 1 dalies, Komisija skelbia Komiteto nuomones.
9 straipsnis
Nepažeisdami Sutarties 214 straipsnio nuostatų, Komiteto nariai įsipareigoja neplatinti informacijos, kuri tampa jiems žinoma dėl darbo Komitete, kai Komisija juos informuoja, kad prašoma nuomonė susijusi su konfidencialia medžiaga.
Tokiais atvejais posėdyje dalyvauja tik Komiteto nariai ir Komisijos atstovai.
Priimta Briuselyje, 1995 m. liepos 12 d.