TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 27/2005
2004 m. gruodžio 22 d.
nustatantis 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 20 straipsnį,
atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones (2), ypač į jo 6 ir 8 straipsnius,
atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 811/2004, nustatantį priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti (3), ypač į jo 5 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje nustatoma, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto parengtą ataskaitą, patvirtintų reikalingas priemones, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausojančią žvejybą.
(2)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrą leistiną sugavimą (BLS). Bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms šalims turėtų būti paskirstomos pagal minėto reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus.
(3)
Turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos, kad būtų veiksmingai valdomas bendras leistinas sugavimas ir kvotos.
(4)
Bendrijos lygiu būtina nustatyti tam tikrus žvejybos valdymo principus ir procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą.
(5)
Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (4), 2 straipsnį būtina nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente numatytos įvairios priemonės.
(6)
Pagal susitarimuose arba protokoluose dėl žvejybos santykių numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių konsultavosi su Norvegija (5), Farerų salomis (6) ir Grenlandija (7).
(7)
Latvijos ir Lietuvos su trečiosiomis šalimis sudarytų žvejybos susitarimų vykdymą pagal 2003 m. Stojimo akto 6 straipsnį perima Bendrija. Pagal šiuos susitarimus Bendrija konsultavosi su Rusijos Federacija.
(8)
Bendrija yra kelių regioninių žvejybos organizacijų narė. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo riboti tam tikrų rūšių žuvų žvejybą ir nustatyti kitas apsaugos taisykles. Todėl Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas.
(9)
Amerikos tropikų tuno komisija (IATTC) metiniame susirinkime 2004 m. patvirtino geltonpelekių tunų, didžiaakių tunų ir dryžuotųjų tunų sugavimo apribojimus ir technines priemones priegaudai įvertinti. Nors Bendrija nėra IATTC narė, reikalinga šias priemones įgyvendinti, kad tos organizacijos jurisdikcijai priskirti ištekliai būtų valdomi juos tausojant.
(10)
Tarptautinė Atlanto tuno apsaugos komisija (ICCAT) metiniame susirinkime 2004 m. priėmė lenteles, nurodančias ICCAT šalis, kurios neišnaudoja bendrųjų žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į šiuos dalykus, ICCAT priėmė sprendimą, nurodydama, kad 2003 m. Europos bendrija neišnaudojo jai skirtos kelių išteklių kvotos.
(11)
Kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų Bendrijos kvotų pakeitimų, neišnaudotas kvotas privaloma skirstyti atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės neišnaudotus kvotos kiekius ir nekeičiant skirstymo būdo, nustatyto šiame reglamente metiniam bendram leistinam sugavimui padalinti.
(12)
ICCAT metiniame susirinkime priėmė daug techninių priemonių dėl tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių Atlante ir Viduržemio jūroje, nurodančių inter alia naują verslinį paprastojo melsvojo tuno dydį, žvejybos tam tikruose rajonuose ir tam tikrais laikotarpiais apribojimus siekiant apsaugoti didžiaakį tuną, priemones dėl sporto ir poilsinės žvejybos veiklos Viduržemio jūroje bei atrankos programos sugauto paprastojo melsvojo tuno dydžiui nustatyti sukūrimą. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos, šias priemones būtina įgyvendinti 2005 m. iki Tarybos reglamento, iš dalies pakeičiančio 2001 m. gegužės 14 d. Reglamentą (EB) Nr. 973/2001, nustatantį tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones (8), priėmimo.
(13)
Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos komisija (NEAFC) metiniame susirinkime 2004 m. priėmė rekomendaciją, siūlančią apriboti žvejybą tam tikruose rajonuose siekiant apsaugoti pažeidžiamas gelmines buveines. Bendrija turėtų įgyvendinti šią rekomendaciją.
(14)
Kaip laikina priemonė, silkių sugavimas kelių žuvų rūšių žvejybos rajone, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 973/2001 2 straipsnyje, turėtų būti įskaičiuojamas į atitinkamą silkių kvotą.
(15)
Kaip laikina priemonė, vadovaujantis Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) moksline rekomendacija, turėtų būti sumažintos tam tikrų giliavandenių žuvų rūšių žvejybos pastangos.
(16)
Naudojantis bendrosiomis žvejybos galimybėmis turėtų būti laikomasi šiam tikslui skirtų Bendrijos teisės aktų, ypač 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87, nustatančio išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles (9), 1983 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles (10), 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (11), 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo, 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1626/94, nustatančio tam tikras technines priemones žuvų ištekliams išsaugoti Viduržemio jūroje (12), 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (13), 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004, nustatančio tam tikras žvejybos kontrolės priemones Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (14), 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 88/98, nustatančio tam tikras technines Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones (15), 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (16), 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1434/98, nustatančio sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams (17), 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento Nr. 423/2004, nustatančio menkių išteklių atkūrimo priemones (18), 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų (19), 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86, nustatančio žvejybinių laivų charakteristikas (20), 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 973/2001, nustatančio tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones (21), 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (22), ir 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2270/2004, nustatančio 2005 m. ir 2006 m. Bendrijos žvejybos laivams tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių bendrąsias žvejybos galimybes (23).
(17)
Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos 2005 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos žvejybai taikomos kontrolės priemonės ir techninės sąlygos.
(18)
Jūrų liežuvių ištekliams vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, australinių jūrų lydekų ir omarų ištekliams būtina taikyti laikinąją žvejybos pastangų valdymo programą. Menkių ištekliams Kategato sąsiauryje, Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje, vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, Airijos jūroje ir į vakarus nuo Škotijos reikia pritaikyti esamą žvejybos pastangų valdymo programą.
(19)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo nustatyti sąlygas, susijusias su sugavimų ir (arba) žvejybos pastangų limitais. Mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad sugavimai, žymiai viršijantys patvirtintus bendruosius leistinus sugavimus, daro žalą žvejybos operacijų subalansavimui. Todėl tikslinga nustatyti susijusias sąlygas, kurios pagerintų patvirtintų bendrųjų žvejybos galimybių įgyvendinimą.
(20)
Atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, pramoninės smiltinių ungurių žvejybos ICES IV parajonyje ir IIIa šiauriniame kvadrate žvejybos pastangoms valdyti būtina taikyti laikinąją programą.
(21)
Mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad jūrų plekšnių ištekliai Šiaurės jūroje žvejojami nesubalansuotai ir į jūrą išmetami labai dideli žuvies kiekiai. Mokslinėse rekomendacijose ir Šiaurės jūros regioninės konsultacinės tarybos rekomendacijose nurodoma, kad tikslinga pakoreguoti bendrąsias žvejybos galimybes jūrų plekšnes žvejojančių laivų žvejybos pastangų srityje.
(22)
Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 423/2004 numatyti menkių žvejybos pastangų apribojimai būtų pakeisti, siūlomos kitos nuostatos, numatančios žvejybos pastangų valdymą atsižvelgiant į bendrą leistiną sugavimą, kaip nustatyta minėto reglamento 8 straipsnio 3 dalyje.
(23)
Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) 25 metiniame susirinkime, vykusiame 2003 m. rugsėjo 15-19 d., patvirtino juodųjų otų išteklių atkūrimo planą NAFO 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate. Plane numatoma sumažinti bendro leistino sugavimo lygį iki 2007 m. ir imtis papildomų priemonių to plano veiksmingumui užtikrinti. Dėl to tas priemones būtina įgyvendinti jau nuo 2005 m., kol bus priimtas Tarybos reglamentas, įgyvendinantis daugiametes priemones juodųjų otų ištekliams atkurti.
(24)
Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) 26 metiniame susirinkime, vykusiame 2004 m. rugsėjo 13-17 d., patvirtino tam tikrų iki tol nereguliuotų išteklių, t.y. rajų (3LNO kvadrate), jūrų ešerių (3O kvadrate) ir jūrų lydekų (3NO kvadrate), valdymo priemones. Todėl būtina įgyvendinti šias priemones ir nustatyti paskirstymą valstybėms narėms.
(25)
Kad būtų vykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, kuriuos Bendrija prisiėmė kaip Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) šalis, įskaitant įsipareigojimą taikyti CCAMLR komisijos priimtas priemones, turėtų būti laikomasi tos komisijos 2004-2005 m. sezonui nustatytų bendro leistino sugavimo ir atitinkamų sezono apribojimo datų.
(26)
XXII metiniame susirinkime 2004 m. CCAMLR patvirtino išteklių, kuriuos įsteigtuose žvejybos rajonuose gali naudoti visi CCAMLR nariai, atitinkamus sugavimo apribojimus. CCAMLR taip pat patvirtino su EB vėliava plaukiojančių laivų dalyvavimą bandomojoje Dissostichus spp žvejyboje FAO 88.1 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ir 58.4.3b kvadratuose ir nustatė, kad atitinkama žvejybos veikla yra vykdoma atsižvelgiant į sugavimo ir priegaudos apribojimus bei tam tikras specialias technines priemones. Tie apribojimai ir techninės priemonės taip pat turėtų būti taikomi.
(27)
Kad Bendrijos žvejams būtų užtikrinamas pragyvenimo šaltinis, svarbu, jog tais žvejybos rajonais būtų galima naudotis 2005 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į reikalo skubumą, būtina taikyti išimtį dėl šešių savaičių laikotarpio, nurodyto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių, I dalies 3 punkte,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
TAIKYMO SRITIS IR SAVOKU APIBREŽIMAI
1 straipsnis
Dalykas
Šis reglamentas nustato 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir specialias tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygas.
Tačiau tam tikriems Antarkties ištekliams šis reglamentas nustato bendrąsias žvejybos galimybes ir specialias sąlygas IF priede nurodytiems laikotarpiams.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas:
a)
Bendrijos žvejybos laivams (toliau - („Bendrijos laivai“) ir
b)
su trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems ir joje registruotiems žvejybos laivams (toliau - „trečiosios šalies laivai“) vandenyse, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai (toliau - „EB vandenys“).
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžimai
Šiame reglamente naudojami toliau pateikti sąvokų apibrėžimai:
a)
„bendrosios žvejybos galimybės“:
i)
bendras leistinas sugavimas (BLS) arba laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti, skaičius ir (arba) tų leidimų galiojimo trukmė;
ii)
bendro leistino sugavimo dalis, kuria gali naudotis Bendrija;
iii)
trečiosios šalies vandenyse Bendrijai skirtos kvotos;
iv)
valstybėms narėms pagal ii ir iii punktus kaip kvotos skirtos Bendrijos bendrosios žvejybos galimybės;
v)
trečiosioms šalims Bendrijos vandenyse sužvejoti skirtos kvotos.
b)
„tarptautiniai vandenys“ - vandenys, į kuriuos jokia valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jokios valstybės jurisdikcijai;
c)
„NAFO reguliuojamas rajonas“ - Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (NAFO) konvencijos rajono dalis, į kurią jokia pakrantės valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jokios pakrantės valstybės jurisdikcijai;
d)
„Skagerako sąsiauris“ - rajonas, vakaruose apribotas nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio brėžiama linija, o pietuose - nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio brėžiama linija, ir iš šio taško - iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos;
e)
„Kategato sąsiauris“ - rajonas, šiaurėje apribotas linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose - nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Moved iki Kullen brėžiama linija;
f)
„Šiaurės jūra“ - ICES IV parajonis ir ta ICES IIIa kvadrato dalis, kurios neapima d punkte nurodytas Skagerako sąsiaurio apibrėžimas;
g)
„Rygos įlanka“ - rajonas, vakaruose apribotas nuo Ovisi švyturio (57° 34,1234′ šiaurės platumos, 21° 42,9574′ rytų ilgumos) vakarinėje Latvijos pakrantėje iki Saremos salos Loode kyšulio Southern Rock (57° 57,4760′ šiaurės platumos, 21° 58,2789′ rytų ilgumos) brėžiama linija ir iš ten į pietus iki piečiausio Sõrve pusiasalio taško bei tada šiaurės rytų kryptimi išilgai rytinės Saremos pakrantės ir į šiaurę linija, kuri brėžiama nuo 58°30,0′ šiaurės platumos 23°13,2′ rytų ilgumos iki 58°30,0′ šiaurės platumos 23°41′1 rytų ilgumos;
h)
„Kadiso įlanka“ - ICES IXa pakvadračio į rytus nuo 7°23′48″ vakarų ilgumos rajonas.
4 straipsnis
Žvejybos zonos
Šiame reglamente naudojami šie zonų apibrėžimai:
a)
1991 m. gruodžio 17 d. Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (24) apibrėžtos ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos;
b)
1995 m. spalio 23 d. Reglamente (EB) Nr. 2597/95 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (25) apibrėžtos CECAF (Rytų Vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) zonos;
c)
1993 m. birželio 30 d. Reglamente (EEB) Nr. 2018/93 dėl šiaurės vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių, statistinių duomenų apie sugavimus ir žvejybą pateikimo (26) apibrėžtos NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) zonos;
d)
Reglamente (EB) Nr. 601/2004 apibrėžtos CCAMLR (Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos) zonos.
II SKYRIUS
BENDRIJOS LAIVAMS TAIKOMOS BENDROSIOS ŽVEJYBOS GALIMYBES IR SUSIJUSIOS SALYGOS
5 straipsnis
Bendrosios žvejybos galimybės ir paskirstymas
1. Bendrosios žvejybos galimybės Bendrijos laivams suteikiamos Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse, o bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos I priede nustatyta tvarka.
2. Bendrijos laivams, laikantis 9, 16 ir 17 straipsniuose nustatytų sąlygų ir neviršijant I priede nurodytos kvotos, šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Farerų salų, Grenlandijos, Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jan Mayeno salą.
3. Komisija nustato, kad stintenės bendrosios žvejybos galimybės, kuriomis gali naudotis Bendrija V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys), yra 7,7 % bendro leistino stintenės sugavimo dalies, kai tik bus nustatytas bendras leistinas sugavimas.
4. Šiaurinių žydrųjų merlangų išteklių I-XIV zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) ir silkių išteklių I bei II zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) žvejybos galimybes Komisija gali didinti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, jeigu trečiosios šalys neatsakingai valdo tuos išteklius.
6 straipsnis
Specialios nuostatos ir paskirstymas
Valstybėms narėms I priede numatytos bendrosios žvejybos galimybės paskirstomos nepažeidžiant:
a)
bendrųjų žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį;
c)
papildomų iškrovimų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/963 straipsnį;
d)
kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e)
pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų.
7 straipsnis
Kvotos taikymo lankstumas
2005 m. toliau nurodomi ištekliai atitinka nustatytuosius šio reglamento I priede:
a)
ištekliai, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas bendras leistinas sugavimas arba kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas bendras leistinas sugavimas;
b)
ištekliai, kuriems turi būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniuose nustatytos kasmetinio lankstumo sąlygos; ir
(c)
ištekliai, kuriems taikomi pirmiau minėto reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaičiavimo koeficientai.
8 straipsnis
Sugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos
1. Išteklių, kuriuos žvejoti yra nustatytos bendrosios žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, nebent:
a)
žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota; arba
b)
žuvis sužvejota iš Bendrijos dalies segmento, kuris kvotomis nebuvo paskirstytas valstybėms narėms, ir ta dalis nebuvo išeikvota; arba
c)
visų kitų rūšių žuvys, išskyrus silkes ir skumbres, jeigu jos maišomos su kitų rūšių žuvimis, buvo sužvejotos tinklais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį yra mažesnis nei 32 milimetrai, ir jeigu jos nerūšiuojamos laive arba iškraunant; arba
d)
silkių sugavimas atitinka III priedo 12 punkte nurodytas priemones; arba
e)
jei tai su stauridėmis arba sardinėmis sumaišytos skumbrės, kurių neturi būti daugiau nei 10 % bendro laive laikomų skumbrių, stauridžių ir sardinių svorio ir sugavimas neturi būti surūšiuotas laive ar iškraunant; arba
f)
žuvys buvo sužvejotos pagal Reglamentą (EB) Nr. 850/98 arba Reglamentą (EB) Nr. 88/98, vykdant mokslinius tyrimus.
2. Visi iškrovimai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus sugavimą pagal šio straipsnio 1 dalies c, e ir f punktus.
3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jei silkių bendrosios žvejybos galimybės, valstybei narei skirtos II (EB vandenys), III, IV parajoniuose ir VII d pakvadratyje, yra išnaudotos, žvejybos laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava ir registruotiems Bendrijoje bei veiklą vykdantiems tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikomas atitinkamas sugavimo apribojimas, draudžiama iškrauti nesurūšiuotą sugautą kiekį, kuriame yra silkių.
4. Priegaudų procentas nustatomas ir priegauda į jūrą išleidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 ir 11 straipsnius bei Reglamento (EB) Nr. 88/98 2 ir 3 straipsnius.
9 straipsnis
Naudojimosi galimybės apribojimai
Jokiems Bendrijos žvejybos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje, arčiau nei 12 jūrmylių atstumu nuo Norvegijos bazinės linijos. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti 4 jūrmylių atstumu nuo Norvegijos bazinės linijos.
10 straipsnis
Specialios sąlygos nesurūšiuotų sugavimų iškrovimams IIa (EB vandenys), III, IV ir VIId parajoniuose
II priede nustatytos priemonės taikomos iškraunant nesurūšiuotus sugavimus iš IIa (EB vandenys), III, IV ir VIId parajonių.
11 straipsnis
Kitos techninės ir kontrolės priemonės
Be Reglamente (EB) Nr. 850/98, Reglamente (EB) Nr. 88/98, Reglamente (EB) Nr. 1626/94 ir Reglamente (EB) Nr. 973/2001 nustatytųjų, 2005 m. taikomos III priede nustatytos techninės priemonės.
Išsamios III priedo 10 punkto įgyvendinimo taisyklės gali būti nustatytos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
12 straipsnis
Žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos
1. 2005 m. sausio 1-31 d. žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos 2003 m. gruodžio 19 d. Reglamento (EB) Nr. 2287/2003, nustatančio 2004 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (27), V priedo 1-5, 6a, 6c, 6d, 6e ir 7-22 punktuose, taikomos valdant menkių išteklius Kategato sąsiauryje, Šiaurės jūroje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, Skagerako sąsiauryje, į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje.
2. Nuo 2005 m. vasario 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. valdant šio straipsnio 1 dalyje minimus menkių išteklius, taikomi IVa priede nustatyti žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos.
3. Nuo 2005 m. vasario 1 d. žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos IVb priede, taikomos valdant žvejybos rajonus Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies.
4. Nuo 2005 m. vasario 1 d. žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos IVc priede, taikomos valdant jūrų liežuvių išteklius vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje.
5. Žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos V priede, taikomos valdant smiltinių ungurių išteklius Skagerako sąsiauryje ir Šiaurės jūroje.
6. Komisija galutines žvejybos pastangas, 2005 m. taikomas smiltinių ungurių žvejybos rajonams IIa, IIIa, IV zonose, nustato laikydamasi V priedo 6 punkte nustatytų taisyklių.
7. Visi laivai, naudojantys IVa, IVb ir IVc priedų atitinkamuose 4 punktuose nurodytas žvejybos įrankių grupes, ir žvejojantys IVa, IVb ir IVc priedų atitinkamuose 2 punktuose apibrėžtuose rajonuose turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį išduotą specialų žvejybos leidimą.
8. Valstybės narės užtikrina, kad leidimus gelminei žvejybai turinčių laivų 2005 m. žvejybos pastangų dydžiai, apskaičiuojami kilovatų dienomis, praleistomis nebūnant uoste, neviršytų 90 % tos valstybės narės laivų žvejybos pastangų 2003 m. reisuose, atliktuose turint leidimus gelminei žvejybai ir gaudant giliavandenių žuvų rūšis, išvardytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002 I ir II prieduose, išskyrus atlanto argentinas.
III SKYRIUS
TRECIOSIOS ŠALIES LAIVAMS TAIKOMOS BENDROSIOS ŽVEJYBOS GALIMYBES IR SUSIJUSIOS SALYGOS
13 straipsnis
Leidimas
Su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Norvegijos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliava plaukiojantiems laivams ir Farerų salose registruotiems laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse neviršijant I priede nustatytų kvotų ribų ir 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ir 24 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.
14 straipsnis
Geografiniai apribojimai
Žvejybos laivams, plaukiojantiems:
a)
su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra už 12 jūrmylių į jūros pusę nuo valstybių narių bazinės linijos Šiaurės jūroje, Kategato sąsiauryje ir Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 43°00′ šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną; su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už 4 jūrmylių į jūros pusę nuo Danijos ir Švedijos bazinės linijos;
b)
su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra už 12 jūrmylių į jūros pusę nuo Prancūzijos Gajanos departamento bazinės linijos.
15 straipsnis
Sugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kurių yra nustatytos bendros žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tos žuvys nebuvo sužvejotos neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios šalies laivais.
IV SKYRIUS
LICENCIJU IŠDAVIMO BENDRIJOS LAIVAMS TVARKA
16 straipsnis
Licencijos ir susijusios sąlygos
1. Nepaisant Reglamente (EB) Nr. 1627/94 nustatytų bendrų žvejybos licencijų ir specialių žvejybos leidimų taisyklių, žvejoti trečiųjų šalių vandenyse leidžiama tik turint trečiosios šalies institucijų išduotą leidimą.
Tačiau šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse žvejojantiems:
a)
laivams, kurių tonažas yra 200 registrinių tonų arba mažesnis;
b)
laivams, maistui žvejojantiems žuvis, išskyrus skumbres;
c)
su Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams pagal nusistovėjusią praktiką.
2. Didžiausias licencijų skaičius ir kitos susijusios sąlygos šiuo reglamentu nustatomos tokios, kokios pateiktos VI priedo I dalyje. Prašymuose išduoti licencijas nurodomi žvejybos tipai ir laivų, kuriems turi būti išduodamos licencijos, pavadinimas bei techninės charakteristikos ir tuos prašymus valstybių narių institucijos įteikia Komisijai. Komisija juos perduoda atitinkamoms trečiosios šalies institucijoms.
Jeigu viena valstybė narė perleidžia kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas) VI priedo I dalyje nustatytuose žvejybos rajonuose, kartu perleidžiamos atitinkamos licencijos ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neturi būti viršijamas bendras kiekvieno žvejybos rajono licencijų skaičius, nustatytas VI priedo I dalyje.
3. Bendrijos laivai turi laikytis apsaugos ir kontrolės priemonių bei visų kitų toje zonoje, kurioje laivai žvejoja, taikomų nuostatų.
17 straipsnis
Farerų salos
Licenciją, išduotą Farerų salų vandenyse vykdyti specializuotą tik vienos rūšies žuvų žvejybą, turintys Bendrijos laivai gali vykdyti specializuotą kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų institucijoms.
V SKYRIUS
LICENCIJU IŠDAVIMO TRECIUJU ŠALIU LAIVAMS TVARKA
18 straipsnis
Įpareigojimas turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą
1. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 2847/93 28b straipsnio, mažesnio nei 200 registrinių tonų tonažo Norvegijos laivams netaikomas reikalavimas turėti licenciją ir žvejybos leidimą.
2. Licencija ir specialus žvejybos leidimas laikomas laive. Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems laivams pirmiau minėtas reikalavimas netaikomas.
3. Trečiosios šalies laivai, kuriems buvo leidžiama žvejoti 2004 m. gruodžio 31 d., gali ir toliau žvejoti nuo 2005 m. pradžios, kol Komisijai bus įteiktas leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašas, kurį tvirtina Komisija.
19 straipsnis
Paraiška licencijai arba specialiam žvejybos leidimui gauti
Su paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti trečiosios šalies institucija Komisijai pateikia šią informaciją:
a)
laivo pavadinimą;
b)
registravimo numerį;
c)
išorinio identifikavimo raides ir skaičius;
d)
registravimo uostą;
e)
savininko arba frachtuotojo pavadinimą ir adresą;
f)
registrinę laivo talpą ir bendrą ilgį;
g)
variklio galią;
h)
radijo šaukinį ir radijo dažnį;
i)
numatomą žvejybos būdą;
j)
numatomą žvejybos rajoną;
k)
žuvų rūšis, kurias žvejoti yra skirtas laivas;
l)
laikotarpį, kuriam prašoma išduoti licenciją.
20 straipsnis
Licencijų skaičius
Licencijų skaičius ir specialios susijusios sąlygos nustatomos tokios, kaip numatyta VI priedo II dalyje.
21 straipsnis
Anuliavimas ir panaikinimas
1. Licencijas ir specialius žvejybos leidimus galima anuliuoti, kad būtų išduotas naujos licencijos ir specialūs žvejybos leidimai. Toks anuliavimas įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Naujos licencijos ir specialūs žvejybos leidimai įsigalioja nuo jų išdavimo dienos.
2. Licencijos arba specialūs žvejybos leidimai visiškai arba iš dalies panaikinami prieš jų galiojimo pabaigą, jeigu I priede nustatyta atitinkamo ištekliaus kvota išeikvojama.
3. Licencijos ir specialūs žvejybos leidimai panaikinami, jeigu nesilaikoma šiame reglamente nustatytų įpareigojimų.
22 straipsnis
Atitinkamų taisyklių nesilaikymas
1. Kiekvienam laivui, kuris nesilaikė šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, licencija ir specialus žvejybos leidimas neišduodamas trumpiau nei 12 mėnesių.
2. Komisija atitinkamos trečiosios šalies institucijoms perduoda laivų, kuriems neišduodamas leidimas žvejoti Bendrijos žvejybos zonoje kitą mėnesį ar mėnesius dėl tam tikrų taisyklių pažeidimų, pavadinimus ir technines charakteristikas.
23 straipsnis
Licencijos turėtojo įsipareigojimai
1. Trečiosios šalies laivai laikosi apsaugos ir kontrolės priemonių bei kitų nuostatų, reglamentuojančių Bendrijos laivų žvejybą toje zonoje, kurioje jie žvejoja, ypač Reglamentų (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94, Nr. 88/98, Nr. 850/98, (EB) Nr. 1434/98 ir (EEB) Nr. 1381/87.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti laivai privalo vesti laivo žurnalą, į kurį įrašoma VII priedo I dalyje nustatyta informacija.
3. Trečiosios šalies laivai, išskyrus ICES IIIa kvadrate žvejojančius su Norvegijos vėliava plaukiojančius laivus, VIII priede nustatytą informaciją Komisijai siunčia laikydamasi tame priede nustatytų taisyklių.
24 straipsnis
Specialios nuostatos dėl Prancūzijos Gajanos departamento
1. Licencijos žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse išduodamos atitinkamo laivo savininkui įsipareigojus leisti į laivą atvykti stebėtojui, jeigu tokio atvykimo paprašytų Komisija.
2. Kiekvieno laivo, turinčio licenciją Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejoti visas pelekines žuvis arba tunus, kapitonas po kiekvieno reiso iškraudamas sugavimą Prancūzijos institucijoms pateikia deklaraciją, kurioje nurodo sužvejotų ir nuo paskutinės deklaracijos pateikimo laive laikytų krevečių kiekį. Ji parengiama pagal VI priedo III dalyje pateiktą pavyzdį. Kapitonas atsakingas už deklaracijos tikslumą. Prancūzijos institucijos imasi visų tinkamų priemonių deklaracijų tikslumui nustatyti, ypač jas patikrinant pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą laivo žurnalą. Patikrintą deklaraciją pasirašo kompetentingas pareigūnas. Iki kiekvieno mėnesio pabaigos Prancūzijos institucijos nusiunčia Komisijai visas ankstesnio mėnesio deklaracijas.
3. Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejojantys laivai veda VII priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantį laivo žurnalą. To laivo žurnalo kopija per 30 dienų nuo paskutinės kiekvieno reiso dienos per Prancūzijos institucijas nusiunčiama Komisijai.
4. Jeigu Komisija mėnesį negauna pranešimo apie licenciją žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse turintį laivą, jo licencija skelbiama netekusia galios.
VI SKYRIUS
SPECIALIOS NUOSTATOS DEL NAFO REGULIUOJAMAME RAJONE ŽVEJOJANCIU BENDRIJOS LAIVU
1 SKIRSNIS
Bendrijos dalyvavimas
25 straipsnis
Laivų sąrašas
1. Tik didesnės nei 50 registrinių tonų talpos Bendrijos laivams, kuriems jų registravimo valstybė narė yra išdavusi specialų žvejybos leidimą ir kurie įrašyti į NAFO laivų registrą, tame leidime nustatytomis sąlygomis NAFO reguliuojamame rajone leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti žuvininkystės išteklius.
2. Kiekviena valstybė narė, iki kiekvieno naujo laivo įplaukimo į NAFO reguliuojamą rajoną likus bent 15 dienų, Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitomos formos pranešimą apie visus laivų, plaukiojančių su jos vėliava ir Bendrijoje registruotų bei turinčių leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašo pakeitimus. Komisija nedelsdama šią informaciją perduoda NAFO sekretoriatui.
3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:
a)
2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (28) I priede apibrėžtas laivo identifikavimo numeris;
b)
tarptautinis radijo šaukinys;
c)
laivo frachtuotojas, jeigu jis yra;
d)
laivo tipas.
4. Informacijoje, pateikiamoje apie laivus, laikinai plaukiojančius su valstybės narės vėliava (laivo frachtavimo be įgulos sutartis), nurodoma:
a)
diena, nuo kurios laivui leidžiama plaukioti su valstybės narės vėliava;
b)
diena, nuo kurios valstybė narė laivui išduoda leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;
c)
valstybės, kurioje laivas yra registruotas arba anksčiau buvo registruotas, pavadinimas ir diena, nuo kurios tas laivas nustojo plaukioti su tos valstybės narės vėliava;
d)
laivo pavadinimas;
e)
oficialus registravimo numeris, kurį laivui paskyrė kompetentingos nacionalinės institucijos;
f)
laivo registravimo uostas po perkėlimo;
g)
laivo savininko arba frachtuotojo pavadinimas;
h)
pareiškimas, kad kapitonui buvo įteikta NAFO reguliuojamame rajone galiojančių reglamentų kopija;
i)
pagrindinės žuvų rūšys, kurias laivas gali žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;
j)
parajoniai, kuriuose laivas galėtų žvejoti.
2 SKIRSNIS
Techninės priemonės
26 straipsnis
Tinklo akies kraštinės ilgis
1. Specializuotai IX priede nurodytų priedugnio žuvų rūšių žvejybai draudžiama naudoti tralus, kurių bet kokios dalies tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra trumpesnis nei 130 mm. Tą tinklinio audeklo akies kraštinės ilgį, jeigu vykdoma specializuota trumpačiuopiklių kalmarų (Illex illecebrosus) žvejyba, galima sumažinti iki 60 mm. Vykdant specializuotą rajų (Rajidae) žvejybą pirmiau minėtas tralo maišo tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis didinamas bent iki 280 mm, o visose kitose tralo vietose - iki 220 mm.
2. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai naudoja tinklus, kurių akies kraštinės ilgis ne mažesnis nei 40 mm.
27 straipsnis
Prie tinklų tvirtinamos priemonės
1. Visas priemones arba įtaisus, išskyrus aprašytuosius šiame straipsnyje, kurie užstoja tinklo akis arba mažina jų dydį, naudoti draudžiama.
2. Prie apatinės tralo maišo dalies, kad tralas būtų mažiau apgadinamas arba apsaugomas nuo sugadinimo, galima tvirtinti brezentą, tinklinį audeklą arba bet kokią kitą medžiagą.
3. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti priemones, jeigu jos neužstoja tralo maišo akių. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti tik X priede nurodytuosius užmovus.
4. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai turi naudoti rūšiuojamąjį tinklelį arba groteles, tarp kurių strypelių yra ne didesnis nei 22 mm atstumas. Laivai, krevetes žvejojantys 3L kvadrate, taip pat privalo turėti ne trumpesnes nei 72 cm jungiamąsias grandines, aprašytas III priedo 4 priedėlyje.
28 straipsnis
Priegaudos
1. Laivų kapitonai negali vykdyti specializuotos tų rūšių žuvų, kurių priegaudai nustatyti apribojimai, žvejybos. Specializuota žuvų rūšių žvejyba vykdoma tada, jeigu tų rūšių žuvų svoris kiekvienos žvejybos operacijos metu sudaro didžiausią procentinę sugavimo dalį.
2. ID priede išvardytų visų žuvų rūšių, kurioms Bendrija NAFO reguliuojamo rajono dalyje nenustatė kvotų ir kurios toje dalyje buvo sužvejotos specializuotos žvejybos būdais, priegauda neturi būti didesnė nei 2 500 kg arba 10 % viso laive laikomos žuvies svorio, atsižvelgiant į tai, kuris skaičius yra didesnis. Tačiau NAFO reguliuojamo rajono dalyje, kurioje specializuota tam tikrų žuvų rūšių žvejyba yra uždrausta, arba „kitų“ kvota buvo pilnai išnaudota, kiekvienos iš ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda negali būti didesnės nei 1 250 kg arba atitinkamai 5 %.
3. Kiekvieną kartą, kai rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimas bet kokios žvejybos operacijos metu viršija šio straipsnio 2 dalyje nustatytus apribojimus, neatsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas, laivai nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles. Jeigu bendri rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimai bet kokios vėlesnės žvejybos operacijos metu viršija pirmiau minėtus apribojimus, laivai vėl nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles ir į ją negrįžti bent 48 valandas.
4. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai tuo atveju, jeigu bendra visų ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda bet kokios žvejybos operacijos 3M kvadrate metu viršija 5 %, o 3L kvadrate - 2,5 % sugavimų svorio, nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos laivai nedelsdami turi plaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles.
5. Skaičiuojant priedugnio žuvų priegaudos lygį, krevečių sugavimas neįskaičiuojamas.
29 straipsnis
Verslinis žuvų dydis
NAFO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, kurios yra mažesnės už XI priede nustatytą dydį, negalima perdirbti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, saugoti, parduoti, pateikti arba siūlyti parduoti, tačiau jas nedelsiant būtina paleisti į jūrą. Jeigu sugautų žuvų, kurios yra mažesnės už nustatytąjį dydį, kiekis viršija 10 % bendro sugauto žuvų kiekio, laivas žvejybą gali tęsti nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos tik nuplaukęs bent penkias jūrmyles. Visos už XI priede nustatytąjį dydį mažesnės perdirbtos žuvys, kurioms taikomi verslinio dydžio reikalavimai, laikomos gautomis iš mažesnių nei nustatytas verslinis dydis žuvų.
3 SKIRSNIS
Kontrolės priemonės
30 straipsnis
Produkto ženklinimas ir laikymas atskirose vietose
1. Visos perdirbtos žuvys, sužvejotos NAFO reguliuojamame rajone, ženklinamos taip, kad kiekvienos rūšies žuvį ir produkto kategoriją būtų galima identifikuoti. Žuvys taip pat paženklinamos, kad jos buvo sužvejotos NAFO reguliuojamame rajone.
2. Visos krevetės, sužvejotos 3L kvadrate, ir visi juodieji otai, sužvejoti 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate, paženklinami, kad jie sužvejoti atitinkamuose rajonuose.
3. Vienos rūšies sugautos žuvys turi būti laikomas atskirai nuo kitos rūšies sugautų žuvų. Kiekvienas sugavimas, sužvejotas NAFO reguliuojamame rajone, turi būti laikomas atskirai nuo sugavimo, sužvejoto kitame rajone.
Sugavimą galima laikyti keliose triumo vietose, tačiau kiekvienoje triumo dalyje, kurioje kraunamas sugavimas, jis turi laikomas patikimai atskirtas plastiku, klijuota fanera, tinklais ir t.t. nuo kitų rūšių žuvų sugavimo.
31 straipsnis
Žvejybos operacijų žurnalas ir laikymo planas
1. Laivų kapitonai turi ne tik laikytis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių nuostatų, bet ir į laivo žurnalą įrašyti šio reglamento XII priede nustatytą informaciją.
2. Visos valstybės narės iki kiekvieno mėnesio 15 d. kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai praneša per ankstesnį mėnesį iškrautus XIII priede nustatytų išteklių kiekius bei nurodo visą informaciją, kuri buvo gauta pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 11 ir 12 straipsnius.
3. Bendrijos laivo, jeigu jame yra sužvejotų ID priede išvardytų rūšių žuvų, kapitonas turi turėti:
a)
žvejybos operacijų žurnalą, kuriame pagal rūšis nurodytas sužvejotas sugavimas;
b)
skirtingų rūšių žuvų laikymo triumuose planą, kuriame nurodomas laive laikomų tų žuvų produktų svoris (kilogramais).
4. Žvejybos operacijų žurnalas ir laikymo planas, nurodytas šio straipsnio 3 dalyje, atnaujinamas kasdien, duomenis apie vakarykštę dieną įrašant nuo 00.00 valandų koordinuotojo pasaulio laiko (UTC) iki 24.00 valandų koordinuotojo pasaulio laiko (UTC), ir turi būti laikomas laive tol, kol iš laivo neiškraunamas visas krovinys.
5. Kapitonas turi suteikti būtiną pagalbą, kad laivo žurnale įrašytus kiekius ir laive saugomus perdirbtus produktus būtų galima patikrinti.
32 straipsnis
Tinklai
Laivai, vykdydami specializuotą IX priede nustatytų vienos arba daugiau žuvų rūšių žvejybą, negali turėti laive tinklų, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis būtų mažesnis nei nurodytasis 26 straipsnyje. Tačiau jeigu laivai per tą patį reisą žvejoja kituose, o ne NAFO reguliuojamame rajone, jie gali laikyti pirmiau minėtus tinklus, jeigu tie tinklai stipriai surišti lynais ir sukrauti ir jeigu tų tinklų negalima nedelsiant panaudoti, t.y.:
a)
tinklai atjungti nuo jų kėtoklių ir traukos lynų bei tralavimo trosų; ir
b)
denyje arba virš jo laikomi tinklai yra stipriai pritvirtinti prie antstato dalių.
33 straipsnis
Perkrovimas
Bendrijos laivai NAFO reguliuojamame rajone negali vykdyti perkrovimo operacijų, jeigu joms vykdyti iš anksto nėra gavę savo kompetentingų institucijų leidimo.
34 straipsnis
Žvejybos pastangų stebėsena
1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad 25 straipsnyje nurodytų jos laivų žvejybos pastangos atitiktų tos valstybės narės bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis NAFO reguliuojamame rajone.
2. Valstybės narės savo laivų, kurie žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, žvejybos planą Komisijai perduoda ne vėliau nei 2005 m. sausio 31 d. arba po to laiko - bent 30 dienų iki tos veiklos pradžios. Žvejybos plane inter alia nurodomas tuose žvejybos rajonuose žvejosiantis laivas ar laivai ir žvejybos dienų, kurias numatoma praleisti NAFO reguliuojamame rajone, skaičius.
Valstybės narės informuoja Komisiją apie kituose rajonuose ketinamą vykdyti veiklą.
Žvejybos planas - tai bendros žvejybos pastangos, taikomos žvejybos rajonuose atsižvelgiant į žvejybos galimybių, kuriomis gali naudotis pranešimą teikianti valstybė, apimtį.
Valstybės narės ne vėliau nei iki 2005 m. gruodžio 31 d. Komisijai praneša apie savo žvejybos planų įgyvendinimą, įskaitant laivų, kurie iš tikrųjų žvejoja šiame žvejybos rajone, ir bendrą žvejotų dienų skaičių.
4 SKIRSNIS
Specialios nuostatos dėl šiaurinių krevečių
35 straipsnis
Šiaurinių krevečių žvejybos rajonai
Kiekviena valstybė narė Komisijai kasdien praneša apie šiaurinių krevečių (Pandalus borealis) kiekius, kuriuos NAFO reguliuojamame rajono 3L kvadrate sužvejoja su jos vėliava plaukiojantys ir Bendrijoje registruoti laivai. Bet kokia žvejybos veikla turi būti vykdoma didesniame nei 200 metrų gylyje ir bet kada vienu metu valstybė narė leidžia žvejoti tik vienam laivui.
5 SKIRSNIS
Specialios nuostatos dėl juodųjų otų atkūrimo plano
36 straipsnis
Su juodaisiais otais susijęs draudimas
Bendrijos žvejybos laivams NAFO 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate draudžiama žvejoti juoduosius otus ir juos laikyti laive, perkrauti arba iškrauti, jeigu laivai neturi specialaus žvejybos leidimo, kurį yra išdavusios laivų registravimo valstybės narės.
37 straipsnis
Laivų sąrašas
1. Valstybė narė užtikrina, kad laivai, kuriems turi būti išduodamas 36 straipsnyje nurodytas specialus žvejybos leidimas, būtų įrašyti į sąrašą, kuriame būtų nurodytas jų pavadinimas ir identifikavimo numeris kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede. Valstybės narės išduoda specialų žvejybos leidimą tik kai laivas yra įtrauktas į NAFO laivų registrą.
2. Kiekviena valstybė narė šio straipsnio 1 dalyje numatyto sąrašo kompiuteriu nuskaitomą formą ir visus vėlesnius pakeitimus nusiunčia Komisijai.
3. Šio straipsnio 1 dalyje numatyti pakeitimai Komisijai perduodami iki laivo, kuris į pirmiau minėtą sąrašą buvo įrašytas pirmą kartą, įplaukimo į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą likus bent penkioms dienoms. Komisija sąrašo pakeitimus nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.
4. Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių paskirstyti jai tekusią juodojo oto kvotą savo laivams, įrašytiems į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą. Valstybės narės Komisijai apie kvotos paskirstymą praneša ne vėliau nei 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
38 straipsnis
Ataskaitos
1. 37 straipsnio 2 dalyje nurodytų laivų kapitonai laivo registravimo valstybei įteikia šias ataskaitas:
a)
apie laive laikomus juodųjų otų kiekius Bendrijos laivui įplaukiant į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki kiekvieną kartą laivui įplaukiant į minėtą zoną.
b)
apie savaitinius juodųjų otų sugavimus. Ši ataskaita pirmą kartą perduodama ne vėliau nei iki septintos dienos pabaigos nuo laivo įplaukimo į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą arba, jeigu žvejybos reisai trunka ilgiau nei septynias dienas, vėliausiai pirmadienį - apie sugavimus, kurie 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate buvo sužvejoti per ankstesnę savaitę, pasibaigusią sekmadienio vidurnaktį.
c)
apie juodųjų otų kiekius, laikomus iš 2 parajonio ir 3KLMNO kvadrato išplaukiančiame Bendrijos laive. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki laivo kiekvieno išplaukimo iš pirmiau minėtos zonos ir joje pateikiamas žvejybos dienų toje zonoje skaičius ir bendras sugavimas.
d)
apie per kiekvieną perkrovimą iškrautus ir pakrautus juodųjų otų kiekius laivui esant 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate. Šios ataskaitos perduodamos ne vėliau nei po 24 valandų užbaigus perkrovimą.
2. Valstybės narės pagal šio straipsnio 1 dalies a, c ir d punktus gautas ataskaitas perduoda Komisijai.
3. Jeigu pagal šio straipsnio 2 dalį pranešti juodųjų otų sugavimai sudaro 70 % valstybėms narėms skirtos kvotos, šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas ataskaitas laivų kapitonai perduoda kas trečią dieną.
39 straipsnis
Nurodytieji uostai
1. Bet kokius juodųjų otų kiekius draudžiama iškrauti kokioje nors kitoje vietoje, o ne NAFO šalių nurodytuose uostuose. Juoduosius otus draudžiama iškrauti NAFO nepriklausančių šalių uostuose.
2. Valstybės narės nurodo uostus, kuriuose galima iškrauti juoduosius otus, ir nustato iškraunant vykdomas tikrinimo bei priežiūros procedūras, įskaitant per kiekvieną iškrovimą iškraunamų juodųjų otų kiekių registravimo ir pranešimo apie juos nuostatas ir sąlygas.
3. Valstybės narės per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą ir per 15 dienų nuo jo perdavimo - šio straipsnio 2 dalyje nurodytas tikrinimo ir priežiūros procedūras. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.
4. Komisija šio straipsnio 2 dalyje minėtą nurodytųjų uostų ir kitų NAFO šalių nurodytų uostų sąrašą nedelsdama perduoda visoms valstybėms narėms.
40 straipsnis
Patikrinimas uoste
1. Valstybės narės užtikrina, kad visi į nurodytąjį uostą įplaukiantys juoduosius otus, sužvejotus NAFO 2 parajonyje ir 3 KLMNO kvadrate, iškrauti ir (arba) perkrauti laivai uoste būtų patikrinami pagal NAFO nustatytą uosto tikrinimo tvarką.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą laivų sugavimą draudžiama iškrauti ir (arba) perkrauti tol, kol laivuose neapsilanko inspektoriai.
3. Visus iškraunamus kiekvienos rūšies žuvų kiekius, prieš juos gabenant į šaltąjį sandėlį arba kitą vietą, privaloma pasverti.
4. Valstybės narės, užbaigus tikrinimą, per 7 darbo dienas atitinkamą uosto tikrinimo ataskaitą perduoda NAFO sekretoriatui, o kopiją - Komisijai.
41 straipsnis
Draudimas iškrauti ir perkrauti iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų
Valstybės narės užtikrina, kad būtų draudžiama iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų, kurie žvejybos veiklą vykdė NAFO reguliuojamame rajone, iškrauti ir perkrauti juoduosius otus.
42 straipsnis
Tolesni su žvejyba susiję veiksmai
Valstybės narės ne vėliau nei iki 2005 m. gruodžio 31 d. Komisijai pateikia ataskaitą apie 36-41 straipsniuose nustatytų priemonių įgyvendinimą, įskaitant bendrą žvejotų dienų skaičių.
6 SKIRSNIS
Specialios nuostatos dėl jūrų ešerių
43 straipsnis
Jūrų ešerių žvejyba
1. Bendrijos laivo, NAFO reguliuojamo rajono 2 parajonyje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose žvejojančio jūrų ešerius, kapitonas valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja arba kurioje jis registruotas, kompetentingoms institucijoms praneša pirmiau minėtose zonose per dviejų savaičių laikotarpį, pasibaigiantį ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, sužvejotus jūrų ešerių kiekius.
Jeigu suvestinis sugavimas sudaro 50 % bendro leistino sugavimo, pranešama kiekvienos savaitės pirmadienį.
2. Valstybės narės Komisijai kiekvieną antrą antradienį iki vidurdienio praneša per dvi savaites, pasibaigiančias ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, NAFO reguliuojamo rajono 2 parajonyje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose su tų valstybių narių vėliavomis plaukiojančiais ir jų teritorijoje registruotais laivais sužvejotus jūrų ešerių kiekius.
Jeigu visas sugavimas sudaro 50 % bendro leistino sugavimo, pranešama kiekvieną savaitę.
VII SKYRIUS
SPECIALIOS NUOSTATOS CCAMLR RAJONE ŽVEJOJANTIEMS BENDRIJOS LAIVAMS
1 SKIRSNIS
Draudimai ir informacijai apie laivą taikomi reikalavimai
44 straipsnis
Draudimai ir sugavimo ribojimai
1. XIV priede nustatytų žuvų rūšių specializuota žvejyba draudžiama tame priede nurodytose zonose ir ten pat nustatytais laikotarpiais.
2. Naujai ir bandomajai žvejybai, vykdomai XV priede nustatytuose parajoniuose, taikomi tame priede nustatyti sugavimo ir priegaudos apribojimai.
45 straipsnis
Informacijos apie laivus, turinčius leidimą žvejoti CCAMLR rajone, reikalavimai
1. Be informacijos reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnio 2 dalyje ir taikomų specialų žvejybos leidimą turintiems laivams, valstybės narės nuo 2005 m. rugpjūčio 1 d. Komisijai pateikia šiuos kiekvieno pirmiau minėto laivo duomenis:
a)
laivo numerį, kurį jam suteikė Tarptautinė jūrų organizacija (TJO)(jeigu jis buvo suteiktas);
b)
ankstesnę laivo registravimo valstybę narę (jeigu yra);
c)
tarptautinį laivo šaukinį;
d)
laivo(-ų) savininko(-ų) ir tikrojo(-ųjų) savininko(-ų) pavadinimą ir adresą, jeigu yra žinomas;
e)
laivo tipą;
f)
laivo pastatymo vietą ir datą;
g)
ilgį;
h)
spalvotą laivo fotografiją, kuri turi būti sudaryta iš:
i)
ne mažesnės nei 12 × 7 cm dydžio laivo dešiniojo borto fotografijos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės;
ii)
ne mažesnės nei 12 × 7 cm dydžio laivo kairiojo borto fotografijos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės;
iii)
ne mažesnės nei 12 × 7 cm dydžio laivapriekio fotografijos, padarytos iš laivagalio;
i)
priemones, kurių buvo imtasi užtikrinant, kad laive įmontuotas palydovinės kontrolės prietaiso veikimas būtų apsaugotas nuo klastojimo.
2. Valstybės narės nuo 2005 m. rugpjūčio 1 d. Komisijai taip pat perduoda, kiek įmanoma tą padaryti, toliau nurodytą informaciją apie laivus, turinčius leidimą žvejoti CCAMLR rajone:
a)
operatoriaus pavadinimą ir adresą, jeigu jis skiriasi nuo laivo savininko(-ų) pavadinimo ir adreso;
b)
kapitono ir, jeigu būtina, laivo žvejybos operacijų tvarkytojo, pavardę bei pilietybę;
c)
žvejybos metodo arba metodų tipą;
d)
laivo plotį (m);
e)
registrinę laivo talpą;
f)
laivo ryšio įrangos tipus ir jų skaičius (INMARSAT A, B ir C skaičiai);
g)
įprastą laivo įgulą;
h)
pagrindinio variklio arba variklių galią (kW);
i)
krovumą (tonomis), žuvų triumų skaičių ir jų talpą (m3);
j)
bet kokią kitą informaciją (pvz., laivo atsparumo ledo apkrovai klasę), kuri laikoma tinkama.
2 SKIRSNIS
Bandomosios žvejybos rajonai
46 straipsnis
Dalyvavimas bandomojoje žvejyboje
1. Plaukiojantys su Ispanijos vėliava ir Ispanijoje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos CCAMLR buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 straipsnio nuostatas, FAO 88.1 parajonyje ir nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtinuose 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a kvadratuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtiname 58.4.3b kvadrate gali dalyvauti bandomojoje Dissostichus spp žvejyboje, kuri vykdoma ilgosiomis ūdomis.
2. 58.4.3a ir 58.4.3b kvadratuose vienu metu leidžiama žvejoti ne daugiau nei vienam žvejybos laivui.
3. Bendro sugavimo ir priegaudos apribojimai 88.1 parajonyje ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratuose ir jų pasiskirstymas tame parajonyje bei kvadratuose pagal mažus tiriamuosius plotus (SSRU) nustatytas XV priede. Žvejyba bet kokiame mažame tiriamajame plote (SSRU) nutraukiama, jeigu užregistruotas sugavimas yra lygus nustatytam sugavimo apribojimui, ir žvejyba tame mažame tiriamajame plote neatnaujinama per likusį sezono laiką.
4. Žvejojama kiek galima didesniame plote ir įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sugavimas bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelktos vienoje vietoje. Tačiau 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti didesniame nei 550 m gylyje.
47 straipsnis
Pranešimų teikimo tvarka
Žvejybos laivams, dalyvaujantiems 46 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatoma pranešimo teikimo apie sugavimą ir žvejybos pastangas tvarka:
a)
Reglamento (EB) Nr. 601/2004 12 straipsnyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sugavimą ir žvejybos pastangas tvarka, išskyrus tai, kad valstybės narės Komisijai ataskaitas apie sugavimą ir žvejybos pastangas įteikia ne vėliau nei dvi darbo dienos nuo kiekvieno ataskaitos laikotarpio pabaigos, jeigu reikalinga skubiai perduoti informaciją CCAMLR. Ataskaitos apie 88.1 parajonį ir 58.4.1 bei 58.42 kvadratus pateikiamos pagal mažus tiriamuosius plotus.
b)
Reglamento (EB) Nr. 601/2004 13 straipsnyje nustatyta mėnesinė tikslių duomenų apie sugavimą ir žvejybos pastangas pranešimo tvarka;
c)
pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų Dissostichus eleginoides ir Dissostichus mawsoni skaičių ir jų svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas.
48 straipsnis
Specialūs reikalavimai
1. 46 straipsnyje nurodyta bandomoji žvejyba turi būti vykdoma pagal 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 600/2004, nustatančio tam tikras technines priemones, taikytinas žvejybos veiklai Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos taikymo zonoje (29), 8 straipsnį dėl taikomų priemonių atsitiktiniam jūros paukščių mirtingumui sumažinti žvejojant ilgosiomis ūdomis. Be šių priemonių:
a)
tuose žvejybos rajonuose draudžiama išmesti žuvų atliekas;
b)
laivams, 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose dalyvaujantiems bandomojoje žvejyboje, kuriai taikomi CCAMLR protokolai (A, B arba C), nustatantys pasvarų naudojimo su ilgąja ūda reikalavimus, netaikomas reikalavimas dėl naktinio ūdos pastatymo; tačiau laivai, į kurių žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami ima taikyti naktinio ūdos pastatymo reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 8 straipsnį.
c)
laivai 88.1 parajonyje ir 58.4.3a bei 58.4.3b kvadratuose dalyvaujantys bandomojoje žvejyboje, per kurią į tos žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami nutraukia žvejybą ir tiems laivams per likusią 2004/05 metų sezono dalį neleidžiama žvejoti ne įprasto žvejybos sezono metu.
2. FAO 88.1 parajonyje bandomojoje žvejyboje dalyvaujantiems žvejybos laivams taikomi šie papildomi reikalavimai:
a)
laivams draudžiama išmesti:
i)
naftos arba degalų produktus, ar naftos likučius į jūrą, išskyrus MARPOL 73/78 (Tarptautinė teršimo iš laivų prevencijos konvencija) I priede numatytus atvejus;
ii)
šiukšles;
iii)
maisto atliekas, kurių nebuvo galima išmesti per ne didesnes nei 25 mm angas turintį tinklelį;
iv)
paukštieną ar jos dalis (įskaitant kiaušinių lukštus);
v)
nuotekų 12 jūrmylių atstumu nuo kranto arba šelfo ledyno, arba jeigu laivas plaukia mažesniu nei 4 mazgų greičiu; arba
vi)
deginimo pelenus.
b)
į 88.1 parajonį draudžiama vežti gyvus naminius paukščius arba bet kokius kitus gyvus paukščius, o visus išdorotus naminius paukščius, kurie nebuvo suvartoti, privaloma išvežti iš 88.1 parajonio.
c)
88.1 parajonyje draudžiama žvejoti Dissostichus spp. 10 jūrmylių atstumu nuo Balleny salų.
49 straipsnis
Žvejybos operacijų apibrėžimai
1. Šiame skirsnyje žvejybos operacija - vienos arba daugiau būdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sugavimą ir žvejybos pastangas tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką.
2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinio tiriamojo darbo reikmėms:
a)
kiekviena mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdoma žvejybos operacija nuo ankstesnės operacijos vietos turi būti nutolusi ne mažesniu nei 5 jūrmylių atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio);
b)
kiekvienai žvejybos operacijai naudojama bent 3 500 kabliukų, tačiau ne daugiau nei 10 000 kabliukų; šį skaičių gali sudaryti toje pačioje vietoje pastatytų kelių ūdų kabliukai;
c)
kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ilgoji ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama - ėmus traukti ją iš vandens).
50 straipsnis
Mokslinio tiriamojo darbo planai
Žvejybos laivai, dalyvaujantys 46 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais yra suskirstyti FAO 88.1 parajonis ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina mokslinio tiriamojo darbo planus. Mokslinio tiriamojo darbo planas įgyvendinamas taip:
a)
pirmą kartą įplaukus į mažą tiriamąjį plotą, pirmos 10 žvejybos operacijų - „pirma grupė“ - turi būti „žvejybos operacijos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms“, atitinkančios 49 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus;
b)
kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sugautos žuvies, naudojamas tas kritinis lygis, kuris pasiekiamas pirmiau, laikomos „antra grupe“. Antros grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos bandomosios žvejybos. Tačiau, jeigu tos antros grupės operacijos atitinka 49 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis;
c)
užbaigus pirmos ir antros grupės žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tebežvejoti mažame tiriamajame plote, laivas turi vykdyti „trečios grupės operacijas“, kurias užbaigus, kartu su pirmos ir antros grupės operacijomis, iš viso turi būti įvykdyta 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečia žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į mažą tiriamąjį plotą, per kurį buvo įvykdytos pirmos ir antros grupės žvejybos operacijos;
d)
laivas, užbaigęs 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, gali toliau žvejoti mažame tiriamajame plote;
e)
88.1 parajonyje ir A, B, C, E bei G mažuose tiriamuose plotuose, jeigu žvejoti tinkamo jūros dugno rajonas yra mažesnis nei 15 000 km2, netaikomos šio straipsnio b, c ir d punktų nuostatos ir, užbaigęs 10 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti mažame tiriamajame plote.
51 straipsnis
Duomenų rinkimo planai
1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 46 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais suskirstyti FAO 88.1 parajonis ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Šie planai apima šiuos duomenis:
a)
kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos galo vieta ir gylis ties ūdos galu;
b)
statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo trukmė;
c)
paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys;
d)
užmestų kabliukų skaičius;
e)
masalo tipas;
f)
užkibo žuvų (%);
g)
kabliuko tipas ir
h)
jūros ir debesuotumo sąlygos bei mėnulio fazė statant ūdą.
2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms; ypač visos žuvys, kurių per žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms buvo sugauta ne daugiau nei 100, turi būti išmatuotos ir bent 30 žuvų paimta biologiniam tyrimui. Jeigu sugaunama daugiau nei 100 žuvų, turėtų būti taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas.
52 straipsnis
Ženklinimo įsagais programa
Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 46 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, įgyvendina šią ženklinimo įsagais programą:
a)
Dissostichus spp. gyvūnai ženklinami įsagais ir paleidžiami pagal CCAMLR ženklinimo įsagais protokolą: per visą sezoną iš kiekvienos sugautos gyvūnų žalio svorio tonos įsagu ženklinamas ir paleidžiamas vienas gyvūnas. Laivai baigia įgyvendinti šią programą paženklinę įsagais 500 gyvūnų arba išplaukia iš žvejybos rajono įsagu paženklinę vieną gyvūną iš sugautos gyvūnų žalio svorio tonos;
b)
programa turėtų būti skiriama visų dydžių gyvūnams, siekiant, kad būtų laikomasi ženklinimo įsagais reikalavimų, t.y. iš sužvejoto gyvūnų žalio svorio tonos įsagu ženklinamas vienas gyvūnas. Visiems paleidžiamiems gyvūnams turėtų būti pritvirtinami du įsagai ir jie turėtų būti paleidžiami kuo didesniame plote;
c)
visuose įsaguose turi būti aiškiai įspaudžiamas unikalus serijos numeris ir grąžinimo adresas, kad būtų galima nustatyti įsagų kilmę, jeigu įsagais paženklinti gyvūnai būtų sugauti;
d)
visi antrą kartą sugauti įsagais paženklinti gyvūnai (t.y. sugauta žuvis, turinti anksčiau įsegtą įsagą) neturi būti paleidžiami; šis reikalavimas galioja sužvejojus žuvį, kuri buvo neseniai paleista;
e)
visi antrą kartą su įsagais sužvejoti gyvūnai ištiriami biologiškai (ilgis, svoris, lytis, gonadų būklė), jeigu įmanoma, padaroma elektroninė jų fotografija, išimami otolitai ir išsegami įsagai;
f)
visi susiję duomenys apie įsagus ir bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais, elektroninėmis CCAMLR laikmenomis perduodami CCAMLR per tris mėnesius nuo laivo išplaukimo iš pirmiau minėtų žvejybos rajonų;
g)
visi susiję duomenys apie įsagus, bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais ir atrinktas imties žuvis, elektroninėmis CCAMLR laikmenomis taip pat perduodami atitinkamoms duomenų apie įsagus saugykloms kaip išsamiai numatyta CCAMLR ženklinimo įsagais protokole.
53 straipsnis
Moksliniai stebėtojai
Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 46 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje ir žvejybos sezono metu vykdydamas bet kokią žvejybos veiklą, turi turėti du mokslinius stebėtojus, iš kurių vienas yra paskirtas pagal Tarptautinę CCAMLR mokslinių stebėjimų programą.
VIII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
54 straipsnis
Mokslinis stebėjimas
1. Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą ir atitinkamai valstybei narei suteikus įgaliojimus, tikslais ir apie kuriuos Komisijai bei valstybei narei, kurios vandenyse atliekami tie tyrimai, buvo pranešta iš anksto.
2. Jūrų gyvūnus, sugautus šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems tikslams, galima parduoti, laikyti, rodyti arba pasiūlyti parduoti, jeigu:
a)
jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede nustatytus standartus ir pagal 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo (30) 2 straipsnį nustatytus pardavimo standartus; arba
b)
jie parduodami tiesiogiai maistui.
55 straipsnis
Duomenų perdavimas
Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 duomenis apie iškrautus sužvejotų išteklių kiekius valstybės narės Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitoma forma ir naudodamos kiekvienoje išteklių lentelėje nustatytus išteklių kodus.
56 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2005 m. sausio 1 d.
Jeigu CCAMLR rajono plote bendri leistini sugavimai yra nustatomi laikotarpiams iki 2005 m. sausio 1 d., 46 straipsnis taikomas nuo atitinkamų bendrų leistinų sugavimų laikotarpių taikymo pradžios.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 22 d.