TARYBOS SPRENDIMAS
2009 m. liepos 7 d.
dėl perviršinio deficito Latvijoje
(2009/591/EB)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 6 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
atsižvelgdama į Latvijos pateiktas pastabas,
kadangi:
(1)
Pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito.
(2)
Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai - priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.
(3)
Pagal Sutarties 104 straipsnyje numatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri paaiškinta 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1), kuris yra Stabilumo ir augimo pakto sudėtinė dalis, numatyta priimti sprendimą dėl perviršinio deficito. Prie Sutarties pridėtame Protokole dėl perviršinio deficito procedūros nustatomos papildomos nuostatos, susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3605/93 (2) nustatomos išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su to protokolo nuostatų taikymu.
(4)
2005 m. Stabilumo ir augimo pakto reforma buvo siekiama sustiprinti jo efektyvumą ir ekonominius pagrindus bei užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Ja buvo siekiama užtikrinti, kad visuose PDP etapuose būtų visų pirma visiškai atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės, atsižvelgiant į ekonominę situaciją.
(5)
Sutarties 104 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija pateiktų Tarybai nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas. Atsižvelgusi į savo pranešimą pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal Sutarties 104 straipsnio 4 dalį, Komisija padarė išvadą, kad Latvijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Todėl 2009 m. liepos 2 d. Komisija tokią nuomonę dėl Latvijos pateikė Tarybai (3).
(6)
Sutarties 104 straipsnio 6 dalyje teigiama, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, turėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti visas pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Latvijos atveju, atlikus šį bendrą įvertinimą, daroma šiame sprendime išdėstyta išvada.
(7)
Remiantis 2009 m. balandžio mėn. PDP pranešimu, valdžios sektoriaus deficitas Latvijoje 2008 m. buvo 4,0 % BVP, t. y. viršijo 3 % BVP pamatinę vertę. Be to, deficitas nebuvo artimas 3 % BVP pamatinei vertei. Tačiau pamatinės vertės perviršis gali būti laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutartyje bei Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma jis susidarė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje bei Stabilumo ir augimo pakte. Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognoze numatyta, kad 2009 m. realiojo BVP augimas Latvijoje bus ypač neigiamas: BVP sumažės 13,1 % (po sumažėjimo 4,6 % 2008 m.), o remiantis naujesniais rodikliais 2009 m. BVP sumažės dar daugiau - maždaug 18 %.
Todėl pagal 2008 m. gruodžio mėn. Bendrijos mokėjimų balanso paramos programą nustatyti tikslai, t. y. 5,3 % BVP 2009 m., 4,9 % BVP 2010 m. ir mažiau nei 3 % BVP 2011 m. tapo nerealūs. Tačiau pamatinės vertės viršijimas negali būti laikomas laikinu. Pagal Komisijos tarnybų pavasario prognozę, atsižvelgiant į 2009 m. biudžetines priemones, nustatytas tik pagal 2008 m. gruodžio mėn. priimtus pakeitimus, numatyta, kad deficitas padidės nuo 4,0 % BVP 2008 m. iki 11,1 % BVP 2009 m. ir, darant prielaidą, kad politika nesikeis, dar pablogės iki 13,6 % BVP 2010 m. Įvertinus 2009 m. birželio mėn. Latvijos valdžios institucijų priimtą naujų konsolidavimo priemonių paketą ir valdžios institucijų nurodytas priemones 2010 m., taip pat darant prielaidą, kad priemonės bus visiškai įgyvendintos, valdžios sektoriaus deficitas gali sudaryti apie 10 % BVP 2009 m., 8,5 % 2010 m. ir 6 % 2011 m. (4) Todėl nors 2008 m. deficito pamatinės vertės viršijimas yra išimtinis, bet deficitas nebuvo artimas pamatinei vertei ir perviršis negali būti laikomas laikinu. Todėl Sutartyje nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas.
(8)
Bendroji valdžios sektoriaus skola 2008 m. buvo 19,5 % BVP, t. y. gerokai mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę. Tačiau numatoma staigaus augimo tendencija (Komisijos tarnybų pavasario prognozėje numatytas padidėjimas iki 34,1 % BVP 2009 m. ir 50,1 % BVP 2010 m., darant prielaidą, kad bus visiškai pasinaudota tarptautine finansine parama, kuri Latvijai teikiama iki 2011 m.) Atsižvelgiant į 2009 m. birželio mėn. priimtas naujas konsolidavimo priemones ir valdžios institucijų nurodytus tolesnius konsolidavimo planus 2010-2012 m. ir priklausomai nuo to, ar atsižvelgdama į finansų sektoriaus stabilizavimo poreikius, Vyriausybė toliau skolinsis (ir kokiu mastu), 2012 m. bendrosios skolos santykis gali viršyti 60 % BVP pamatinę vertę net ir tuo atveju, jei bus imamasi tinkamų taisomųjų veiksmų.
(9)
Pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas bus atsižvelgiama į Latvijos Vyriausybės nustatytos sisteminės pensijų reformos visiškai finansuojamos pensijų kaupimo pakopos poveikį biudžetui. Nors įgyvendinant šias reformas biudžeto būklė laikinai pablogėja, ilgalaikis valstybės finansų tvarumas akivaizdžiai padidėja. Remiantis Komisijos tarnybų įverčiais, bendrosios tokios Latvijoje vykdomos reformos sąnaudos 2008 m. yra 1,6 % BVP, o įmokas laikinai sumažinus nuo 8,0 % iki 2,0 % šios sąnaudos bus 0,4 % 2009 m. ir 2010 m. Planuojama, kad socialinių įmokų, pervedamų į visiškai finansuojamą antrąją pakopą, norma bus padidinta iki 4 % 2011 m. ir iki 6 % 2012 m., todėl reformos bendrosios sąnaudos 2011-2012 m. turėtų padidėti atitinkamai iki 0,8 ir 1,2 procentinio punkto BVP. Pagal Stabilumo ir augimo paktą į šias sąnaudas galima atsižvelgti linijiniu mažėjančiu pagrindu pereinamuoju laikotarpiu ir tik tuomet, kai deficitas išlieka artimas pamatinei vertei. Kadangi 2008 m. deficitas nebuvo artimas pamatinei vertei, o 2009 ir 2010 m. Komisijos tarnybų prognozuojamas deficitas nėra artimas pamatinei vertei, į pensijų reformos sąnaudas atsižvelgti negalima.
(10)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalį, priimant Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, į svarbius veiksnius galima atsižvelgti tik tuomet, jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos sąlygos - kad deficitas išliktų artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis būtų laikinas. Latvijos atveju ši dviguba sąlyga nėra tenkinama. Todėl priimant šį sprendimą į svarbius veiksnius neatsižvelgiama,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus bendrą įvertinimą nustatyta, kad Latvijoje yra susidaręs perviršinis deficitas.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai.
Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 7 d.