KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 134/2006
2006 m. sausio 26 d.
nustatantis galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės svertinių arkinių mechanizmų importui į Bendriją
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasitarusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2005 m. balandžio 28 d. Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, pranešime (toliau - pranešimas apie inicijavimą), išspausdintame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2), paskelbė apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės svertinių arkinių mechanizmų importo į Bendriją.
(2)
Tyrimas buvo inicijuotas pagal skundą, kurį 2005 m. kovo 11 d. pateikė Bendrijos gamintojai Interkov spol s.r.o, MI.ME.CA. S.r.l. ir Niko Metallurgical company, d.d.Zelezniki (toliau - pareiškėjas), kurių pagaminama produkcija sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 %, visos Bendrijoje pagaminamos svertinių arkinių mechanizmų produkcijos. Be to, skundui pritarė I.M.L. - kitas Bendrijos gamintojas. Tame skunde buvo pateikti svarstomosios prekės dempingo ir dėl to patirtos žalos įrodymai, kurių, skundo pateikėjo nuomone, pakanka tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir vartotojams bei vartotojų asociacijoms, kurie, kiek jai žinoma, buvo suinteresuoti, bei KLR atstovams apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį.
(4)
Skundą pateikę gamintojai, kiti bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai, tiekėjai, vartotojai ir vartotojų asociacijos pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios paprašė būti išklausytomis ir įrodė, kad tam yra svarbių priežasčių, tokia galimybė buvo suteikta.
(5)
Siekdama, kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) arba dėl individualaus režimo (toliau - IR) taikymo, Kinijos bendrovėms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, Komisija išsiuntė rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo prašymo formas. Keturios bendrovės paprašė, kad joms būtų taikomas RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba individualus režimas, jei tyrimo metu būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, o viena bendrovė paprašė taikyti tik IR.
(6)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tyrime importuotojams gali būti taikoma atranka. Atsižvelgiant į pageidavimą bendradarbiauti išreiškusių importuotojų skaičių, buvo nuspręsta, kad atranka būtina.
(7)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios pranešė apie save per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus atsiuntė trys skundą pateikę Bendrijos gamintojai, du kiti Bendrijos gamintojai, penki KLR eksportuojantys gamintojai, 12 žaliavų tiekėjų, 2 nesusiję importuotojai ir 8 nesusiję Bendrijos vartotojai.
(8)
Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina siekiant padaryti laikinas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, bei atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:
a)
Bendrijos gamintojų:
-
Interkov spol s.r.o.
-
MI.ME.CA s.r.l.
-
Niko - Metallurgical company, d.d. Zelezniki
-
IML Industria Meccanica Lombarda S.r.l.
-
EJA international;
b)
Bendrijos vartotojų:
-
Esselte Leitz GmbH & Co;
c)
KLR eksportuojančių gamintojų:
-
Dongguan Nanzha Leco Stationery
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited.
Kiti trys eksportuojantys gamintojai pateikė RER prašymo formas ir pareiškė pageidavimą bendradarbiauti tyrimo metu. Tačiau jie atsisakė bendradarbiauti dar neatlikus RER prašymo formų patikrinimo.
(9)
Atsižvelgiant į būtinybę nustatyti normaliąją vertę KLR gamintojams, kuriems RER gali būti nesuteiktas, toliau nurodytų bendrovių patalpose buvo atlikti patikrinimai, skirti nustatyti normaliąją vertę remiantis analogiškų šalių duomenimis:
Irano gamintojas:
-
Metalise Co.
3. Tiriamasis laikotarpis
(10)
Dempingo ir žalos tyrimas vyko nuo 2004 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (toliau - TL). Žalos įvertinimui svarbių tendencijų tyrimas buvo atliekamas nuo 2001 m. sausio 1 d. iki tyrimo procedūros pabaigos (toliau - tiriamasis laikotarpis).
4. Svarstomoji prekė ir panaši prekė
4.1. Bendrosios pastabos
(11)
Svertiniai arkiniai mechanizmai (toliau - SAM) - tai prekė iš metalo, kuri gali būti viena iš segtuvų, naudojamų popieriaus lapams ir kitiems dokumentams segti, sudedamųjų dalių. Prekės specifikacija daugiausia priklauso nuo naudojamos medžiagos, mechanizmo dydžio ir plieno apdirbimo.
4.2. Svarstomoji prekė
(12)
Svarstomoji prekė yra svertiniai arkiniai mechanizmai, paprastai naudojami popieriaus lapams ir kitiems dokumentams segti į segtuvus ar bylas. Ji susideda iš arkos formos tvirto metalo elementų (paprastai dviejų), pritvirtintų ant nugarinės plokštelės, ir turi bent vieną atidarymo spragtuką, leidžiantį įdėti ir saugoti popieriaus lapus bei kitokius dokumentus, jos kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau - svarstomoji prekė), ir ji paprastai klasifikuojama KN kodu ex 8305 10 00.
(13)
Tyrimas parodė, kad visų pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje minėtų svarstomosios prekės rūšių pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei paskirtys yra vienodos, nepaisant kai kurių skirtingų faktorių, pavyzdžiui, inter alia, plieno kokybės ir storio, mechanizmo dydžio ir paviršiaus apdorojimo. Atsižvelgiant į tai ir į šią antidempingo tyrimo procedūrą, visos svarstomosios prekės rūšys laikomos viena preke.
4.3. Panaši prekė
(14)
Nebuvo nustatyta, kad svarstomoji prekė skirtųsi nuo svertinių arkinių mechanizmų, pagamintų ir parduotų KLR vidaus rinkoje bei Irane, kuris, kaip analogiška šalis, buvo pasirinktas KLR importo normaliajai vertei nustatyti. Šie svertiniai arkiniai mechanizmai iš tikrųjų turi tas pačias pagrindines fizines bei technines savybes ir paskirtį, kaip ir iš KLR į Bendriją eksportuojami svertiniai arkiniai mechanizmai.
(15)
Be to, nebuvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės pagaminti ir Bendrijos rinkoje parduodami svertiniai arkiniai mechanizmai skirtųsi nuo importuojamųjų iš KLR. Abiejų fizinės bei techninės savybės ir paskirtis yra tokios pačios.
(16)
Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį šios prekės laikinai laikomos panašiomis.
B. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(17)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl importo prekių, kurių kilmės šalis yra KLR, normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1-6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai, ir tik patogumo dėlei, šie kriterijai yra apibendrinti kaip nurodyta toliau:
-
verslo sprendimai priimami paisant rinkos tendencijų, be žymaus valstybės įsikišimo ir sąnaudos atitinka rinkos vertes,
-
įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiems tikslams, rinkinį,
-
nėra jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,
-
bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą,
-
valiuta keičiama pagal rinkos keitimo kursą.
(18)
Keturi KLR eksportuojantys gamintojai paprašė jiems suteikti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir užpildė eksportuojantiems gamintojams skirtą RER prašymo formą.
(19)
Tačiau trys iš šių eksportuojančių gamintojų atsisakė bendradarbiauti dar neatlikus patikrinimo. Todėl buvo neįmanoma patikrinti, ar šios bendrovės atitinka kriterijus, nustatytus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte.
(20)
Komisija rinko ir tikrino likusio eksportuojančio gamintojo patalpose visą informaciją, pateiktą prašyme dėl RER taikymo, ir kuri, jos manymu, yra būtina.
(21)
Tyrimo metu buvo nustatyta, kad prašymas suteikti RER turi būti atmestas. Patikrinus bendrovę pagal visus penkis kriterijus, išdėstytus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, buvo nustatyta, kad ta bendrovė neatitinka pirmiau minėtų antro ir trečio kriterijų. Be to, nebuvo galima padaryti išvados dėl pirmo kriterijaus.
(22)
Dėl antro kriterijaus nebuvo galima nustatyti, ar bendrovė turi vieną aiškią pagrindinių apskaitos įrašų sistemą, kurios nepriklausomas auditas yra atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kuri taikoma visiems tikslams.
(23)
Pagal trečią kriterijų bendrovė nepateikė patvirtinamųjų dokumentų ir išsamaus paaiškinimo dėl bendrovės privatizavimo bei pakartotinio turto įvertinimo. Atsižvelgiant į tai, bendrovė neparodė, kad nėra iškraipymų, susijusių su buvusia ne rinkos ekonomikos sistema.
(24)
Dėl pirmo kriterijaus negalima padaryti išvados, kadangi išlieka abejonių dėl galimo valstybės įsikišimo patvirtinant darbo sutartis ir todėl, kad negalima nustatyti, ar visos sąnaudos atitinka rinkos vertes. Tačiau padarius išvadas dėl antro ir trečio kriterijų priimti sprendimą šiuo atžvilgiu nėra būtina.
(25)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau pateiktų rezultatų.
2. Individualus režimas (IR)
(26)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, jei reikia, nustatomas muitas šalims, paminėtoms pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje, išskyrus tais atvejais, kai bendrovės pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį gali įrodyti, kad jų eksporto kainos ir kiekiai bei pardavimo sąlygos yra laisvai nustatomi, kad valiuta keičiama pagal rinkos kursą ir kad valstybė nesikiša tiek, kad būtų galima apeiti priemones, jei eksportuotojams nustatomi skirtingi muitų tarifai.
(27)
Eksportuojantis gamintojas, kuriam nebuvo galima suteikti RER, taip pat prašė suteikti IR, jeigu jam nebūtų suteiktas RER. Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad bendrovė atitinka visus IR suteikimo reikalavimus pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį.
(28)
Dar vienas eksportuojantis gamintojas, nepateikęs prašymo suteikti RER, prašė suteikti tik IR. Ši bendrovė tiriamuoju laikotarpiu per susijusias bendroves pardavinėjo tiriamąją prekę į Bendriją ir bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad bendrovė atitinka visus IR suteikimo reikalavimus, nustatytus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.
(29)
Todėl buvo nuspręsta IR taikyti šiems dviems eksportuojantiems gamintojams iš KLR:
-
Dongguan Nanzha Leco Stationery,
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited.
3. Normalioji vertė
(30)
Eksportuojanti bendrovė, paprašiusi taikyti tik IR, per pratęstą laikotarpį nepateikė aiškaus ir iki galo pagrįsto atsakymo į eksportuotojo klausimyną. Kadangi dėl šios priežasties nebuvo galima nustatyti dempingo skirtumo, turėjo būti laikoma, kad bendrovė tyrimo metu nebendradarbiavo.
3.1. Normaliosios vertės nustatymas visiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER
a) Analogiška šalis
(31)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normaliąją vertę eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, reikia nustatyti remiantis analogiškos šalies kainomis arba atkurta verte.
(32)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti analogiška šalimi ji ketina pasirinkti Indiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios analogiškos šalies pasirinkimo.
(33)
Šiam siūlymui prieštaravo vienas vartotojas, vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas ir vienas nebendradarbiaujantis gamintojas. Pagrindiniai argumentai prieš Indiją kaip analogišką šalį buvo šie:
-
yra tik keli Indijos gamintojai, todėl Indijos vidaus rinkoje nėra konkurencijos,
-
Indija gamina tik vidaus rinkai, o ne eksportui,
-
Indijoje gaminama pagal kitokius techninius reikalavimus, todėl gamybos procesas taip pat skiriasi,
-
Indijos gamybos apimtis yra mažesnė palyginus su Kinijos gamyba,
-
Indijos gamybos kiekybė ir kokybė nėra stabili.
(34)
Tačiau suinteresuotosios šalys negalėjo pasiūlyti tinkamesnės alternatyvos, pateikti informacijos ar pagrįsti savo tvirtinimo, kad Indija nėra tinkama analogiška šalis.
(35)
Todėl Komisija siekė Indijos ir kitų galimų analogiškų šalių bendradarbiavimo, pavyzdžiui, Turkijos, Pietų Afrikos, Irano ir Tailando.
(36)
Tačiau paaiškėjo, kad iš pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje minėtų šalių arkinius svertinius mechanizmus gamina tik keli Indijos ir Irano gamintojai. Be to, nebuvo galima pasiekti visapusiško Indijos bendradarbiavimo, o Irano gamintojas sutiko visapusiškai bendradarbiauti su Komisija.
(37)
Išnagrinėjus atsakymą paaiškėjo, kad Irane yra vienas gamintojas ir kad jis tiriamąją prekę parduoda vidaus rinkoje. Papildomai buvo nustatyta, kad į Irano rinką buvo importuojama nemažai Kinijos prekių. Todėl aišku, kad Irano ir Kinijos prekės konkuruoja Irano rinkoje.
(38)
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta pirmiau, daroma laikina išvada, kad Irano pasirinkimas analogiška šalimi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį yra pats tinkamiausias ir labiausiai pagrįstas.
b) Normaliosios vertės nustatymas analogiškoje šalyje
(39)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, buvo nustatyta remiantis informacija, gauta iš analogiškos šalies. Normalioji vertė buvo nustatyta remiantis visomis kainomis, mokėtomis arba mokėtinomis už palyginamas produkto rūšis Irano vidaus rinkoje, kadangi nustatyta, kad Irano gamintojo sandoriai buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis.
(40)
Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė vidaus pardavimo kaina, kurią nesusijusiems vartotojams taikė bendradarbiaujantis gamintojas Irane.
4. Eksporto kainos
(41)
Kai eksportuotojas, kuriam buvo suteiktas IR, eksportą į Bendriją vykdė per ne Bendrijoje esančias susijusias bendroves, eksporto kaina buvo nustatoma pagal perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainą.
(42)
Visais atvejais, kai svarstomoji prekė buvo eksportuota nepriklausomiems Bendrijos vartotojams, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
5. Palyginimas
(43)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo palygintos gamintojo kainos pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus faktorius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(44)
Tuo remiantis galėtų būti padaryti atitinkami koregavimai dėl transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų, kredito, komisinių ir importo mokesčių bei išlaidų pardavus (garantija) mokesčių, jeigu jie būtų pakankamai pagrįsti. Koregavimai taip pat buvo daromi ir tais atvejais, kai eksportui buvo parduodama per susijusią bendrovę, esančią kitoje nei suinteresuota šalis arba Bendrija šalyje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą.
6. Dempingo skirtumas
6.1. Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuriam buvo suteiktas IR
(45)
Bendrovei, kuriai suteiktas individualus režimas, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuotos prekės normaliosios vertės svertinis vidurkis, nustatytas analogiškai šaliai, buvo palygintas su atitinkamos rūšies prekės eksporto į Bendriją kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.
(46)
Toliau yra nurodyti laikini dempingo skirtumų svertiniai vidurkiai, išreikšti CIF kaina prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito:
-
Dongguan Nanzha Leco Stationary
33,4 %.
6.2. Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams
(47)
Siekdama apskaičiuoti šalies muitą, taikomą visiems kitiems KLR eksportuotojams, Komisija visų pirma nustatė bendradarbiavimo lygį. Primenama, kad trys iš keturių bendrovių, iš pradžių prašiusių suteikti RER, atsisakė bendradarbiauti, ir kad kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, išskyrus vieną bendrovę, kuri prašė suteikti jai IR, tačiau turėjo būti laikoma nebendradarbiaujančia.
(48)
Atsižvelgiant į tai, kad eksportuotojai, kuriems nebuvo suteiktas nei RER, nei IR, nebendradarbiavo, apskaičiuota remiantis turimais faktais. Todėl dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis būdingiausiu PKN, eksportuotu iš Kinijos eksportuotojų, kuriems nebuvo suteiktas RER ar IR. Tada eksporto kaina buvo palyginta su analogiškai šaliai nustatyta normaliąja verte. Tam, kad būtų užtikrintas teisingas palyginimas, Komisija papildomai rinko rinkos informaciją, siekdama nustatyti kitų eksportuojančių gamintojų importo kainas. Informacijos, rodančios, kad buvo apskaičiuota neteisingai ar nepagrįstai, nebuvo rasta.
(49)
Tuo pagrindu visai šaliai buvo laikinai nustatytas dempingas, atitinkantis 48,1 % CIF kainos prie Bendrijos sienos.
(50)
Šis skirtumas taikomas visiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas IR.
C. ŽALA
1. Bendrijos gamyba
(51)
Tyrimo metu nustatyta, kad šie Bendrijos gamintojai tiriamuoju laikotarpiu gamino SAM: trys skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kiti du skundui pritarusieji gamintojai, visapusiškai bendradarbiavę su Komisija tiriamuoju laikotarpiu, ir Esselte, gaminęs SAM tik savo reikmėms.
(52)
Kita bendrovė tiriamuoju laikotarpiu svertinius arkinius mechanizmus gamino ir importavo tik savo reikmėms. Tačiau tiriamuoju laikotarpiu ji sustabdė gamybą. Bendrovė atsakė į Bendrijos gamintojams skirtą klausimyną ir pateikė duomenis apie savo gamybą.
(53)
Buvo nustatyta, kad kitas gamintojas, pateikęs pritarimo skundui laišką, tiriamuoju laikotarpiu svarstomosios prekės negamino.
(54)
Tačiau skundo pateikėjai tvirtino, kad kai kurios kitos bendrovės tiriamuoju laikotarpiu gamino svarstomąją prekę, nors ir ribotais kiekiais. Šios bendrovės tyrimo metu nepranešė apie save ir nepateikė savo gamybos duomenų. Šie kiekiai laikinai nebus įtraukti į Bendrijos gamybą.
(55)
Buvo nustatyta, kad vienas iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, pritarusių skundui, taip pat importavo iš KLR svarstomąją prekę. Nors didžioji to gamintojo EB pardavimo dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo pagaminta Bendrijoje, pasirodė, kad apie 25 % Bendrijos pardavimų apimties buvo nupirkta iš KLR. Tai sudarė apie 39 % visos jo gamybos.
(56)
Nors tai sudaro žymią bendrovės verslo dalį, buvo nustatyta, kad šį importą galima laikyti gynyba nuo mažomis dempingo kainomis importuojamų prekių iš KLR. Iš tiesų jau svarstomojo laikotarpio pradžioje, kai gamintojui tapo aišku, kad jis negalėtų visapusiškai konkuruoti su mažomis dempingo kainomis importuojamomis prekėmis iš KLR, jis nusprendė išsiųsti savo senus mechanizmus į Kiniją ir įkurti bendrą įmonę su Kinijos gamintojais. Patikrinus to Bendrijos gamintojo pateiktus svarstomojo laikotarpio finansinius duomenis paaiškėjo, kad jis pardavinėjo kiniškus SAM, siekdamas iš dalies padengti išlaidas, atsiradusias parduodant savo gaminius Bendrijos rinkoje. Kiniškų SAM importas padėjo bendrovei iki šiol išsilaikyti rinkoje.
(57)
Taip pat buvo nustatyta, kad pagrindinė šios bendrovės veikla vykdoma Bendrijoje ir kad ji aiškiai elgiasi kaip Bendrijos gamintojas. Bendrovės bendradarbiavimas rodo, kad jos ir kitų skundo pateikėjų elgesys bei interesai tyrimo metu yra panašūs. Todėl laikoma, kad to gamintojo gamybai turėtų būti taikomas Bendrijos gamybos apibrėžimas.
(58)
Todėl Bendrijos gamybos apimtis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies tikslams buvo preliminariai apskaičiuota sudedant penkių skundui pritarusių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų gamybą ir turimus kito gamintojo gamybos duomenis.
2. Bendrijos pramonės sąvoka
(59)
Buvo nustatyta, kad tyrimo metu visapusiškai bendradarbiavusių ir skundui pritarusių penkių Bendrijos gamintojų gamyba tiriamuoju laikotarpiu siekė apie 220 milijonų vienetų. Tai sudaro daugiau nei 90 % visos Bendrijos gamybos. Todėl šios bendrovės sudaro Bendrijos pramonės sudėtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(60)
Reikėtų pažymėti, kad, nors gamintojas, importavęs kiniškus SAM, nebuvo įtrauktas į Bendrijos gamybą ir pramonę, kitų gamintojų gamyba vis dar sudaro didžiąją visos Bendrijos gamybos dalį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje.
3. Bendrijos vartojimas
(61)
Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis žinomų gamintojų pardavimo nesusijusiems vartotojams Bendrijoje apimtimi ir importu iš trečiųjų šalių. Bendrijos gamintojų pardavimas buvo iš esmės pagrįstas jų pateiktais atsakymais į klausimynus. Tačiau importo apimtis turėjo būti grindžiama skundu, kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai mažai bendradarbiavo, o Eurostato duomenys nebuvo pakankamai konkretūs. Iš tiesų, KN kodais, kuriais klasifikuojami SAM, taip pat klasifikuojami žiediniai segtuvų mechanizmai, o kiekis išreiškiamas ne vienetais, o tik tonomis.
(62)
Toliau pateikta lentelė rodo, kad svarstomosios prekės paklausa Bendrijoje svarstomuoju laikotarpiu žymiai padidėjo:
1 lentelė
Vienetai (tūkst.)
2001 m.
2002 m.
2003 m.
2004 m. (TL)
Suvartojimas
301 440
301 990
337 300
399 670
Indeksas
100
100
112
132
(63)
Vartojimas labiausiai padidėjo nuo 2003 m. iki TL pabaigos - tai sudarė 18 % arba daugiau kaip 62 milijonus vienetų. Bendrijos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 8 % arba 14 milijonų vienetų. Per tą patį laikotarpį importas į Kiniją padidėjo 29 % arba 48 milijonais vienetų.
4. Importas į Bendriją iš KLR
4.1. Tiriamojo importo apimtis, rinkos dalis ir vidutinė kaina
a) Importo apimtis ir rinkos dalis
(64)
Kaip minėta ankstesnėje 61 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos importo apimtis buvo grindžiama skunde pateiktais duomenimis. Tačiau šie duomenys buvo patikrinti kryžminio patikrinimo būdu lyginant su Eurostato duomenimis ir palyginti su didžiausio Kinijos eksportuotojo, kurio eksportas sudaro 65 % viso Kinijos eksporto ir kuris bendradarbiavo tyrimo metu, patalpose patikrintais eksporto duomenimis. Abu šaltiniai patvirtino, kad apimties tendencijos buvo panašios į minėtąsias skunde.
(65)
Importo iš tiriamosios šalies apimčių ir rinkos dalies pokyčiai yra šie:
2 lentelė
Importo apimtis (tūkst. vienetų)
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
KLR
135 000
130 000
166 000
214 000
Indeksas
100
96
123
159
Importo dalis rinkoje
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
KLR
44,8 %
43,1 %
49,2 %
53,6 %
Indeksas
100
96
110
120
(66)
Kaip pirmiau parodyta 1 lentelėje, svertinių arkinių mechanizmų vartojimas Bendrijoje svarstomuoju laikotarpiu padidėjo 32 % arba 98 milijonais vienetų. Tuo tarpu importas iš tiriamosios šalies padidėjo apie 59 %, t. y. 79 milijonais vienetų. Todėl importo dalis rinkoje svarstomuoju laikotarpiu padidėjo nuo 44,8 % iki 53,6 %. Tai reiškia, kad rinkos dalis padidėjo 8,8 procentiniais punktais. Verta pastebėti, kad Kinijos eksportuojančiojo gamintojo importas ir rinkos dalis labiausiai padidėjo per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL, kai importas dempingo kaina padidėjo 48 milijonais vienetų, o rinkos dalis - 4,4 procentiniais punktais.
b) Importo kainos ir kainų mažinimas
(67)
Pirmiau pateiktoje lentelėje matyti, kaip vystėsi vidutinės importo iš KLR kainos svarstomuoju laikotarpiu. Importo kainos sumažėjo nuo 120 EUR už tūkstantį SAM 2001 m. iki 107 EUR TL. 2003 m. importo kainų lygis buvo mažas, o vartojimas tuo pačiu metu išaugo 20 %, todėl nuo 2003 m. iki TL jos galėjo padidėti 11 %. Tačiau toks kainų lygis išlieka gerokai mažesnis nei Bendrijos pramonės kainos. Bendrai importo dempingo kainomis kainos svarstomuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %.
(68)
Pardavimo kainų Bendrijos rinkoje TL metu palyginimas buvo atliktas lyginant Bendrijos pramonės kainas ir Kinijos eksportuojančių gamintojų kainas. Šis palyginimas buvo atliktas atėmus grąžinimus ir nuolaidas bei atsižvelgus į išlaidas po importo. Bendrijos pramonės kainos buvo pakoreguotos pagal gamintojo kainas iš įmonės, o importo kainos buvo CIF kainos prie Bendrijos sienos.
(69)
Palyginimas parodė, kad TL kiniški SAM buvo importuojami į Bendriją kainomis, žymiai mažesnėmis už Bendrijos pramonės kainas. Kainų sumažinimo skirtumas, išreiškus procentais, sudarė 24,3 %. Pagal šį kainų sumažėjimo lygį ir Bendrijos pramonės kainų raidą bei jos pelningumą, kaip aiškinama toliau, galima daryti išvadą, kad kainų smukimas jau buvo įvykęs svarstomuoju laikotarpiu.
5. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
(70)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, analizuojant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, darę poveikį pramonei svarstomuoju laikotarpiu - 2001 m. iki TL.
(71)
Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonę apjungė patikrintą penkių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pateiktą informaciją.
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas
(72)
Gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų išnaudojimo raida yra tokia:
4 lentelė
2001 m. indeksas - 100
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Gamyba (tūkst. vienetų)
225 065
222 036
221 472
219 990
2001 m. gamybos indeksas - 100
100
99
98
98
Gamybos pajėgumai (vienetai)
454 423
439 504
488 387
490 172
Gamybos pajėgumų indeksas
100
97
107
108
Pajėgumų išnaudojimas %
50 %
51 %
45 %
45 %
Pajėgumų išnaudojimo indeksas
100
102
92
91
(73)
Nepaisant padidėjusios paklausos, Bendrijos pramonės gamyba svarstomuoju laikotarpiu sumažėjo 2 %. Atsižvelgiant į gerą rinkos perspektyvą ir didėjantį vartojimą buvo atliktos investicijos, siekiant padidinti Bendrijos pramonės gamybos pajėgumus. Tačiau dėl šiek tiek sumažėjusios gamybos pajėgumų išnaudojimas taip pat sumažėjo 9 %.
5.2. Atsargos
(74)
Toliau pateikti skaičiai rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
5 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Atsargos (tūkst. vienetų)
11 750
8 242
15 201
15 236
2001 m. indeksas - 100
100
70
129
130
(75)
Tyrimo metu paaiškėjo, kad Bendrijos pramonės atsargų lygis nėra svarbus rodiklis vertinant Bendrijos pramonės ekonominę padėtį. Iš tiesų, Bendrijos pramonė daugiausiai gamina pagal užsakymus, o atsargų lygis rodo tik ribotą gamybos dalį ir svarstomojo laikotarpio 3-4 savaičių tiekimo pajėgumus.
5.3. Pardavimo apimtys, rinkos dalys, vidutinės vieneto kainos Bendrijoje ir augimas
(76)
Toliau pateikti duomenys apie Bendrijos pramonės pardavimo apimtį nepriklausomiems vartotojams Bendrijos rinkoje.
6 lentelė
2001 m. indeksas - 100
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Pardavimo apimtis (tūkst. vienetų)
166 440
171 990
171 300
185 670
Indeksas
100
103
103
112
Rinkos dalis
55,1 %
56,6 %
50,7 %
46,4 %
Indeksas
100
103
92
84
Vidutinės pardavimo kainos
(EUR už tūkst. vienetų)
152
142
137
132
Indeksas
100
93
90
87
(77)
Tyrimo metu nustatyta, kad Bendrijos pramonė galėjo gauti naudos dėl padidėjusio vartojimo, svarstomuoju laikotarpiu padidindama savo pardavimą 12 % arba 19 milijonų vienetų.
(78)
Vis dėlto Bendrijos rinkos dalis sumažėjo nuo 55,1 % 2001 m. iki 46,4 % TL pabaigoje. Tai reiškia, kad rinkos dalis sumažėjo 8,7 procentiniais punktais. Rinkos dalis labiausiai išaugo nuo 2003 m. iki TL, kai Bendrijos pramonė sumažėjo 4,4 procentiniais punktais.
(79)
Todėl aišku, kad Bendrijos pramonė negalėjo visiškai pasinaudoti rinkos augimu.
(80)
Pirmiau pateiktoje lentelėje matyti, kad Bendrijos pramonė patyrė stiprų vidutinių pardavimo kainų nuosmukį (13 %), kadangi į Bendrijos rinką pateko daugiau importo prekių maža dempingo kaina.
5.4. Pelningumas
(81)
Toliau pateikti pelningumo skirtumai buvo nustatyti Bendrijos pramonės finansinius rezultatus išreiškiant Bendrijos rinkos apyvartos procentais.
7 lentelė
Pelningumas, susijęs su pardavimu Bendrijoje (AG)
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Pardavimo į EB pelningumas
- 13 %
- 17 %
- 19 %
- 26 %
- tendencija
- 4 %
- 6 %
- 13 %
(82)
Visą svarstomąjį laikotarpį pelningumas buvo neigiamas. Tačiau nuostoliai gerokai padidėjo daugiausia dėl sumažėjusio kainų lygio. Nors Bendrijos pramonė optimaliai sureguliavo savo gamybą, kad galėtų konkuruoti su importu iš Kinijos, ir pritaikė visus galimus svarstomosios prekės techninius parametrus, svarstomuoju laikotarpiu nuostoliai nuolatos didėjo. TL pasiektų rezultatų negalima išlaikyti net trumpą laiką.
5.5. Investicijų grąža, grynųjų pinigų srautai, investicijos ir gebėjimas padidinti kapitalą
(83)
Investicijų grąžos, pinigų srautų ir investicijų tendencijos yra pateiktos šioje lentelėje:
8 lentelė
2001 m. indeksas - 100
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Investicijų grąža
(visos bendrovės)
- 18 %
- 22 %
- 17 %
- 55 %
Pinigų srautai
(visos bendrovės, eurais)
1 737 465
720 972
- 259 997
- 2 757 046
Indeksas
100
176
45
73
Investicijos
(svarstomoji prekė, eurais)
1 839 277
2 453 440
2 353 561
2 601 880
Indeksas
100
133
128
141
(84)
Kaip teigiama pirmiau pateiktose 78 ir 82 konstatuojamosiose dalyse, pardavimo kainų mažėjimo tendencija žymiai paveikė Bendrijos pramonės pelningumą. Dėl to tai turėjo neigiamą poveikį su pelningumu susijusiems žalos rodikliams. Galima pastebėti, kad pirmiau minėta investicijų grąžos ir pinigų srautų neigiama tendencija iš esmės atitinka pirmiau 6 lentelėje parodytą pelningumo tendenciją.
(85)
Kaip jau buvo aiškinta pirmiau 73 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė padidino savo investicijas į svarstomąją prekę, kadangi svarstomuoju laikotarpiu rinkos sąlygos buvo labai geros. Bendrijos pramonės investicijos buvo daugiau skirtos įrenginių ir mechanizmų keitimui nei naujoms gamybos priemonėms.
(86)
Bendrijos pramonė pabrėžė, kad turėjo didesnių sunkumų pritraukiant kapitalą. Pirmiau pateiktos išvados, o ypač 26 % neigiamas pelningumas iš tiesų aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonės gebėjimas pritraukti tiek išorinių finansuotojų, tiek pagrindinių bendrovių kapitalą stipriai varžė jos katastrofinė finansinės padėtis.
5.6. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(87)
Bendrijos pramonė nuo 2001 m. iki TL sumažino savo darbuotojų skaičių. Našumas svarstomuoju laikotarpiu galėjo pagerėti dėl vienu metu išaugusio investicijų lygio ir darbuotojų skaičiaus sumažėjimo.
(88)
Bendrijos mokamas bendras darbo užmokestis ir susijusios išlaidos svarstomuoju laikotarpiu išliko nepakitę. Nors per tą laikotarpį darbuotojų skaičius sumažėjo 10 %, dėl infliacijos sumažėjo ir santykinis darbuotojų skaičius.
5.7. Esamo dempingo skirtumo dydis
(89)
Dempingo skirtumai pirmiau buvo nurodyti skirsnyje apie dempingą. Šie nustatyti skirtumai akivaizdžiai viršija de minimis. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekius ir kainą, dabartinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
5.8. Ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikis
(90)
Bendrijos pramonė neatsigauna nuo ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikio, kadangi anksčiau tokie tyrimai nebuvo atliekami.
5.9. Išvada dėl žalos
(91)
Jau svarstomojo laikotarpio pradžioje KLR buvo užėmusi pusę SAN Bendrijos rinkos. KLR žymiai sustiprino šią jau ir taip stiprią poziciją. Reikia prisiminti, kad svarstomuoju laikotarpiu žymiai padidėjo importo iš KLR apimtis (+ 79 milijonai vienetų) ir rinkos dalis (+ 8,8 procentiniai punktai). Be to, vidutinė šio importo vieneto kaina sumažėjo 11 % (tai matoma šiame tyrime nustatytame kainos sumažinime).
(92)
Nors Bendrijos pramonės pardavimo apimtis padidėjo, pramonė svarstomuoju laikotarpiu beveik nepasinaudojo dideliu Bendrijos rinkos augimu (+ 32 % arba + 98 milijonai vienetų). Ji neteko didelės rinkos dalies, o prekės vidutinė kaina sumažėjo 13 %. Dėl to padvigubėjo nuostoliai, sumažėjo pinigų srautai ir investicijų grąža, sumažėjo gamyba ir gamybos pajėgumų išnaudojimas, nekito darbo užmokestis, o darbdaviai svarstomuoju laikotarpiu privalėjo sumažinti darbuotojų skaičių. Nepaisant pastangų tapti konkurencingesne, Bendrijos pramonės finansinė padėtis TL žymiai pablogėjo.
(93)
Taip pat reikia pažymėti, kad pastaraisiais metais keli Bendrijos gamintojai sustabdė gamybą arba nutraukė veiklą.
(94)
Atsižvelgiant į visus rodiklius, daroma išvada, kad Bendrijos pramonė TL patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.
D. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įžanginė pastaba
(95)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalis ir 3 straipsnio 7 dalis taip pat buvo ištirta, ar egzistuoja priežastinis ryšys tarp importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos. Taip pat pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį buvo ištirti kiti be importo dempingo kaina žinomi veiksniai, kurie taip pat galėjo daryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, jog šių veiksnių padaryta žala nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
2. Importo iš KLR poveikis
(96)
Reikia prisiminti, kad importo iš KLR apimtys svarstomuoju laikotarpiu išaugo maždaug 43 %, o jų dalis rinkoje padidėjo 8,8 procentiniais punktais. Be to, kaip buvo išaiškinta pirmiau esančioje 67 konstatuojamojoje dalyje, importo iš KLR kainos sumažėjo 11 % ir buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas 24 %. Tokiu būdu Bendrijos pramonės kainos patyrė spaudimą.
(97)
Tiriamuoju laikotarpiu taip pat sutapo importo mažomis dempingo kainomis padidėjimas ir žymus jau ir taip blogos Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas. Tai galima būtų geriausiai parodyti palyginus Kinijos eksportuotojų ir Bendrijos pramonės nuo 2003 m. iki TL pasiektus rezultatus. Per tą laikotarpį iš Kinijos importuotų SAM kiekis išaugo 48 milijonais vienetų, ir buvo nustatytas aiškus kainų sumažinimas. Dėl to Kinijos eksportuojantys gamintojai galėjo laimėti 4,4 procentinius rinkos dalies punktus. Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės pardavimo apimtis padidėjo tik 14 milijonų vienetų, dėl ko jos rinkos dalis sparčiai augančioje rinkoje sumažėjo 4,3 procentiniais punktais. Tuo pačiu Bendrijos pramonė turėjo sumažinti vidutinę pardavimo kainą beveik 4 %. Pavyzdžiui, smarkų jos finansinės padėties pablogėjimą liudija 7 procentiniais punktais išaugę nuostoliai. Reikėtų pažymėti, kad importas iš Kinijos jau svarstomojo laikotarpio pradžioje sudarė didelę dalį, ir kad nuo šio laikotarpio pradžios Bendrijos pramonė dėl to buvo pažeidžiama.
(98)
Kaip matyti iš pirmiau 2 lentelėje nurodytos didėjančios rinkos dalies, savo prekes dempingo kainomis eksportuojantys Kinijos eksportuotojai tapo pagrindiniais veikėjais Bendrijos rinkoje ir TL išstūmė Bendrijos pramonę.
3. Importo iš trečiųjų šalių poveikis
(99)
Kaip jau buvo aiškinta pirmiau 36 konstatuojamojoje dalyje, pasaulyje yra nedaug bendrovių, gaminančių ir eksportuojančių SAM. Renkantis analogišką šalį buvo nustatyti keli gamintojai Indijoje ir Irane, tačiau turima informacija rodo, kad šių šalių žinomi gamintojai eksportavo tik ribotus SAM kiekius, jeigu tokių buvo. Pagrindinė šių gamintojų rinka buvo jų vidaus rinka.
(100)
Labai nepanašu, kad kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Indijos, kilmės importas, taip pat būtų padaręs žalos Bendrijos pramonei. Turima informacija yra itin ribota, dėl ko net negalima patikimai apskaičiuoti šio importo iš kitų trečiųjų šalių riboto kiekio (jeigu toks yra).
(101)
Todėl laikoma, kad SAM importas iš kitų trečiųjų šalių negalėjo padaryti poveikio Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai.
4. Bendrijos pramonės importo iš Kinijos poveikis
(102)
Kaip jau buvo aiškinta pirmiau 55 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad vienas iš bendradarbiaujančių gamintojų, kuriems taikomas Bendrijos pramonės apibrėžimas, svarstomuoju laikotarpiu importavo iš KLR svarstomąją prekę. Didesnė to gamintojo EB pardavimo dalis TL buvo pagaminta Bendrijoje; pasirodė, kad apie 25 % pardavimo apimties buvo nupirkta iš KLR.
(103)
Tyrimo metu paaiškėjo, kad minėtas gamintojas importavo iš Kinijos SAM, pagamintus eksportuotojo, su kuriuo jis buvo pasirašęs komercinį susitarimą. Taip pat buvo nustatyta, kad perpardavimo kaina, kuria jis pardavinėjo importuotą SAM, buvo palyginama su kaina, kuria jis pardavinėjo savo gamintą SAM.
(104)
Atsižvelgiant į tai nemanoma, kad dėl tokio importo Bendrijos pramonei padaryta žalos. Nors tiesa, kad šis importas nėra nežymus (jis sudaro apie 6 % visų Bendrijos pramonės pardavimų TL), reikėtų pabrėžti tai, kad: pirma, perpardavimo kainos atitiko jo paties pagamintų prekių pardavimo kainą. Be to, šios prekės pardavimas papildė jo prekių asortimentą. Antra, kaip jau buvo aiškinta pirmiau 55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse, dėl šio importo minėtasis gamintojas galėjo iš dalies sumažinti kai kuriuos didelius nuostolius, atsiradusius parduodant savo gamintas prekes Bendrijos rinkoje. Kiniškų SAM importas padėjo bendrovei iki šiol išsilaikyti rinkoje. Todėl jo prekių asortimento papildymas importuojant Kinijos prekes buvo tam tikra gynyba nuo importo dempingo kainomis iš Kinijos. Šis gamintojas aiškiai pritaria dabartiniam tyrimui.
(105)
Todėl neatrodo, kad minėto gamintojo importuotos prekės turėjo įtakos padarant nustatytą žalą.
5. Bendrijos pramonės eksporto poveikis
(106)
Taip pat buvo išanalizuota, ar Bendrijos pramonės SAM eksportas galėjo būti jos svarstomuoju laikotarpiu patirtos žalos priežastimi.
(107)
Kaip teigiama toliau pateiktoje lentelėje, pagrindinė Bendrijos pramonės rinka visada buvo Bendrijos rinka. Svarstomuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės eksportas iš ES į trečiąsias šalis sudarė nuo 7,4 % iki 16,2 % viso pardavimo.
10 lentelė
2001 m.
2002 m.
2003 m.
TL
Eksportas
(tūkst. vienetų)
32 419
23 114
18 303
14 551
2001 m. indeksas - 100
100
71
56
45
(108)
Svarstomuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės eksportas sumažėjo apie 18 milijonų vienetų. Šį sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į didelį tuo laikotarpiu vykusį Bendrijos rinkos augimą. Reikėtų nepamiršti, kad tuo laikotarpiu Kinijos eksporto rinkos dalis taip pat padidėjo kitose pasaulio rinkose, kas matyti išnagrinėjus informaciją, surinktą pasirenkant analogišką šalį.
(109)
Be to, tyrimo metu buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės gamyba iš esmės nekito, tik svarstomuoju laikotarpiu sumažėjo 2 %. Bendrijos pramonė galėjo kontroliuoti ir net sumažinti savo išlaidas.
(110)
Todėl, remiantis šiuo metu turima informacija, manoma, kad net jeigu sumažėjus eksporto pardavimo apimčiai Bendrijos pramonei padaryta žalos, tuo negalima pateisinti žymaus kainų sumažėjimo Bendrijos rinkoje ir Bendrijos pramonės patirtų nuostolių svarstomuoju laikotarpiu.
6. Išvada dėl priežastinio ryšio
(111)
Reikia pabrėžti, kad žala šiuo atveju pirmiausia buvo padaryta dėl kainų kritimo, sukėlusio dar daugiau nuostolių. Tai sutapo su sparčiai didėjančiu importu iš KLR dempingo kaina, kuris žymiai sumažino Bendrijos pramonės kainas. Nėra požymių, kad kiti pirmiau minėti veiksniai galėjo būti svarbi Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos priežastis. Tyrimo metu nebuvo nustatyta jokių kitų veiksnių, galėjusių padaryti materialinę žalą.
Remiantis pirmiau pateiktu visų žinomų veiksnių, darančių poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, nagrinėjimu, daroma laikina išvada, kad yra aiškus laiko sutapimas, dėl kurio atsiranda priežastinis ryšys tarp importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
E. BENDRIJOS INTERESAI
1.1. Bendrosios pastabos
(112)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo išnagrinėta, ar esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrijai nėra naudinga nustatyti antidempingo mokesčius importui iš tiriamosios šalies. Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus importuotojams, prekybininkams ir pramonės vartotojams. Neišsamūs atsakymai į klausimyną buvo gauti iš dviejų vartotojų. Kiti vartotojai nepateikė atsakymo į klausimyną, bet pareiškė savo nuomonę raštu.
(113)
Remiantis iš bendradarbiaujančių šalių gauta informacija buvo padarytos tokios išvados.
1.2. Bendrijos pramonės interesai
(114)
Primenama, kad Bendrijos pramonę sudarė penki gamintojai, kuriems svarstomosios prekės gamybos ir pardavimo srityje dirbo daugiau kaip 700 žmonių. Taip pat primenama, kad Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai svarstomuoju laikotarpiu rodė blogėjančius finansinius rezultatus, dėl ko pastaraisiais metais savo gamybą buvo priversti nutraukti keli Bendrijos gamintojai. Tačiau, kaip parodė priemonės, kurių buvo imtasi įveikti importą dempingo kaina, Bendrijos pramonė yra perspektyvi ir neketina atsisakyti šios pardavimo dalies. Kaip buvo nustatyta tyrimo metu, Bendrijos pramonė svarstomuoju laikotarpiu sugebėjo patobulinti savo gamybos procesą ir sutrumpinti tiekimo laikotarpius.
(115)
Jei priemonės nebus įvestos, tikėtina, kad dėl importo dempingo kaina didės kainų spaudimas, Bendrijos pramonės finansinė padėtis ir toliau blogės bei daugiau Bendrijos gamintojų bus priversti nutraukti gamybą, o tai turės neigiamų pasekmių platesniam gamybos sektoriui, jau dabar patiriančiam nuostolius dėl importo dempingo kaina.
(116)
Jei priemonės bus įvestos, galima tikėtis, kad Bendrijos pramonės gamyba ir pardavimo apimtys išaugs per labai trumpą laikotarpį, dėl ko Bendrijos pramonė galės paskirstyti nustatytas sąnaudas didesnei gamybos apimčiai. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonės pajėgumų išnaudojimas yra labai mažas ir kad ji iš tiesų galėtų gerokai padidinti gamybos apimtį. Tai leistų Bendrijos pramonei atgauti svarstomuoju laikotarpiu prarastas rinkos dalis ir pasinaudoti masto ekonomija. Tikėtina, kad Bendrijos pramonės finansinė padėtis galės pasiekti tvaresnį lygį, jeigu kainų nebeiškreips importas dempingo kainomis.
(117)
Todėl aišku, kad antidempingo priemonės atitiktų Bendrijos pramonės interesus.
1.3. Tiekėjų interesai
(118)
12 žaliavų Bendrijos gamintojams tiekėjų parašė Komisijai dėl šio tyrimo. Šios šalys pritarė siūlymui įvesti antidempingo priemones. Laikoma, kad minėti tiekėjai šiame tyrime yra plieno tiekimo pramonės atstovai.
(119)
Aišku, kad nesiimant jokių priemonių dėl importo mažomis dempingo kainomis tiekimo pramonei kyla pavojus per trumpą laiką prarasti vieną pardavimo dalį. Bendrijos pramonė tokių didelių nuostolių ilgiau tverti nebegali.
(120)
Tiekėjai taip pat pritarė siūlymui įvesti priemones, kadangi tokiu būdu būtų užtikrintas didesnis saugumas rinkoje tiekiant žaliavas ir pristatant SAM vartotojų pramonei. Jie pabrėžė Bendrijos SAM pramonės ekonominę svarbą Bendrijos vartotojams. Tačiau šie argumentai buvo pateikti vartotojų vardu (žr. toliau).
(121)
Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, antidempingo priemonių įvedimas neprieštarautų Bendrijos tiekėjų interesams.
1.4. Vartotojų ir importuotojų interesai
(122)
Buvo gauti aštuonių vartotojų ir dviejų Bendrijoje įsikūrusių importuotojų atsakymai. Vartotojai paprastai yra ir importuotojai, kadangi jie importuoja SAM ir gamina svertinius arkinius segtuvus (toliau - SAS), vartotojui skirtą prekę. Bendras šių šalių verslas yra didelis, tačiau SAM sudaro tik 10 % visos veiklos.
(123)
Vartotojai ir importuotojai paprastai prieštarauja siūlymui įvesti antidempingo priemones, kadangi svarstomoji prekė sudaro didelę dalį vartotojui skirtos prekės sąnaudų, o tai yra apie 20 % visų vartotojui skirtos prekės sąnaudų. Šie vartotojai ir importuotojai gali būti laikomi pramonės atstovais, jeigu jie atstovauja daugiau kaip 50 % pramonės. Jie tvirtina, kad įvedus antidempingo priemones jų padėtis taptų nepalanki, palyginus su pirkėjais (daugiausia - prekybos tinklai ir didelės platinimo įmonės). Be to, vartotojai ir importuotojai tvirtina, kad SAS sektoriuje yra daugiau nei reikia gamybos pajėgumų. Taigi, jų padėtis nėra itin stipri derantis su tais pirkėjais, ir jie baiminasi, kad įvedus antidempingo priemones SAM, SAS bus importuojami iš Kinijos. Tačiau jų skundai nebuvo pagrįsti įrodymais.
(124)
Vartotojų bendrovės paprastai turi pirkimo susitarimus su Kinijos gamintojais, kad galėtų importuoti SAM į Bendrijos rinką. Vartotojai teigia, kad per ilgą vystymosi laikotarpį su jų Kinijos partneriais Kinijos prekių kokybė labai pagerėjo, palyginus su Bendrijoje pagamintų prekių kokybe. Todėl jie tvirtina, kad taip jie gali lengviau gauti medžiagų ir konkuruoti rinkoje. Jie taip pat teigia, kad įvedus priemones galėtų atsirasti tiekimo stygius.
(125)
Bendradarbiaujantys importuotojai pareiškė panašų susirūpinimą. Tik vienas vartotojas pritaria siūlymui įvesti priemones, tačiau teigia, kad priemonės taip pat turėtų būti įvesto ir SAS.
(126)
Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijoje yra dideli gamybos pajėgumai (žr. pirmiau pateiktą 4 lentelę) ir kad Bendrijos gamintojai galėtų nesunkiai papildomai investuoti į gamybos pajėgumus siekiant patenkinti dempingo neiškraipytos rinkos paklausą, teiginys dėl galimo stygiaus, atsirasiančio dėl Bendrijos pramonės pajėgumų trūkumo, neatrodo realus ir tikrai yra nepagrįstas. Manoma, kad tai nesumažintų veiksmingos konkurencijos Bendrijos rinkoje.
(127)
Taip pat manoma, kad įvedus priemones nebūtų padaryta jokios materialios įtakos bendram vartotojų pramonės konkurencingumui. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad kai kurie SAM gamintojai taip pat gamina vartotojui skirtas prekes ir kad vis dar didelė vartotojų dalis daugiausia perka savo SAM iš ne dempingo kainomis parduodančių šaltinių. Visi vartotojai turėtų galimybę gauti prekes iš ne dempingo kainomis parduodančių šaltinių.
(128)
Reikia numatyti, kad iš karto po antidempingo priemonių įvedimo gali padidėti sąnaudos. Toks sąnaudų padidėjimas pirmiausia padarytų poveikį bendrovėms, daugiausia perkančioms mažomis dempingo kainomis parduodamas prekes iš Kinijos. Blogiausiu atveju, atsižvelgiant į dabartinę Bendrijos pramonės rinkos dalį, dėl siūlomų priemonių galėtų vidutiniškai 2,5 % padidėti vartotojui skirtų prekių sąnaudos. Reikėtų pažymėti, kad svarstomoji prekė yra tik maža visos vartotojui skirtos pramonės veiklos dalis ir kad svarstomosios prekės pelningumas yra tikrai geras. Tačiau Komisija nemano, kad taip atsitiks; labiau tikėtina - kaip jau buvo aiškinta pirmiau 116 ir 120 konstatuojamosiose dalyse - tai, kad įvedus antidempingo priemones Bendrijos rinkoje išaugs veiksminga konkurencija, Bendrijos pramonė atgaus savo rinkos dalį ir pagerins savo ekonominę padėtį. Taip būtų galima išvengti trumpalaikio Bendrijos rinkos kainų padidėjimo.
(129)
Bet kokį galimą sąnaudų padidėjimą taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į vartotojų bendrovių, savo SAM perkančių daugiausia iš Bendrijos pramonės, interesus.
(130)
Todėl, visapusiškai apsvarsčius visus aspektus, daroma laikina išvada, kad neigiamas poveikis tam tikrų vartotojų sąnaudoms nėra toks didelis, kad nebūtų galima įvesti priemonių.
1.5. Išvada dėl Bendrijos interesų
(131)
Priemonių įvedimas SAM, kurių kilmės šalis yra KLR, importui akivaizdžiai atitiktų Bendrijos pramonės interesus. Kalbant apie importuotojus ir (arba) prekiautojus bei vartotojų pramonę galima teigti, kad poveikis SAM kainoms nepadarytų įtakos jų konkurencingumui ir konkurencijai Bendrijos rinkoje. Priešingai, Bendrijos pramonės ir tiekėjų pramonės šakų patirti nuostoliai bei tolesnio veiklos nutraukimo rizika yra akivaizdžiai svarbesni.
(132)
Atsižvelgiant į tai, daroma laikina išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių neįvesti antidempingo priemonių SAM, kurių kilmės šalis yra KLR, importui.
F. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo dydis
(133)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, reikėtų priimti laikinąsias priemones, kuriomis būtų sustabdyta tolesnė žala, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina.
(134)
Nustatytos priemonės turėtų būti pakankamo masto, kad būtų atlyginta šiuo importu padaryta žala, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, būtino žalingo dempingo poveikiui pašalinti, sumą, buvo manoma, kad priemonė turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę padengti savo gamybos sąnaudas ir gauti bendrą pelną neatskaičius mokesčių, kurį šios rūšies pramonė pagrįstai galėtų gauti šiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, iš panašios prekės pardavimo Bendrijoje. Pelno, neatskaičius mokesčių, skirtumas naudotas šiuose skaičiavimuose buvo 5 % apyvartos. Šis skirtumas atitinka pelną, gautą parduodant bendros kategorijos prekes kai nėra importo dempingo kaina, todėl daroma laikina išvada, kad tai pagrįstas skirtumas. Tuo remiantis, Bendrijos pramonei buvo apskaičiuota panašios prekės nenuostolinga kaina. Nenuostolinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 5 % pelno skirtumą.
(135)
Tuomet reikalingas kainos padidėjimas buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės importo kainos palyginimu su svertine vidutine nenuostolinga panašios Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduotos prekės kaina.
(136)
Visi lyginant nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutine CIF importo kainos verte procentais. Visais atvejais buvo nustatyta, kad žalos skirtumas buvo didesnis nei nustatytas dempingo skirtumas.
2. Laikinosios priemonės
(137)
Atsižvelgiant į tai, kas buvo pirmiau išdėstyta, laikoma, kad įvedamas laikinasis antidempingo muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui, bet negali viršyti pirmiau apskaičiuoto žalos skirtumo pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį.
(138)
Šiame reglamente nurodytos atskiros bendrovės antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atspindi šiose bendrovėse tyrimo metu buvusią padėtį. Šios muito normos (kitokios, nei taikomos „visoms kitoms tos šalies bendrovėms“) taikomos išimtinai prekių, kurias pagamino konkretūs paminėti juridiniai asmenys tiriamoje šalyje, importui. Importuojamoms prekėms, pagamintoms kitų bendrovių, kurių pavadinimai ir adresai konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos nebus taikomos, ir joms galios muitų normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“.
(139)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip antai, gamybą, prekybą vidaus rinkoje ir eksportą, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą, atnaujindama bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(140)
Atsižvelgiant į tai, nustatomos tokios laikinosios muito normos:
Dongguan Nanzha Leco Stationery
33,3 %
Visoms kitoms bendrovėms
48,1 %.
G. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(141)
Tam, kad būtų užtikrintas geras administravimas, turi būti nustatomas laikotarpis, per kurį suinteresuotos šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laiką, gali pareikšti savo nuomonę raštu ir reikalauti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame dokumente išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokias kitas galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės svertiniams arkiniams mechanizmams, naudojamiems popieriaus lapams ir kitiems dokumentams segti į segtuvus ir bylas, paprastai klasifikuojamų KN ex 8305 10 00 (TARIC kodas 8305100050) kodu, importui nustatomas laikinasis antidempingo muitas. Šie svertiniai arkiniai mechanizmai susideda iš arkos formos tvirto metalo elementų (paprastai dviejų), pritvirtintų ant nugarinės plokštelės, ir turi bent vieną atidarymo spragtuką, leidžiantį įdėti ir saugoti popieriaus lapus ir kitokius dokumentus.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikytina grynajai franko kainai prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, yra tokia:
Bendrovė
Antidempingo muitas
TARIC papildomas kodas
Dongguan Nanzha Leco Stationery
33,3 %
A729
Visoms kitoms bendrovėms
48,1 %
A999
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos prekės į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamos tik tuo atveju, jeigu pateikiamas laikinojo muito dydžio užstatas.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis Reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Vadovaudamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalies nuostatomis, minėtos šalys gali pareikšti pastabas dėl šio reglamento taikymo per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis galioja šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2006 m. sausio 26 d.