TARYBOS DIREKTYVA 2005/94/EB
2005 m. gruodžio 20 d.
dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių ir panaikinanti Direktyvą 92/40/EEB
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),
pasikonsultavusi su Regionų komitetu,
kadangi:
(1)
Paukščių gripas yra pavojinga, labai užkrečiama naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių liga, kurią sukelia skirtingų tipų gripo virusai. Šiais virusais gali užsikrėsti ir žinduoliai, įskaitant kiaules ir žmones.
(2)
Naminiai paukščiai yra priskiriami gyviems gyvūnams, išvardytiems Sutarties I priede; viena iš Bendrijos užduočių veterinarijos srityje yra naminių paukščių sveikatos būklės gerinimas, siekiant palengvinti prekybą naminiais paukščiais ir naminių paukščių produktais bei užtikrinti šio sektoriaus plėtrą. Be to, apibrėžiant ir įgyvendinant Bendrijos politiką bei veiklą, būtina užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą.
(3)
Gripo virusai turi daug skirtingų virusų kamienų. Skirtingi gripo virusų kamienai gyvūnų ir visuomenės sveikatai kelia nevienodą ir iki galo neprognozuojamą pavojų dėl sparčios virusų mutacijos ir galimo skirtingų kamienų keitimosi genetine medžiaga.
(4)
Naminiams paukščiams užsikrėtus tam tikrų kamienų paukščių gripo virusais gali kilti epizootijos masto protrūkis ir sukelti naminių paukščių gaišimą bei problemas, dėl kurių gali kilti pavojus pirmiausiai paukštininkystės sektoriaus pelningumui.
(5)
Bendrijos priemonės, skirtos paukščių gripo kontrolei, buvo nustatytos 1992 m. gegužės 19 d. Tarybos direktyva 92/40/EEB, nustatančia Bendrijos paukščių gripo kontrolės priemones (3) siekiant užtikrinti gyvūnų sveikatos apsaugą ir prisidėti prie naminių paukščių sektoriaus plėtros.
(6)
Direktyvoje 92/40/EEB nustatytas priemones reikėtų iš esmės peržiūrėti, atsižvelgiant į naujausią mokslinę informaciją apie paukščių gripo keliamus pavojus gyvūnų ir visuomenės sveikatai, naujų laboratorinių tyrimų ir vakcinų kūrimą bei patirtį, įgytą per paskutinius šios ligos protrūkius Bendrijoje bei trečiosiose šalyse.
(7)
Nustatant naujas Bendrijos priemones reikėtų atsižvelgti ir į Gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės mokslinio komiteto bei Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) pastaruoju metu pareikštas nuomones, taip pat į Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso ir Tarptautinės epizootijos tarnybos (OIE) „Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovo“ pakeitimus, susijusius su paukščių gripu.
(8)
Tam tikri paukščių gripo virusai kai kuriomis aplinkybėmis taip pat gali būti pavojingi žmonėms ir sukelti rimtą pavojų visuomenės sveikatai. Šios direktyvos, kuri yra skirta kovai su šia liga, keliančia grėsmę ūkiuose laikomiems gyvūnams, nuostatos galėtų netiesiogiai prisidėti prie visuomenės sveikatos problemų prevencijos. Tačiau šiame etape tokias problemas turėtų spręsti valstybės narės.
(9)
Su žmonių sveikatai gripo virusų keliamu pavojumi Bendrijos lygiu pirmiausiai kovojama kitais veiksmais ir teisės aktais. Jie visų pirma susiję su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (toliau - ELPKC), įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004 (4), Komisijos parengtomis rekomendacijomis dėl Bendrijos pasirengimo gripo pandemijai ir jos likvidavimo planavimo, su Europos Sąjungos išankstinio perspėjimo ir reagavimo sistema, tai pat su Europos gripo stebėsenos sistemos sukūrimu.
(10)
Tačiau tikslinga, kad Komisija kartu su ELPKC įvertintų, ar būtina Bendrijos lygiu imtis tolesnių visuomenės ar darbuotojų sveikatos apsaugos priemonių, papildančių šioje direktyvoje nustatytas gyvūnų sveikatos apsaugos nuostatas, siekiant apsisaugoti nuo tam tikrų paukščių gripo virusų atmainų keliamo pavojaus žmonėms, visų pirma darbuotojams, turintiems kontaktų su užsikrėtusiais gyvūnais, bei pateikti reikiamus pasiūlymus dėl teisės aktų.
(11)
Pagal šiuo metu turimą mokslinę informaciją vadinamųjų mažo patogeniškumo paukščių gripo virusų keliamas pavojus yra mažesnis palyginti su tuo pavojumi, kurį kelia didelio patogeniškumo paukščių gripo virusai, atsirandantys dėl tam tikrų mažo patogeniškumo virusų mutacijų.
(12)
Paukščių gripo kontrolę reglamentuojantys Bendrijos teisės aktai turėtų sudaryti sąlygas valstybėms narėms priimti proporcingas ir lanksčias ligos kontrolės priemones atsižvelgiant į skirtingą įvairių viruso kamienų keliamo pavojaus mastą ir galimą tokių priemonių socialinį bei ekonominį poveikį žemės ūkio sektoriui ir kitiems su susijusiems sektoriams, kartu užtikrinant, kad kiekvienu konkrečiu ligos paplitimo atveju būtų imamasi tinkamiausių priemonių.
(13)
Atsižvelgiant į tai, kad mažo patogeniškumo paukščių gripo virusai gali mutuoti ir tapti didelio patogeniškumo paukščių gripo virusais, reikėtų numatyti ankstyvą naminių paukščių užsikrėtimo nustatymą, kad būtų sudaryta galimybė skubiai reaguoti ir priimti tinkamas bei proporcingas kontrolės ir likvidavimo priemones, kurios turėtų apimti valstybių narių vykdomos aktyvios stebėsenos sistemą. Vykdant tokią stebėseną turėtų būtų vadovaujamasi bendrosiomis gairėmis, pritaikytomis atsižvelgiant į naujausią mokslinę informaciją bei pažangą šioje srityje.
(14)
Įtariant bet kokį užkrėtimą paukščių gripu atlikus klinikinius ar laboratorinius tyrimus arba dėl kitos priežasties, dėl kurios kyla įtarimas dėl užkrėtimo, reikėtų nedelsiant pradėti oficialius tyrimus, kad būtų galima imtis tinkamų neatidėliotinų ir efektyvių veiksmų. Tokių priemonių reikėtų nedelsiant imtis užkrėtimo patvirtinimo atveju, įskaitant užkrėstų ūkių ir ūkių, kuriems kyla užkrėtimo pavojus, paukščių išnaikinimą.
(15)
Nustačius užkrėtimą nedidelio patogeniškumo paukščių gripo virusu kontrolės priemonės gali skirtis nuo tų, kurios turėtų būti taikomos nustačius didelio patogeniškumo paukščių gripo viruso buvimą, atsižvelgiant į skirtingą šiais dviem atvejais kylantį pavojų.
(16)
Ligos kontrolės priemones, ypač apribojimo zonų nustatymą, taip pat reikėtų pritaikyti atsižvelgiant į naminių paukščių populiacijos tankį bei į kitus toje teritorijoje, kurioje nustatytas užkrėtimas, esančius rizikos veiksnius.
(17)
Protrūkio atveju taip pat būtina užkirsti kelią tolesniam infekcijos plitimui, atidžiai stebint ir ribojant naminių paukščių vežimą ir produktų, kurie gali būti užkrėsti, vartojimą, griežtinant biologinio saugumo priemones visais paukštininkystės sektoriaus lygiais, valant ir dezinfekuojant užkrėstus ūkius, aplink protrūkio židinį nustatant apsaugos ir stebėsenos zonas ir, jei būtina, vakcinuojant.
(18)
Vykdant Bendrijos priemones, skirtas didelio patogeniškumo paukščių gripo viruso kontrolei, pirmiausia reikėtų išnaikinti užkrėstus pulkus, laikantis gyvūnų gerovę reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų.
(19)
1993 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyva 93/119/EB dėl gyvūnų apsaugos juos skerdžiant arba užmušant (5) nustatomi minimalūs standartai gyvūnams apsaugoti juos skerdžiant ar nužudant, taip pat ir ligos kontrolės tikslais. Tokios taisyklės visa apimtimi taikomos skerdžiant arba nužudant pagal šią direktyvą.
(20)
Vakcinacija nuo paukščių gripo gali būti efektyvi priemonė, papildanti ligos kontrolės priemones ir padedanti išvengti masinio naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių žudymo bei naikinimo. Remiantis šiuo metu turima moksline informacija galima teigti, kad vakcinacija gali duoti naudos ne tik kritiniais atvejais kaip trumpalaikio poveikio priemonė, bet ir ligų prevencijai kaip ilgalaikė priemonė tais atvejais, kai padidėja paukščių gripo virusų patekimo iš laukinės gamtos ar kitų šaltinių rizika. Todėl reikėtų priimti nuostatas tiek dėl neatidėliotinos, tiek dėl prevencinės vakcinacijos.
(21)
Nors vakcinuoti naminiai paukščiai apsaugomi nuo klinikinių ligos požymių pasireiškimo, jie gali užsikrėsti ir šitaip prisidėti prie tolesnio infekcijos plitimo. Todėl atliekant vakcinaciją taip pat būtina imtis atitinkamų Bendrijos lygiu nustatytų stebėsenos ir ribojančių priemonių. Dėl to vakcinacijos strategija turėtų sudaryti galimybę skirti užkrėstus ir vakcinuotus gyvūnus. Vakcinuotų naminių paukščių produktus, pavyzdžiui, mėsą ir maistinius kiaušinius, reikėtų pateikti į rinką atsižvelgiant į atitinkamus Bendrijos teisės aktus, taip pat ir į šią direktyvą.
(22)
Bendrijai ir valstybėms narėms taip pat turėtų būti sudaryta galimybė kaupti vakcinos nuo paukščių gripo atsargas, skirtas naminiams ar kitiems nelaisvėje esantiems paukščiams vakcinuoti kritiniu atveju.
(23)
Reikėtų patvirtinti nuostatas, užtikrinančias, kad diagnozuojant paukščių gripą būtų taikomos suderintos procedūros ir metodai, įskaitant Bendrijos kontrolinės laboratorijos ir valstybių narių kontrolinių laboratorijų veikimą.
(24)
Reikėtų patvirtinti nuostatas, užtikrinančias, kad valstybės narės būtų pakankamai pasirengusios veiksmingai susidoroti su kritinėmis padėtimis, kilusiomis dėl vieno ar kelių paukščių gripo protrūkių, pirmiausia parengdamos nenumatytiems atvejams skirtus planus ir įsteigdamos kontrolės centrus.
(25)
Jei importuojant paukščius karantino patalpose arba centre aptinkamas paukščių gripas, apie tai turėtų būti pranešama Komisijai, kaip numatyta 2000 m. spalio 16 d. Komisijos sprendime 2000/666/EB, nustatančiame gyvūnų sveikatos reikalavimus ir veterinarinį sertifikavimą importuojamiems paukščiams, išskyrus naminius, bei karantino sąlygas (6). Tačiau pranešimų teikimas, numatytas 1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvoje 82/894/EEB dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje (7), valstybėse narėse kilus protrūkiams būtų netinkamas.
(26)
Valymas ir dezinfekavimas turėtų būti neatsiejama Bendrijos politikos, skirtos paukščių gripo kontrolei, dalis. Dezinfekcijos priemonės turėtų būti naudojamos pagal 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (8).
(27)
2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1774/2002, nustatančiu sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (9), nustatytos gyvūninių šalutinių produktų, įskaitant gyvūnų, nužudytų siekiant išnaikinti epizootines ligas, surinkimo, vežimo, saugojimo, tvarkymo, perdirbimo ir panaudojimo arba šalinimo taisyklės, siekiant išvengti jų keliamo pavojaus visuomenės sveikatai. Šiame reglamente ir jo įgyvendinimo priemonėse numatyta bendra nugaišusių gyvūnų pašalinimo sistema. Būtina numatyti nuostatas, pagal kurias komiteto procedūra būtų galima priimti konkrečias, papildomas ar kitokias priemones, reikalingas toliau gerinti paukščių gripo kontrolės priemones.
(28)
2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (10), ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (11) tam tikromis sąlygomis gali būti taikomi kiaušiniams, kilusiems iš ūkių, kuriuose laikomi naminiai paukščiai, įtariami užsikrėtę paukščių gripu.
(29)
Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, skirtinų už šios direktyvos nuostatų pažeidimus, ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Šios sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
(30)
Turėtų būti numatyta galimybė prireikus nedelsiant iš dalies pakeisti šios direktyvos priedus, kad būtų atsižvelgta į naujausią mokslinę bei techninę informaciją.
(31)
Atsižvelgiant į tai, kad gripo virusai yra neprognozuojami, yra tikslinga užtikrinti, kad Bendrijos lygiu skubos tvarka būtų galima priimti papildomas ar konkretesnes priemones, skirtas naminių paukščių ir kitų gyvūnų rūšių infekcijai kontroliuoti, kai tokios priemonės yra būtinos.
(32)
Ši direktyva turėtų nustatyti nustatytos minimalios kontrolės priemonės, taikytinos kilus naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių gripu protrūkiui. Tačiau valstybės narės gali imtis griežtesnių administracinių ir sanitarinių veiksmų šios direktyvos reglamentuojamoje srityje. Be to, ši direktyva turėtų numatyti, kad valstybių narių valdžios institucijos gali taikyti priemones, atitinkančias skirtingomis ligos pasireiškimo aplinkybėmis sveikatai kilusį pavojų.
(33)
Laikantis proporcingumo principo, būtina ir tikslinga siekti pagrindinių tikslų - užtikrinti naminių paukščių sektoriaus plėtrą ir prisidėti prie gyvūnų sveikatos apsaugos nustatant taisykles dėl konkrečių priemonių ir būtiniausių priemonių, skirtų paukščių gripo prevencijai ir kontrolei. Kaip numatyta Sutarties 5 straipsnio trečioje pastraipoje, šia direktyva nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.
(34)
Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (12).
(35)
Siekiant Bendrijos teisės aktų aiškumo ir racionalumo, Direktyva 92/40/EEB turėtų būti panaikinta ir pakeista šia direktyva.
(36)
Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (13) 34 punktą Taryba ragina valstybes nares savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kuriose, kiek įmanoma, nurodomas šios direktyvos bei perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitikimas, ir jas paskelbti,
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šioje direktyvoje nustatomos:
a)
tam tikros prevencinės priemonės, susijusios su paukščių gripo stebėsena ir ankstyvu nustatymu, kompetentingų institucijų bei ūkininkų sąmoningumo didinimu ir jų pasirengimu šios ligos keliamiems pavojams;
b)
būtiniausios kontrolės priemonės, taikytinos kilus naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių gripu protrūkiui bei iš anksto nustačius galimą paukščių gripo virusų perdavimą žinduoliams;
c)
kitos papildomos priemonės siekiant išvengti kitų rūšių užsikrėtimo paukščių gripo virusais.
2. Valstybės narės gali taikyti griežtesnes priemones šios direktyvos reglamentuojamoje srityje.
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžimai
Šioje direktyvoje vartojami šie sąvokų apibrėžimai:
1)
„paukščių gripas“ - I priedo 1 dalyje taip apibūdintos gripo infekcijos;
2)
„didelio patogeniškumo paukščių gripas (DPPG)“ - I priedo 2 dalyje taip apibūdintos paukščių gripo infekcijos;
3)
„mažo patogeniškumo paukščių gripas (MPPG)“ - I priedo 3 dalyje taip apibūdintos paukščių gripo infekcijos;
4)
„naminiai paukščiai“ - visi paukščiai, kurie veisiami arba laikomi nelaisvėje mėsos ir maistinių kiaušinių gamybai, kitų produktų gamybai, medžioklės išteklių atnaujinimui arba šių kategorijų paukščių veisimo programos tikslais;
5)
„laukinis paukštis“ - laisvėje gyvenantis paukštis, nelaikomas jokiame 8 punkte apibrėžtame ūkyje;
6)
„kitas nelaisvėje laikomas paukštis“ - bet kuris paukštis, išskyrus naminius paukščius, laikomas nelaisvėje dėl kitų priežasčių nei nurodytosios 4 punkte, įskaitant paukščius, kurie laikomi pasirodymams, lenktynėms, parodoms, varžyboms, veisimui ar pardavimui.
7)
„oficialiai registruotos retos naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių veislės“ - naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, kuriuos kompetentinga institucija oficialiai pripažino kaip retas veisles, kaip nurodyta jų neatidėliotinų priemonių plane, numatytame 62 straipsnyje;
8)
„ūkis“ - bet kurios žemės ūkio paskirties ar kitos patalpos, įskaitant peryklas, cirkus, zoologijos sodus, gyvūnų augintinių parduotuves, paukščių turgus ir paukštides, kuriose veisiami ir laikomi naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai. Tačiau šis apibrėžimas neapima skerdyklų, transporto priemonių, karantino patalpų ir centrų, pasienio kontrolės postų bei laboratorijų, kurioms kompetentinga institucija yra išdavusi leidimą laikyti paukščių gripo virusą;
9)
„komercinis naminių paukščių ūkis“ - ūkis, kuriame naminiai paukščiai laikomi komerciniais tikslais;
10)
„nekomercinis ūkis“ - ūkis, kuriame naminius ar kitus nelaisvėje esančius paukščius laiko jų savininkai:
a)
asmeniniam vartojimui ar naudojimui; arba
b)
kaip gyvūnus augintinius;
11)
„naminių paukščių skyrius arba kitų nelaisvėje laikančių paukščių skyrius“ - ūkis ar ūkiai, kuriame (kuriuose) įdiegta bendra biologinio saugumo valdymo sistema ir kuriuose laikomoms naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių subpopuliacijoms, kurių sveikatos būklė paukščių gripo požiūriu yra aiškiai nustatyta, taikomos atitinkamos stebėsenos, kontrolės ir biologinio saugumo priemonės;
12)
„pulkas“ - visi naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, laikomi viename produkcijos padalinyje;
13)
„produkcijos padalinys“ - ūkio padalinys, kuris oficialaus veterinarijos gydytojo nuomone yra visiškai nepriklausomas nuo jokio kito tame pačiame ūkyje esančio padalinio pagal savo išsidėstymą ir jame laikomų naminių ar kitų nelaisvėje laikančių paukščių kasdienę priežiūrą,
14)
„vienadieniai viščiukai“ - tai visi ne vyresni kaip 72 valandų amžiaus ir nė karto nelesinti naminių paukščių jaunikliai ir muskusinių ančių (Cairina moschata) ar jų mišrūnų jaunikliai, ne vyresni kaip 72 valandų amžiaus, palesinti ar nelesinti;
15)
„diagnostikos vadovas“ - 50 straipsnio 1 dalyje numatytas diagnostikos vadovas;
16)
„įtariami, kad užsikrėtę naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai“ - naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, kurių klinikiniai požymiai ar pomirtiniai pakitimai arba reakcijos į laboratorinius tyrimus yra tokie, jog galima pagrįstai įtarti paukščių gripą;
17)
„laikytojas“ - fizinis ar juridinis asmuo ar asmenys, kuriam (kuriems) nuosavybės teise priklauso naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, arba įpareigotas (įpareigoti) juos laikyti komerciniais ar ne komerciniais tikslais;
18)
„kompetentinga institucija“ - valstybės narės institucija, kompetentinga atlikti fizinius patikrinimus arba administracinius formalumus pagal šią direktyvą, arba bet kuri institucija, kuriai tokia kompetencija perduota;
19)
„oficialus veterinarijos gydytojas“ - kompetentingos institucijos paskirtas veterinarijos gydytojas;
20)
„oficiali stebėsena“ - atidi naminių paukščių, kitų nelaisvėje laikomų paukščių arba žinduolių sveikatos būklės stebėsena, kurią kompetentinga institucija atlieka ūkyje dėl paukščių gripo;
21)
„oficiali priežiūra“ - veiksmai, kurių imasi kompetentinga institucija, kad patikrintų, jog vykdomi arba įvykdyti šios direktyvos reikalavimai bei tos institucijos nurodymai, kaip turėtų būti vykdomi tie reikalavimai;
22)
„žudymas“ - tai procedūra, išskyrus skerdimą, sukelianti žinduolio, naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių mirtį;
23)
„skerdimas“ - veiksmas, sukeliantis žinduolio ar naminio paukščio mirtį nuleidžiant kraują, kad juos galėtų vartoti žmonės;
24)
„naikinimas“ - gyvūninės kilmės šalutinių produktų surinkimas, vežimas, saugojimas, tvarkymas, perdirbimas ir panaudojimas arba naikinimas pagal:
a)
Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002; arba
b)
pagal 64 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką priimtas taisykles;
25)
„Bendrijos vakcinų bankas“ - tinkamos patalpos, kurių pagal šios direktyvos 58 straipsnio 1 dalį paskirtis yra saugoti Bendrijos vakcinų dėl paukščių gripo rezervus;
26)
„sąlyčio ūkis“ - ūkis, kuriame paukščių gripas galėjo atsirasti ar į jį patekti dėl ūkio buvimo vietos, asmenų, naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių, transporto priemonių vežimo arba bet kuriuo kitu būdu;
27)
„įtariamas protrūkis“ - ūkis, kuriame kompetentinga institucija įtaria paukščių gripo buvimą;
28)
„protrūkis“ - tai ūkis, kuriame užsikrėtimą paukščių gripu patvirtina kompetentinga institucija;
29)
„pirminis protrūkis“ - protrūkis, epidemiologiškai nesusijęs su ankstesniu protrūkiu tame pačiame valstybės narės regione, kaip apibrėžta 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis, (14) 2 straipsnio 2 dalies p punkte, arba pirmasis protrūkis kitame tos pačios valstybės narės regione;
30)
„užkrėstų ir vakcinuotų gyvūnų diferencijavimo strategija (DIVA)“ - vakcinacijos strategija, sudaranti galimybę atskirti vakcinuotus/užkrėstus gyvūnus nuo ne vakcinuotų/neužkrėstų gyvūnų taikant diagnostinį tyrimą antikūnams prieš laukinį virusą nustatyti ir panaudojant nevakcinuotus kontrolinius paukščius;
31)
„žinduolis“ - Mammalia klasės gyvūnas, išskyrus žmones;
32)
„skerdena“ - naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, kurie nugaišo arba buvo nužudyti, arba jų dalys, netinkamos vartoti žmonėms.
II SKYRIUS
PREVENCINIS BIOLOGINIS SAUGUMAS, STEBĖSENA, PRANEŠIMAI IR EPIDEMIOLOGINIAI TYRIMAI
3 straipsnis
Biologinio saugumo prevencinės priemonės
Konkrečios nuostatos dėl prevencinio biologinio saugumo priemonių gali būti priimtos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
4 straipsnis
Stebėsenos programos
1. Valstybės narės vykdo stebėsenos programas, siekdamos:
a)
nustatyti, kiek paplitęs skirtingų naminių paukščių užsikrėtimas paukščių gripo viruso H5 ir H7 potipiais;
b)
atsižvelgiant į reguliariai atnaujinamą rizikos vertinimą, gilinti žinias apie laukinių paukščių keliamą pavojų dėl jų užsikrėtimo paukščių gripo virusais.
2. Stebėsenos programos, nurodytos 1 dalies a punkte, turi atitikti Komisijos gaires, parengtas 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
5 straipsnis
Pranešimas
1. Valstybės narės užtikrina, kad įtarus ar nustačius paukščių gripą, apie tai privalomai ir nedelsiant būtų pranešama kompetentingai institucijai.
2. Vykdydamos Bendrijos teisės aktuose numatytus reikalavimus pranešti apie gyvūnų ligų protrūkius, valstybės narės, laikydamosi II priedo, taip pat praneša Komisijai apie nustatytą bet kokį paukščių gripą, kurio patekimą į skerdyklas, transporto priemones, pasienio kontrolės postus ir kitas vietas prie Bendrijos sienų, karantino patalpas ar centrus, veikiančius pagal Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių importą, patvirtino kompetentinga institucija.
3. Valstybės narės praneša stebėsenos, kurios paskirtis - nustatyti žinduolių užsikrėtimą paukščių gripo virusu, rezultatus.
6 straipsnis
Epidemiologinis tyrimas
1. Valstybės narės užtikrina, kad epidemiologiniai tyrimai būtų pradedami klausimynų, parengtų pagal 62 straipsnyje nurodytus nenumatytiems atvejams skirtus planus, pagrindu.
2. Atliekant epidemiologinį tyrimą, būtina tokia informacija:
a)
laikotarpis, kurį paukščių gripas galėjo būti ūkyje, kitose patalpose ar transporto priemonėse;
b)
galima paukščių gripo kilmė;
c)
sąlyčio ūkių duomenys;
d)
naminių, kitų nelaisvėje laikomų paukščių, asmenų, žinduolių, transporto priemonių, medžiagų ar kitų priemonių, dėl kurių galėjo paplisti paukščių gripo virusas, judėjimas.
3. Kompetentinga institucija atsižvelgia į epidemiologinį tyrimą:
a)
spręsdama, ar reikia taikyti šioje direktyvoje numatytas papildomas ligos kontrolės priemones; ir
b)
nustatydama šioje direktyvoje numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas.
4. Jei atlikus epidemiologinį tyrimą galima teigti, kad paukščių gripas galėjo paplisti iš kitų valstybių narių arba į jas, Komisijai ir kitoms suinteresuotoms valstybėms narėms nedelsiant pranešama apie visus tyrimo rezultatus ir išvadas.
III SKYRIUS
ĮTARIAMI PROTRŪKIAI
7 straipsnis
Ūkiuose, kuriuose įtariami protrūkiai, taikomos priemonės
1. Kai įtariamas protrūkis, kompetentinga institucija nedelsdama pradeda tyrimą, kad patvirtintų arba paneigtų paukščių gripo buvimą pagal diagnostikos vadovą, ir pradeda oficialią tokio ūkio stebėseną. Kompetentinga institucija taip pat užtikrina, kad būtų laikomasi 2 ir 3 straipsnio dalyse numatytų priemonių.
2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad ūkyje būtų taikomos šios priemonės:
a)
nustatomas naminių, kitų nelaisvėje laikomų paukščių bei naminių žinduolių skaičius arba prireikus nustatomas apytikris jų skaičius pagal naminių paukščių tipus ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių rūšis;
b)
sudaromas sąrašas, kuriame nurodomas apytikslis ūkyje jau sergančių, nugaišusių ar įtariamų, kad užsikrėtę, kiekvienos kategorijos naminių, kitų nelaisvėje laikomų paukščių bei visų naminių žinduolių skaičius; šis sąrašas kasdien atnaujinamas, kad būtų atsižvelgta į protrūkio įtarimo laikotarpiu naujai išperėtus paukščius, gimusius ar nugaišusius gyvūnus, ir kompetentingos institucijos prašymu jai pateikiamas;
c)
visi naminiai paukščiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai patalpinami ūkyje esančio pastato viduje ir ten laikomi. Jei tai neįmanoma arba kenkia paukščių gerovei, jie izoliuojami kitoje to paties ūkio vietoje, kad neturėtų kontaktų su kituose ūkiuose esančiais naminiais ar kitais nelaisvėje esančiais paukščiais. Imamasi pagrįstų priemonių, kad būtų apriboti jų kontaktai su laukiniais paukščiais;
d)
jokie naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai negali patekti į ūkį ar jo palikti;
e)
laikantis atitinkamų biologinio saugumo priemonių, skirtų sumažinti paukščių gripo plitimą, naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skerdenos, naminių paukščių mėsa, įskaitant subproduktus („naminių paukščių mėsa“), paukščių lesalas („lesalas“), įrankiai, medžiagos, atliekos, paukščių ar gyvulių išmatos, naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių mėšlas („mėšlas“), srutos, panaudotas kraikas ar kita, kas gali pernešti paukščių gripą, negali būti išvežta iš ūkio be kompetentingos institucijos leidimo;
f)
iš ūkio negali būti išvežami kiaušiniai;
g)
asmenų, naminių žinduolių rūšių, transporto priemonių ir įrangos vežimas į ūkį ar iš jo vyksta kompetentingos institucijos nustatytomis sąlygomis ir jai leidus;
h)
prie įėjimų ir išėjimų iš pastatų, kuriuose laikomi naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, bei pačiame ūkyje vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis naudojamos atitinkamos dezinfekavimo priemonės.
3. Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų atliekamas epidemiologinis tyrimas pagal 6 straipsnį („Epidemiologinis tyrimas“).
4. Nepaisant 1 dalies, kompetentinga institucija gali numatyti mėginių pristatymą kitais atvejais. Esant tokioms aplinkybėms, kompetentinga institucija gali veikti nepriimdama kai kurių ar visų 2 dalyje nurodytų priemonių.
8 straipsnis
Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų ūkiuose, kuriuose įtariami protrūkiai, taikomų priemonių
1. Kompetentinga institucija, remdamasi rizikos vertinimu ir atsižvelgdama į atsargumo priemones, kurių buvo imtasi, bei į paskirties vietą, į kurią bus perkeliami paukščiai ir produktai, gali leisti taikyti nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo priemonių, numatytų 7 straipsnio 2 dalies c-e punktuose.
2. Kompetentinga institucija taip pat gali leisti taikyti nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo priemonių, numatytų 7 straipsnio 2 dalies h punkte tuo atveju, kai kiti nelaisvėje laikomi paukščiai laikomi nekomercinės paskirties patalpose.
3. Remiantis 7 straipsnio 2 dalies f punktu, kompetentinga institucija gali leisti siųsti kiaušinius:
a)
tiesiogiai į kiaušinių produktų gamybos įmonę, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo X skirsnio II skyriuje, tam, kad jie būtų laikomi bei apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo XI skyrių; jei kompetentinga institucija išduoda tokį leidimą, jam taikomos šios direktyvos III priede išdėstytos sąlygos; arba
b)
naikinti.
9 straipsnis
Ūkiuose, kuriuose įtariami protrūkiai, vykdytinų priemonių taikymo trukmė
7 straipsnyje numatytos priemonės, taikytinos ūkiuose protrūkių įtarimo atvejais, toliau taikomos tol, kol kompetentinga institucija paneigia paukščių gripo buvimą ūkyje.
10 straipsnis
Papildomos priemonės, taikomos remiantis epidemiologiniu tyrimu
1. Remdamasi epidemiologinio tyrimo rezultatais, kompetentinga institucija gali taikyti 2, 3 ir 4 dalyse numatytas priemones, ypač jei ūkis yra teritorijoje, kurioje laikomų naminių paukščių tankis labai didelis.
2. Naminių, kitų nelaisvėje laikomų paukščių bei kiaušinių vežimui ir paukštininkystės sektoriuje naudojamų transporto priemonių vežimui nustatytoje teritorijoje arba visoje valstybėje narėje gali būti taikomi laikini apribojimai.
Tokie apribojimai taip pat gali būti taikomi naminių žinduolių rūšių vežimui, tačiau tokiu atveju jie negali trukti ilgiau kaip 72 valandas, nebent esama pateisinamų priežasčių.
3. 11 straipsnyje numatytos priemonės gali būti taikomos ūkyje.
Tačiau jei atsižvelgiant į esamas sąlygas yra galimybė, šias priemones galima taikyti vien naminiams paukščiams arba kitiems nelaisvėje laikomiems paukščiams, kurie įtariami užsikrėtę, ir jų produkcijos padaliniuose.
Jei naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai nužudomi, paimami jų mėginiai siekiant patvirtinti arba paneigti įtariamo protrūkio keliamą pavojų, kaip nustatyta diagnostikos vadove.
4. Aplink ūkį gali būti nustatyta laikina kontrolės zona, ir toje zonoje esančiuose ūkiuose, atsižvelgiant į būtinybę, taikomos kai kurios arba visos 7 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonės.
IV SKYRIUS
DIDELIO PATOGENIŠKUMO PAUKŠČIŲ GRIPAS (DPPG)
1 SKIRSNIS
Ūkiai, produkcijos padaliniai ir sąlyčio ūkiai
11 straipsnis
Ūkiuose, kuriuose įtariami protrūkiai, taikytinos priemonės
1. DPPG protrūkio atveju kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų taikomos 7 straipsnio 2 ir 3 dalyje ir šio straipsnio 2 - 10 dalyse numatytos priemonės.
2. Visi ūkyje laikomi naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai nedelsiant nužudomi esant oficialiai priežiūrai. Nužudoma taip, kad būtų išvengta paukščių gripo paplitimo pavojaus, ypač vežant.
Tačiau valstybės narės, atsižvelgdamos į paukščių gripo išplitimo rizikos vertinimą, gali taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, kad tam tikrų rūšių naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai nebūtų nužudomi.
Kompetentinga institucija gali imtis atitinkamų priemonių, kad būtų sumažinama galimybė ūkyje esantiems laukiniams paukščiams užsikrėsti paukščių gripu.
3. Visos ūkyje esančios skerdenos ir kiaušiniai sunaikinami esant oficialiai priežiūrai.
4. Naminiai paukščiai, išperėti iš kiaušinių, surinktų ūkyje nuo galimos DPPG patekimo į ūkį dienos iki 7 straipsnio 2 dalyje numatytų priemonių taikymo dienos, oficialiai prižiūrimi ir tiriami pagal diagnostikos vadovą.
5. Jei įmanoma, naminių paukščių, paskerstų ūkyje nuo galimos DPPG patekimo į ūkį dienos iki 7 straipsnio 2 dalyje numatytų priemonių taikymo dienos, mėsa ir kiaušiniai, surinkti ūkyje tuo pačiu laikotarpiu, turi būti atsekami ir sunaikinami esant oficialiai priežiūrai.
6. Visos galimai užkrėstos medžiagos ir atliekos, pavyzdžiui, pašaras, laikantis oficialaus veterinarijos gydytojo nurodymų sunaikinamos arba apdorojamos taip, kad būtų užtikrintas paukščių gripo viruso sunaikinimas.
7. Tačiau galimai užkrėstas mėšlas, srutos ir kraikas apdorojami taikant vieną ar daugiau iš 48 straipsnyje numatytų procedūrų.
8. Sunaikinus skerdenas, pastatams, kuriuose jos buvo laikomos, ganykloms arba žemei, galimai užkrėstai įrangai ir transporto priemonėms, naudojamoms naminiams ar kitiems nelaisvėje laikomiems paukščiams, skerdenoms, mėsai, pašarui, mėšlui, srutoms, kraikui ar bet kuriai kitai medžiagai, kuri gali būti užkrėsta, vežti pritaikoma viena ar daugiau iš 48 straipsnyje numatytų priemonių.
9. Kiti nelaisvėje laikomi paukščiai ar naminių rūšių žinduoliai nepatenka į ūkį ir nepalieka jo be kompetentingos institucijos leidimo. Šis apribojimas netaikomas naminių rūšių žinduoliams, kurie būna tik žmonių gyvenamuose plotuose.
10. Pirminio protrūkio atveju išskirtas virusas tiriamas laboratorijoje pagal diagnostikos vadovą genetiniam potipiui nustatyti.
Minėtas virusas kuo greičiau pateikiamas Bendrijos kontrolinei laboratorijai, kaip numatyta 51 straipsnio 1 dalyje.
12 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos
1. Valstybės narės parengia išsamias nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo taisykles, kaip numatyta 11 straipsnio 2 dalyje ir 13 bei 14 straipsniuose, taip pat atitinkamas alternatyvias priemones bei sąlygas. Tokios nukrypti leidžiančios nuostatos grindžiamos kompetentingos institucijos atliktu rizikos įvertinimu.
2. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visas pagal 13 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnį priimtas nukrypti leidžiančias nuostatas.
3. Priėmus nukrypti leidžiančią nuostatą, kaip numatyta 13 straipsnio 1 dalyje ir 14 straipsnyje, Komisija nedelsdama kartu su suinteresuota valstybe nare įvertina susiklosčiusią padėtį ir kuo greičiau - Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete (toliau - Komitetas).
4. Atsižvelgiant į nukrypti leidžiančią nuostatą, priimtą pagal 13 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnį, priemonės, skirtos užkirsti kelią paukščių gripo plitimui, gali būti priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
13 straipsnis
Tam tikriems ūkiams taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos
1. Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo 11 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje numatytų priemonių DPPG protrūkio atvejais nekomerciniame ūkyje, cirke, zoologijos sode, gyvūnų augintinių parduotuvėje, laukinės gamtos parke-rezervate, aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotas retas naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių veisles, jeigu tokios nukrypti leidžiančios nuostatos netrukdo ligos kontrolei.
2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad, priėmus 1 dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, kuriems ji taikoma:
a)
patalpinami į ūkyje esančio pastato vidų ir ten laikomi. Jei tai neįmanoma arba kenkia paukščių gerovei, jie izoliuojami kitoje to paties ūkio vietoje, kad neturėtų kontaktų su kituose ūkiuose esančiais naminiais ar kitais nelaisvėje esančiais paukščiais. Imamasi visų įmanomų priemonių, kad būtų apribotas jų kontaktas su laukiniais paukščiais;
b)
toliau stebimi ir tiriami pagal diagnostikos vadovą ir neperkeliami, kol laboratoriniais tyrimais įrodoma, kad jie nebekelia didelės tolesnio DPPG paplitimo rizikos; ir
c)
neišvežami iš jų kilmės ūkio, nebent skerdimui arba į kitą ūkį:
i)
esantį toje pačioje valstybėje narėje, vadovaujantis kompetentingos institucijos nurodymais; arba
ii)
esantį kitoje valstybėje narėje, jei paskirties valstybė narė sutinka.
3. Kompetentinga institucija gali leisti taikyti nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo 11 straipsnio 5 dalyje numatytų priemonių, kad kiaušiniai būtų tiesiogiai siunčiami į kiaušinių produktų gamybos įmonę, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo X skirsnio II skyriuje, tam, kad jie būtų laikomi bei apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo XI skyrių.
Tokie leidimai išduodami pagal šios direktyvos III priede nustatytas sąlygas.
14 straipsnis
DPPG protrūkių atveju atskirose produkcijos vietose taikytinos priemonės
Ūkyje, kurį sudaro du ar daugiau atskiri produkcijos padaliniai, kilus DPPG protrūkiui kompetentinga institucija gali leisti produkcijos padaliniams, kuriuose laikomi naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai ir kuriuose neįtariama esant DPPG, taikyti nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo 11 straipsnio 2 dalies pirmojoje pastraipoje numatytų priemonių, jei tokių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymas netrukdo ligos kontrolei.
Tokios nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos tik dviem ar daugiau atskirų produkcijos padalinių, jei oficialus veterinarijos gydytojas, atsižvelgdamas į ūkių struktūrą, dydį, jose vykdomą veiklą, laikymo jose pobūdį, šėrimą, vandens šaltinius, įrangą, darbuotojus ir lankytojus, įsitikina, kad šie padaliniai visiškai nepriklauso nuo kitų produkcijos padalinių pagal išsidėstymą ir kasdieninę juose laikomų naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių priežiūrą.
15 straipsnis
Sąlyčio ūkiuose taikytinos priemonės
1. Remdamasi epidemiologiniu tyrimu, kompetentinga institucija nusprendžia, ar ūkį reikia laikyti sąlyčio ūkiu.
Kompetentinga institucija užtikrina, kad 7 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonės sąlyčio ūkyje būtų taikomos tol, kol juose pagal diagnostikos vadovą bus paneigtas DPPG buvimas.
2. Remdamasi epidemiologiniu tyrimu, kompetentinga institucija gali taikyti 11 straipsnyje numatytas priemones sąlyčio ūkiuose, ypač esančiuose teritorijoje, kurioje laikomų naminių paukščių tankis yra itin didelis.
Pagrindiniai kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti siekiant sąlyčio ūkiuose taikyti 11 straipsnyje numatytas priemones, išdėstyti IV priede.
3. Kompetentinga institucija užtikrina, kad nužudžius naminius ar kitus nelaisvėje laikomus paukščius, būtų paimami mėginiai, siekiant patvirtinti arba paneigti DPPG viruso buvimą tuose sąlyčio ūkiuose pagal diagnostikos vadovą.
4. Kompetentinga institucija užtikrina, kad visų ūkių, kuriuose naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai buvo nužudyti bei sunaikinti, ir po to buvo patvirtintas paukščių gripo buvimas, pastatams ir visai įrangai, kuri gali būti užkrėsta, bei transporto priemonėms, naudojamoms naminiams, kitiems nelaisvėje laikomiems paukščiams, skerdenoms, mėsai, pašarui, mėšlui, srutoms, kraikui ir bet kuriai kitai medžiagai ar žaliavai, kuri gali būti užkrėsta, vežti, taikoma viena ar daugiau iš 48 straipsnyje numatytų procedūrų.
2 SKIRSNIS
Apsaugos ir stebėsenos zonos bei papildomos apribojimų zonos
16 straipsnis
Apsaugos ir stebėsenos zonų bei papildomų apribojimų zonų nustatymas kilus DPPG protrūkiams
1. Po DPPG protrūkio kompetentinga institucija nedelsdama nustato:
a)
apsaugos zoną, kurios spindulys yra mažiausiai trys kilometrai aplink ūkį;
b)
stebėsenos zoną, kurios spindulys yra mažiausiai dešimt kilometrų aplink ūkį, apimančią ir apsaugos zoną.
2. Jei patvirtinamas kitų nelaisvėje laikomų paukščių susirgimo DPPG protrūkis nekomerciniame ūkyje, cirke, zoologijos sode, gyvūnų augintinių parduotuvėje, laukinės gamtos parke-rezervate, aptvertoje teritorijoje, kurioje kiti nelaisvėje laikomi paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių oficialiai registruotas retas veisles, ir jei toje vietoje nėra naminių paukščių, kompetentinga institucija, atlikus rizikos įvertinimą, gali, tiek kiek būtina, nukrypti nuo 2-4 skirsnių nuostatų dėl apsaugos ir stebėsenos zonų nustatymo ir jose taikomų priemonių, jei tokios nukrypti leidžiančios nuostatos netrukdo ligos kontrolei.
3. Nustatydama apsaugos ir stebėsenos zonas, kaip numatyta 1 dalyje, kompetentinga institucija atsižvelgia bent į šiuos kriterijus:
a)
epidemiologinį tyrimą;
b)
geografinę padėtį, ypač natūralias ribas;
c)
ūkių išsidėstymą ir artumą bei apytikslį naminių paukščių skaičių;
d)
naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių vežimo ir prekybos jais ypatumus;
e)
įrangą ir personalą, galintį kontroliuoti naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių, jų skerdenų, mėšlo, kraiko ir panaudotų pakratų vežimą apsaugos ir stebėsenos zonose, ypač jei naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, kuriuos reikia nužudyti ir pašalinti, turi būti išvežami iš jų kilmės ūkio.
4. Kompetentinga institucija gali nustatyti papildomas apribojimo zonas aplink ar šalia apsaugos ir stebėsenos zonų, atsižvelgdama į 3 dalyje numatytus kriterijus.
5. Jei apsaugos, stebėsenos ar papildoma apribojimo zona apima kelių valstybių narių teritorijas, suinteresuotų valstybių narių kompetentingos institucijos šią zoną nustato kartu.
17 straipsnis
Apsaugos ir stebėsenos zonose kartu taikytinos priemonės
1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad apsaugos ir stebėsenos zonose būtų taikomos šios priemonės:
a)
nustatoma tvarka, leidžianti atsekti, kas galėtų platinti paukščių gripo virusą, įskaitant naminius, kitus nelaisvėje esančius paukščius, mėsą, kiaušinius, skerdenas, pašarą, pakratus, žmones, turėjusius kontaktą su užkrėstais naminiais ar kitais nelaisvėje esančiais paukščiais, arba transporto priemones, naudojamas paukštininkystės pramonėje;
b)
kompetentingos institucijos prašymu laikytojai pateikia visą reikiamą informaciją apie naminius ar kitus nelaisvėje esančius paukščius bei kiaušinius, įvežamus į ūkį ar išvežamus iš jo.
2. Kompetentinga institucija imasi visų pagrįstų veiksmų, kad užtikrintų, jog visi asmenys, esantys apsaugos ir stebėsenos zonose, kuriose taikomi apribojimai, yra išsamiai susipažinę su taikomais apribojimais.
Ši informacija gali būti perduodama įspėjamaisiais pranešimais, per žiniasklaidą, pavyzdžiui, spaudą ir televiziją, arba kitomis atitinkamomis priemonėmis.
3. Kompetentinga institucija, atsižvelgdama į epidemiologinę informaciją ar kitus įrodymus, ūkiuose ir teritorijose, kurioms kyla pavojus, gali įgyvendinti prevencinę likvidavimo programą, įskaitant prevencinį naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skerdimą ar žudymą.
4. Valstybės narės, taikančios 3 dalyje numatytas priemones, nedelsdamos praneša apie jas Komisijai, kuri kuo greičiau įvertina susidariusią padėtį su suinteresuotomis valstybėmis narėmis ir Komitete.
3 SKIRSNIS
Apsaugos zonose taikytinos priemonės
18 straipsnis
Surašymas ir oficialaus veterinarijos gydytojo apsilankymai bei stebėsena
Kompetentinga institucija užtikrina, kad apsaugos zonose būtų taikomos šios priemonės:
a)
kuo greičiau surašomi visi ūkiai;
b)
visuose komerciniuose ūkiuose kuo skubiau apsilankytų oficialus veterinarijos gydytojas, kad būtų atliktas klinikinis naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių patikrinimas ir prireikus paimti mėginiai laboratoriniams tyrimams pagal diagnostikos vadovą; saugomi tokių apsilankymų dokumentai ir jų metu nustatyti faktai; prieš panaikinant apsaugos zoną nekomerciniuose ūkiuose apsilankytų oficialus veterinarijos gydytojas;
c)
nedelsiant pradedama papildoma stebėsena pagal diagnostikos vadovą, kad būtų nustatytas bet koks paskesnis paukščių gripo plitimas apsaugos zonoje esančiuose ūkiuose.
19 straipsnis
Apsaugos zonose esantiems ūkiams taikytinos priemonės
Kompetentinga institucija užtikrina, kad apsaugos zonose esančiuose ūkiuose būtų taikomos šios priemonės:
a)
visi naminiai paukščiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai patalpinami ūkyje esančio pastato viduje ir ten laikomi. Jei tai neįmanoma arba kenkia paukščių gerovei, jie izoliuojami kitoje to paties ūkio vietoje, kad neturėtų kontaktų su kituose ūkiuose esančiais naminiais ar kitais nelaisvėje esančiais paukščiais. Imamasi visų pagrįstų priemonių, kad būtų apribotas jų kontaktas su laukiniais paukščiais;
b)
kuo greičiau sunaikinamos skerdenos;
c)
galimai užkrėstoms transporto priemonėms ir įrangai, naudojamoms gyviems naminiams ar kitiems nelaisvėje laikomiems paukščiams, mėsai, pašarui, mėšlui, srutoms, kraikui ir kitoms medžiagoms ar žaliavoms vežti, nedelsiant taikoma viena ar daugiau iš 48 straipsnyje numatytų procedūrų;
d)
visoms transporto priemonių, kurias naudoja personalas ar kiti asmenys, atvykstantys į ūkį ar iš jo išvykstantys, ir kurios gali būti užkrėstos, dalims taikoma viena ar daugiau iš 48 straipsnyje numatytų procedūrų;
e)
jokie naminiai paukščiai, kiti nelaisvėje laikomi paukščiai ar naminiai žinduoliai negali būti įvežami į ūkį ar išvežami iš jo be kompetentingos institucijos leidimo. Šis apribojimas netaikomas žinduoliams, kurie tokiuose ūkiuose būna tik žmonių gyvenamuose plotuose, kuriuose jie:
i)
neturi kontakto su vietoje laikomais naminiais paukščiais ar kitais nelaisvėje laikomais paukščiais, ir
ii)
nepasiekia jokių narvų ar teritorijų, kur yra kiti vietoje laikomi naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai;
f)
apie bet kokį ūkiuose padidėjusį sergamumą arba gaištamumą ar didelį produkcijos sumažėjimą nedelsiant pranešama kompetentingai institucijai, kuri atlieka atitinkamus tyrimus pagal diagnostikos vadovą;
g)
bet kuris asmuo, atvykstantis į ūkį ar iš jo išvykstantis, laikosi reikiamų biologinio saugumo priemonių, kurių paskirtis - paukščių gripo plitimo prevencija;
h)
laikytojas registruoja visus ūkyje, išskyrus gyvenamąsias patalpas, apsilankančius asmenis, siekiant supaprastinti ligos stebėseną ir kontrolę; šiuos įrašus privaloma pateikti kompetentingos institucijos prašymu. Tokių įrašų nereikia tais atvejais, kai lankytojai atvyksta į tokius ūkius kaip zoologijos sodai ir laukinės gamtos parkai-rezervatai, kuriuose jie negali patekti į vietas, kuriose laikomi paukščiai.
20 straipsnis
Draudimas iš ūkių šalinti ar naudoti panaudotą kraiką, mėšlą ar srutas
Kompetentinga institucija užtikrina, kad iš ūkių, esančių apsaugos zonose, būtų uždrausta šalinti ar naudoti panaudotą kraiką, taip pat mėšlą ar srutas, nebent ji tam suteiktų leidimą. Tačiau, taikant biologinio saugumo priemones, mėšlą ar srutas galima leisti išvežti iš ūkių į paskirtą įmonę apdorojimui arba laikinam saugojimui iki paskesnio perdirbimo, siekiant sunaikinti galimai esančius paukščių gripo virusus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002 arba pagal konkrečias taisykles, kurios gali būti priimtos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
21 straipsnis
Mugės, turgūs ar kiti susibūrimai ir medžiojamų paukščių išteklių atkūrimas
Kompetentinga institucija užtikrina, kad naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių mugės, turgūs, parodos ir kiti susibūrimai apsaugos zonose būtų uždrausti.
Kompetentinga institucija užtikrina, kad naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, skirti medžiojamų paukščių ištekliams atkurti, nebūtų paleidžiami apsaugos zonose.
22 straipsnis
Paukščių, kiaušinių, naminių paukščių mėsos ir skerdenų vežimo ir vežimo uždraudimas
1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad apsaugos zonose naminių, kitų nelaisvėje laikomų paukščių, subrendusių naminių paukščių, vienadienių viščiukų, kiaušinių ir skerdenų vežimas ar vežimas iš ūkių keliais, išskyrus ūkiams priklausančius privažiavimo kelius, arba geležinkeliu, būtų draudžiamas.
2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad naminių paukščių mėsos vežimas iš skerdyklų, išpjaustymo įmonių ir šaldymo sandėlių būtų uždraustas, nebent ji gauta:
a)
iš naminių paukščių, kilusių ne iš apsaugos zonų, ir buvo saugoma bei vežama atskirai nuo mėsos, gautos iš naminių paukščių, kilusių iš apsaugos zonų; arba
b)
mažiausiai prieš 21 dieną iki nustatytos anksčiausio užsikrėtimo apsaugos zonoje esančiame ūkyje dienos ir visą laiką buvo laikoma ir vežama atskirai nuo tokios mėsos, gautos po tos dienos.
3. Tačiau 1 ir 2 dalyje nustatytas draudimas netaikomas tranzitui per apsaugos zoną keliais ar geležinkeliu neiškraunant ar nesustojant.
23 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos tiesiogiai vežant naminius paukščius neatidėliotinam skerdimui ir naminių paukščių mėsos vežimas arba apdorojimas
1. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti tiesiogiai vežti naminius paukščius, kilusius iš apsaugos zonoje esančio ūkio, neatidėliotinam skerdimui į paskirtą skerdyklą, jei įvykdomos šios sąlygos:
a)
oficialus veterinarijos gydytojas atliko klinikinę paukščių apžiūrą jų kilmės ūkyje per 24 valandas nuo jų išsiuntimo paskersti;
b)
tam tikrais atvejais pagal diagnostikos vadovą buvo atlikti laboratoriniai naminių paukščių tyrimai jų kilmės ūkyje ir gauti patenkinami rezultatai;
c)
naminiai paukščiai vežami kompetentingos institucijos arba jai prižiūrint užplombuotose transporto priemonėse;
d)
už paskirtą skerdyklą atsakinga kompetentinga institucija yra informuojama ir sutinka priimti naminius paukščius, o vėliau patvirtina paukščių paskerdimą išsiuntimo vietos kompetentingai institucijai;
e)
naminiai paukščiai, kilę iš apsaugos zonos, laikomi atskirai nuo kitų naminių paukščių ir skerdžiami atskirai arba skirtingu laiku nei kiti naminiai paukščiai, pageidautina darbo dienos pabaigoje; vėliau, prieš kitų naminių paukščių skerdimą, atliekamas valymas ir dezinfekavimas;
f)
oficialus veterinarijos gydytojas užtikrina, kad paskirtoje skerdykloje būtų atliktas išsamus naminių paukščių patikrinimas, atvežus naminius paukščius ir juos paskerdus;
g)
mėsa neteikiama prekybai Bendrijoje ar tarptautinei prekybai ir žymima šviežios mėsos sveikatos žyma, numatytu 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvos 2002/99/EB, nustatančios gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (15) II priede, nebent nusprendžiama kitaip šios direktyvos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka;
h)
mėsa gaunama, išpjaustoma, vežama ir laikoma atskirai nuo tos, kuri skirta prekybai Bendrijoje ir tarptautinei prekybai, bei panaudojama taip, kad nepatektų į mėsos produktus, skirtus prekybai Bendrijoje ar tarptautinei prekybai, nebent:
i)
ji buvo apdorota taip, kaip išdėstyta Direktyvos 2002/99/EB III priede; arba
ii)
64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka būtų nuspręsta kitaip.
2. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti tiesiogiai vežti naminius paukščius, kilusius iš ūkio, kuris nėra apsaugos zonoje, neatidėliotinam skerdimui į paskirtą skerdyklą, esančią apsaugos zonoje, ir po to vežti iš tokių naminių paukščių gautą mėsą, jei:
a)
už paskirtą skerdyklą atsakinga kompetentinga institucija yra informuojama ir sutinka priimti naminius paukščius, o vėliau patvirtina paukščių paskerdimą išsiuntimo vietos kompetentingai institucijai;
b)
naminiai paukščiai laikomi atskirai nuo kitų naminių paukščių, kilusių iš ūkių, esančių apsaugos zonoje, ir skerdžiami atskirai arba skirtingu laiko nei kiti naminiai paukščiai;
c)
gauta naminių paukščių mėsa išpjaustoma, vežama ir laikoma atskirai nuo naminių paukščių mėsos, gautos iš kitų naminių paukščių, kilusių iš ūkių, esančių apsaugos zonoje;
d)
šalutiniai produktai sunaikinami.
24 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos vienadienių viščiukų tiesioginiam vežimui
1. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti iš apsaugos zonoje esančio ūkio kilusius vienadienius viščiukus tiesiogiai vežti į toje pačioje valstybėje narėje esantį ūkį ar to ūkio paukštidę, pageidautina, esančius už apsaugos ar stebėsenos zonų ribų, jei įvykdomos šios sąlygos:
a)
jie vežami kompetentingos institucijos arba jai prižiūrint užplombuotose transporto priemonėse;
b)
vežant ir paskirties ūkyje taikomos atitinkamos biologinio saugumo priemonės;
c)
nuo vienadienių viščiukų atvežimo į ūkį dienos pradedama oficiali paskirties ūkio stebėsena;
d)
jei naminiai paukščiai išvežami iš apsaugos ar stebėsenos zonų, paskirties ūkyje jie laikomi ne mažiau kaip 21 dieną.
2. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti vienadienius viščiukus, išperėtus iš kiaušinių, kilusių iš ūkių, esančių už apsaugos ir stebėsenos zonų ribų, tiesiogiai vežti į bet kurį kitą ūkį toje pačioje valstybėje narėje, pageidautina, esantį už apsaugos ir stebėsenos zonų ribų, jei siunčiančios peryklos logistika ir higienos sąlygos darbo vietoje užtikrina, kad tie kiaušiniai neturėjo jokio kontakto su kitais periniais kiaušiniais ar vienadieniais viščiukais, kilusiais iš naminių paukščių pulkų tokiose zonose, ir todėl esančių kitokios sveikatos būklės.
25 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos subrendusių naminių paukščių tiesioginiam vežimui
Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti subrendusius naminius paukščius tiesiogiai gabenti į ūkį arba to ūkio paukštidę, pageidautina, esančią apsaugos ar stebėsenos zonoje, kurioje nėra jokių kitų naminių paukščių, jei įvykdomos šios sąlygos:
a)
oficialus veterinarijos gydytojas atliko klinikinę naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių apžiūrą jų kilmės ūkyje, pirmiausia tų, kurie turi būti išvežti;
b)
tam tikrais atvejais pagal diagnostikos vadovą buvo atlikti laboratoriniai naminių paukščių tyrimai jų kilmės ūkyje, ir gauti patenkinami rezultatai;
c)
subrendę naminiai paukščiai vežami kompetentingos institucijos ar jai prižiūrint užplombuotose transporto priemonėse;
d)
atvežus subrendusius naminius paukščius pradedama oficiali paskirties ūkio ar paukštidės stebėsena;
e)
jei naminiai paukščiai išvežami iš apsaugos ar stebėsenos zonų, paskirties ūkyje jie laikomi ne mažiau kaip 21 dieną.
26 straipsnis
Nukrypti leidžianti nuostata, taikoma perinių ir maistinių kiaušinių tiesioginiam vežimui
1. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti tiesiogiai vežti perinius kiaušinius iš bet kurio ūkio į kompetentingos institucijos paskirtą peryklą („paskirtoji perykla“), esančią apsaugos zonoje, arba iš ūkio, esančio apsaugos zonoje, į bet kurią paskirtą peryklą, jei įvykdomos šios sąlygos:
a)
tėviniai pulkai, iš kurių gauti periniai kiaušiniai, yra patikrinti pagal diagnostikos vadovą ir tuose ūkiuose neįtariamas paukščių gripo užkrato buvimas;
b)
periniai kiaušiniai ir jų pakuotės prieš išsiuntimą dezinfekuojamos ir įmanoma užtikrinti šių kiaušinių atsekamumą;
c)
naminiai paukščiai vežami kompetentingos institucijos arba jai prižiūrint užplombuotose transporto priemonėse;
d)
biologinio saugumo priemonės paskirtoje perykloje taikomos vadovaujantis kompetentingos institucijos nurodymais.
2. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti tiesioginį kiaušinių vežimą:
a)
į kompetentingos institucijos nurodytą pakavimo centrą („paskirtasis pakavimo centras“), jeigu jie supakuoti į vienkartinę pakuotę, ir jei taikomos visos biologinio saugumo priemones pagal kompetentingos institucijos nurodymus;
b)
į kiaušinių produktų gamybos įmonę, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo X skirsnio II skyriuje, tam, kad jie būtų laikomi bei apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo XI skyrių; arba
c)
sunaikinti.
27 straipsnis
Nukrypti leidžianti nuostata, taikoma tiesioginiam skerdenų vežimui
Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti tiesiogiai vežti skerdenas, su sąlyga, kad jos vežamos sunaikinti.
28 straipsnis
Transporto priemonių valymas ir dezinfekavimas
Kompetentinga institucija užtikrina, kad transporto priemonės ir įranga, naudojamos vežimui, kaip numatyta 23-27 straipsniuose, būtų valomos ir dezinfekuojamos nedelsiant pagal vieną ar daugiau iš 48 straipsnyje nustatytų procedūrų po vežimo.
29 straipsnis
Priemonių taikymo trukmė
1. Šiame skirsnyje numatytos priemonės taikomos bent 21 dieną po pirminio valymo ir dezinfekavimo užkrėstame ūkyje užbaigimo dienos, pagal vieną ar daugiau iš 48 straipsnyje nustatytų procedūrų, ir tol, kol apsaugos zonoje esantys ūkiai bus ištirti pagal diagnostikos vadovą.
2. Kai šiame skirsnyje nurodytos priemonės nebetaikomos, kaip numatyta šio straipsnio 1 dalyje, buvusioje apsaugos zonoje taikomos 30 straipsnyje nustatytos priemonės tol, kol jų nebereikės taikyti pagal 31 straipsnį.
4 SKIRSNIS
Stebėsenos zonose taikytinos priemonės
30 straipsnis
Stebėsenos zonose taikytinos priemonės
Kompetentinga institucija užtikrina, kad stebėsenos zonose būtų taikomos šios priemonės:
a)
kuo skubiau surašomi visi komerciniai naminių paukščių ūkiai;
b)
uždraudžiamas naminių paukščių, subrendusių naminių paukščių, vienadienių viščiukų, kiaušinių vežimas stebėsenos zonoje, nebent leidimą išduotų kompetentinga institucija, kuri užtikrintų, kad būtų taikomos atitinkamos biologinio saugumo priemonės, siekiant užkirsti kelią paukščių gripo plitimui; šis draudimas netaikomas tranzitui per stebėsenos zoną keliu ar geležinkeliu neiškraunant ir nesustojant;
c)
uždraudžiamas naminių paukščių, subrendusių naminių paukščių, vienadienių viščiukų, kiaušinių vežimas į ūkius, skerdyklas, pakavimo centrus ar kiaušinių produktų gamybos įmonę, esančius už stebėsenos zonos ribų; tačiau kompetentinga institucija gali leisti tiesiogiai vežti:
i)
skersti numatytus naminius paukščius į paskirtą skerdyklą neatidėliotinam skerdimui pagal 23 straipsnio 1 dalies a, b ir d punktus;
kompetentinga institucija gali leisti tiesiogiai vežti naminius paukščius, kilusius iš ūkio, kuris nėra apsaugos ir stebėjimo zonose, neatidėliotinam skerdimui į paskirtą skerdyklą, esančią apsaugos zonoje ir vėlesniam tokių naminių paukščių mėsos vežimui;
ii)
subrendusius naminius paukščius į ūkį, kuriame nelaikomi jokie kiti paukščiai, toje pačioje valstybėje narėje; atvežus subrendusius naminius paukščius, pradedama oficiali šio ūkio stebėsena, ir subrendę paukščiai paskirties ūkyje laikomi ne trumpiau kaip 21 dieną;
iii)
vienadienius viščiukus:
į ūkį ar tokio ūkio paukštidę, kuri yra toje pačioje valstybėje narėje, jeigu taikomos atitinkamos biologinio saugumo priemonės, po gabenimo pradedama oficiali ūkio stebėsena ir vienadieniai viščiukai paskirties ūkyje laikomi ne trumpiau kaip 21 dieną; arba
jei jie išperėti iš perinių kiaušinių, kilusių iš naminių paukščių ūkių, esančių už apsaugos ir stebėsenos zonų ribų, į bet kurį ūkį, jeigu siunčiančiosios peryklos logistika ir darbo sąlygų biologinis saugumas užtikrina, kad šie kiaušiniai neturėjo kontakto su kitais periniais kiaušiniais ar vienadieniais viščiukais, kilusiais iš naminių paukščių pulkų, esančių tose zonose, ir todėl jie yra kitokios sveikatos būklės;
iv)
perinius kiaušinius į paskirtą peryklą, esančią stebėsenos zonoje ar už jos; kiaušiniai ir jų pakuotė prieš išsiuntimą dezinfekuojami ir būtina užtikrinti šių kiaušinių atsekamumą;
v)
maistinius kiaušinius į paskirtąjį pakavimo centrą, jeigu jie supakuoti į vienkartinę pakuotę, ir jei taikomos visos biologinio saugumo priemonės pagal kompetentingos institucijos nurodymus;
vi)
kiaušinius į kiaušinių produktų gamybos įmonę, esančią stebėsenos zonoje ar už jos ribų kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo X skirsnio II skyriuje, tam, kad jie būtų laikomi bei apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo XI skyrių;
vii)
kiaušinius sunaikinti;
d)
bet kuris asmuo, atvykstantis į stebėsenos zonoje esantį ūkį, ar iš jo išvykstantis, laikosi atitinkamų biologinio saugumo priemonių, kurių paskirtis - paukščių gripo plitimo prevencija;
e)
transporto priemonės ir įranga, naudojama gyviems naminiams, kitiems nelaisvėje esantiems paukščiams, skerdenoms, pašarui, mėšlui, srutoms ar kraikui gabenti, ir bet kuri kita medžiaga ar žaliavos, kurios gali būti užkrėstos, po užkrėtimo nedelsiant valomos ir dezinfekuojamos pagal vieną ar daugiau 48 straipsnyje nustatytų procedūrų;
f)
jokie naminiai paukščiai, kiti nelaisvėje laikomi paukščiai ar naminių rūšių žinduoliai negali būti įvežami į ūkį, kuriame naminiai paukščiai laikomi be kompetentingos institucijos leidimo, ar iš jo išvežami. Šis apribojimas netaikomas žinduoliams, kurie tokiuose ūkiuose būna tik žmonių gyvenamuose plotuose, kuriuose jie:
i)
neturi kontakto su vietoje laikomais naminiais paukščiais ar kitais nelaisvėje esančiais paukščiais, ir
ii)
nepasiekia jokių narvų ar teritorijų, kur yra kiti vietoje laikomi naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai;
g)
apie bet kokį ūkiuose padidėjusį sergamumą ar gaištamumą ir ryškų produkcijos sumažėjimą nedelsiant pranešama kompetentingai institucijai, kuri atlieka atitinkamus tyrimus pagal diagnostikos vadovą;
h)
uždraudžiamas panaudoto kraiko, taip pat mėšlo ar srutų pašalinimas ar naudojimas, nebent kompetentinga institucija tai leistų; mėšlą galima leisti išvežti, taikant biologinio saugumo priemones, iš ūkio, esančio stebėsenos zonoje, į paskirtąją įmonę perdirbimui arba laikinam saugojimui iki paskesnio perdirbimo, siekiant sunaikinti galimai esančius paukščių gripo virusus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002 arba laikantis konkrečių taisyklių, kurios gali būti priimtos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka;
i)
uždraudžiamos mugės, turgūs, parodos ar kiti naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių sambūriai;
j)
naminiai paukščiai neišleidžiami medžiojamų paukščių ištekliams atnaujinti.
31 straipsnis
Priemonių taikymo trukmė
Šiame skirsnyje numatytos priemonės taikomos bent 30 dienų po pirminio valymo ir dezinfekavimo užkrėstame ūkyje užbaigimo dienos pagal 48 straipsnį.
5 SKIRSNIS
Papildomose apribojimo zonose taikytinos priemonės
32 straipsnis
Papildomose apribojimo zonose taikytinos priemonės
1. Kompetentinga institucija gali nustatyti, kad kai kurios arba visos 3 ir 4 skirsniuose numatytos priemonės būtų taikomos papildomose apribojimo zonose, numatytose 16 straipsnio 4 dalyje („papildomos apribojimo zonos“).
2. Kompetentinga institucija gali, jei patvirtinama epidemiologine informacija ar kitais įrodymais, taikyti, atsižvelgiant į IV priedo kriterijus, papildomose apribojimo zonose esančiuose pavojinguose ūkiuose ar zonose prevencinę likvidavimo programą, įskaitant prevencinį naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skerdimą arba žudymą.
Šių ūkių ištekliai atnaujinami vadovaujantis kompetentingos institucijos nurodymais.
3. Valstybės narės, taikančios 1 ir 2 dalyse numatytas priemones apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.
4. Komisija kuo skubiau įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuotomis valstybėmis narėmis ir Komitete.
5. Nepažeidžiant pagal 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (16) priimtų sprendimų, papildomos stebėsenos, biologinio saugumo ir kontrolės priemonės, skirtos užkirsti kelią paukščių gripo plitimui, gali būti priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
6 SKIRSNIS
Nukrypti leidžiančios nuostatos ir biologinio saugumo priemonės
33 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos
1. Valstybės narės apibrėžia išsamius susitarimus, pagal kuriuos jos gali leisti taikyti 16 straipsnyje ir 23-27 straipsniuose numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas, įskaitant atitinkamas alternatyvias priemones bei sąlygas. Tokios nukrypti leidžiančios nuostatos grindžiamos kompetentingos institucijos atliktu rizikos įvertinimu.
2. Kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali leisti nukrypti nuo priemonių, numatytų 3 ir 4 skirsniuose, patvirtinus DPPG perykloje.
3. Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo priemonių, numatytų 18 straipsnio b ir c punktuose, 22 straipsnyje ir 30 straipsnio b, c ir f punktuose DPPG protrūkio atvejais nekomerciniame paukščių ūkyje, cirke, zoologijos sode, laukinės gamtos parke - rezervate ir aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotas retas naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių veisles.
4. Nukrypdamos nuo 3 ir 4 skirsnių DPPG protrūkio atvejais, valstybės narės, remdamosi rizikos įvertinimu, gali pradėti taikyti specialias priemones lenktyninių balandžių vežimui iš apsauginių ar stebėsenos zonų ir jose.
5. Nukrypti leidžiančios nuostatos, numatytos 1-4 dalyse, suteikiamos tik tuo atveju, jei tokios nuostatos netrukdo ligos kontrolei.
6. Valstybės narės, suteikiančios 1-4 dalyse numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas, nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.
7. Komisija visais atvejais nedelsdama įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Komitete.
Atsižvelgiant į bet kurią suteiktą nukrypti leidžiančią nuostatą, kaip numatyta 1-4 dalyse, priemonės, skirtos užkirsti kelią paukščių gripo plitimui, gali būti priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
8. Jokie naminiai paukščiai (įskaitant vienadienius viščiukus), kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, periniai kiaušiniai, panaudotas kraikas, mėšlas ar srutos iš ūkių, kuriems pagal šį straipsnį buvo leista nukrypti nuo įprastinių reikalavimų, negali būti parduodami už valstybės narės teritorijos ribų, išskyrus tuomet, jei 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka nusprendžiama kitaip.
34 straipsnis
Papildomos biologinio saugumo priemonės
1. Siekdama apsisaugoti nuo paukščių gripo plitimo, kompetentinga institucija gali nurodyti suinteresuotoje valstybėje narėje be priemonių, numatytų 3, 4 ir 5 skirsniuose, taikyti papildomas biologinio saugumo priemones ūkiuose, esančiuose apsauginėse bei priežiūros zonose ir papildomose draudžiamosiose zonose, o taip pat kitiems nelaisvėje laikomiems paukščiams laikyti skirtose patalpose ir kitiems nelaisvėje laikomiems paukščiams laikyti skirtose patalpose.
Toms priemonėms galima priskirti apribojimus, taikomus transporto priemonių ar asmenų, tiekiančių pašarus ar surenkančių kiaušinius, vežimui, naminių paukščių vežimui į skerdyklas, šalintinų skerdenų surinkimui ir kitokiam personalo, veterinarijos gydytojų arba asmenų, tiekiančių įrangą ūkiams, vežimui.
2. Valstybės narės, patvirtinančios priemones, kaip numatyta 1 dalyje, apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.
3. Komisija kuo skubiau įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Komitete.
4. Nepažeidžiant sprendimų, priimtų pagal Sprendimą 90/424/EEB, papildomos priežiūros, biologinio saugumo ir kontrolės priemonės apsisaugoti nuo paukščių gripo plitimo gali būti priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
7 SKIRSNIS
Priemonės, taikytinos įtarus ir patvirtinus didelio patogeniškumo paukščių gripą (DPPG) tam tikrose patalpose, išskyrus ūkius, ir transporto priemonėse
35 straipsnis
Įtariamo DPPG buvimo skerdyklose ir transporto priemonėse tyrimas
Įtariant arba patvirtinus DPPG buvimą skerdyklose ar transporto priemonėse, kompetentinga institucija naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių kilmės ūkyje nedelsdama pradeda tyrimą, kad patvirtintų arba paneigtų jo buvimą pagal diagnostikos vadovą.
36 straipsnis
Skerdyklose taikomos priemonės
1. Įtariant arba patvirtinus DPPG buvimą skerdykloje, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, užtikrina, kad visi skerdykloje esantys naminiai paukščiai būtų nužudomi arba paskersti kaip įmanoma greičiau oficialiai prižiūrint.
Paskerdus tokius naminius paukščius, jų mėsa ir bet kokie šalutiniai produktai, gauti iš šių naminių paukščių, bei bet kurių kitų naminių paukščių, kurie galėjo būti užkrėsti skerdžiant arba gamybos proceso metu, mėsa ir šalutiniai produktai laikomi atskirai esant oficialiai priežiūrai tol, kol bus baigtas tyrimas pagal diagnostikos vadovą.
2. Jei DPPG patvirtinamas, naminių paukščių mėsa ir bet kokie šalutiniai produktai, gauti iš šių naminių paukščių, bei bet kurių kitų naminių paukščių, kurie galėjo būti užkrėsti skerdžiant arba gamybos proceso metu, mėsa ir iš jų gauti šalutiniai produktai kuo greičiau sunaikinami esant oficialiai priežiūrai.
37 straipsnis
Pasienio kontrolės postuose ar transporte taikomos priemonės
1. Įtarusi arba patvirtinusi DPPG buvimą pasienio kontrolės postuose arba transporto priemonėse, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, užtikrina, kad pasienio kontrolės poste arba transporto priemonėse esantys visi naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai būtų nužudyti, paskersti arba izoliuoti nuo kitų naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių, bei laikomi oficialiai prižiūrint, kol bus baigtas tyrimas pagal diagnostikos vadovą. Kompetentinga institucija atitinkamai taiko priemones, numatytas 7 straipsnyje.
Kompetentinga institucija gali leisti naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių pervežimą į kitą vietą, kur jie nužudomi, paskerdžiami ar izoliuojami.
Kompetentinga institucija gali nuspręsti nežudyti ar neskersti pasienio kontrolės poste esančių tų naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių, kurie neturėjo kontakto su naminiais ar kitais nelaisvėje esančiais paukščiais įtariamais, kad užsikrėtę.
2. Paskerdus 1 dalyje nurodytus naminius paukščius, jų mėsa ir bet kokie šalutiniai produktai, gauti iš šių naminių paukščių, bei bet kurių kitų naminių paukščių, kurie galėjo būti užkrėsti skerdžiant arba gamybos proceso metu, mėsa ir šalutiniai produktai laikomi atskirai oficialiai prižiūrint tol, kol bus baigtas tyrimas pagal diagnostikos vadovą.
3. Jei DPPG patvirtinamas, naminių paukščių mėsa ir bet kokie šalutiniai produktai, gauti iš šių naminių paukščių, bei bet kurių kitų naminių paukščių, kurie galėjo būti užkrėsti skerdžiant arba gamybos proceso metu, mėsa ir iš jų gauti šalutiniai produktai kuo greičiau sunaikinami oficialiai prižiūrint.
38 straipsnis
Papildomos priemonės, taikytinos skerdyklose, pasienio kontrolės postuose ar transporto priemonėse
Kompetentinga institucija užtikrina, kad įtariant arba patvirtinus DPPG buvimą skerdykloje, pasienio kontrolės poste ar transporto priemonėse, taikomos šios papildomos priemonės:
a)
jokie naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai neįvežami į skerdyklą, pasienio kontrolės postą ar nepakraunami į transporto priemones, tol, kol po valymo ir dezinfekavimo užbaigimo, kaip numatyta b punkte pagal vieną ar daugiau 48 straipsnyje nustatytų procedūrų, nepraeis ne mažiau kaip 24 valandos; į pasienio kontrolės postą gali būti draudžiama įvežti ir kitus gyvūnus;
b)
užkrėstų pastatų, įrangos ir transporto priemonių valymas ir dezinfekavimas atliekamas pagal vieną ar daugiau 48 straipsnyje nustatytų procedūrų ir oficialiai prižiūrint oficialiai paskirtam veterinarijos gydytojui;
c)
atliekamas epidemiologinis tyrimas;
d)
7 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonės yra taikomos užkrėstų naminių paukščių ar skerdenų kilmės ūkyje ir sąlyčio ūkiuose;
e)
atlikus epidemiologinį ir papildomus tyrimus, kaip numatyta 35 straipsnyje, kilmės ūkyje taikytinos 35 straipsnyje numatytos priemonės, nebent nurodyta kitaip;
f)
paukščių gripo viruso izoliatas tiriamas laboratorijoje siekiant nustatyti viruso potipį pagal diagnostikos vadovą.
V SKYRIUS
MAŽO PATOGENIŠKUMO PAUKŠČIŲ GRIPAS (MPPG)
1 SKIRSNIS
Ūkiuose, kuriuose patvirtinti protrūkiai, taikytinos priemonės
39 straipsnis
Taikytinos priemonės
1. Kilus MPPG protrūkiui kompetentinga institucija užtikrina, kad rizikos įvertinimo pagrindu ir atsižvelgiant bent į V priede nustatytus kriterijus, būtų taikomos priemonės, numatytos 7 straipsnio 2 dalies a, b, c, e, g ir h punktuos, 7 straipsnio 3 dalyje ir šio straipsnio 2-5 dalyse.
2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad visi ūkyje esantys naminiai paukščiai ir visi kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, tarp kurių patvirtintas MPPG, būtų sunaikinti oficialiai prižiūrint, siekiant užkirsti kelią paukščių gripo plitimui.
Kiti ūkyje esantys nelaisvėje laikomi paukščiai gali būti naikinami, atsižvelgiant į jų keliamo pavojaus dėl tolesnio paukščių gripo paplitimo įvertinimą, taip pat ir kituose ūkiuose, kurie, remiantis epizootiniu tyrimu, gali būti laikomi sąlyčio ūkiais.
Prieš sunaikinant, jokie naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, iš ūkio neišvežami ir į jį neįvežami, nebent kompetentinga institucija tai leistų.
3. Kaip numatyta 2 dalyje, paukščiai naikinami pagal į Direktyvą 93/119/EB, ir kompetentinga institucija nusprendžia, ar naminiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai:
a)
turi būti nužudomi kuo skubiau, arba
b)
paskerdžiami paskirtoje skerdykloje laikantis 4 dalies reikalavimų.
Kai naikinama skerdžiant paskirtoje skerdykloje, naminiai paukščiai toliau stebimi ir tiriami.
Naminiai paukščiai nevežami iš ūkio į paskirtą skerdyklą, kol kompetentinga institucija, atsižvelgdama visų pirma į tyrimus ir laboratorinius tyrimus, skirtus naminių paukščių viruso išskyrimo mastui nustatyti ir atliekamus pagal diagnostikos vadovą, taip pat į rizikos įvertinimą, nenustato, kad tolesnio MPPG plitimo rizika yra minimali.
4. Paskirtoje skerdykloje pagal 3 dalį gali būti skerdžiama tik jeigu:
a)
naminiai paukščiai siunčiami tiesiai iš ūkio į paskirtą skerdyklą;
b)
prieš išsiunčiant, už ūkį atsakingas oficialus veterinarijos gydytojas užplombuoja kiekvieną siuntą arba ji yra užplombuojama jam prižiūrint;
c)
kiekviena siunta lieka užplombuota visą vežimo į paskirtąją įmonę laiką;
d)
laikomasi kitų kompetentingos institucijos nustatytų biologinės saugos priemonių;
e)
už paskirtą skerdyklą atsakinga kompetentinga institucija yra informuojama ir sutinka priimti naminius paukščius;
f)
transporto priemonės ir įranga, naudojamos gyviems naminiams paukščiams ir bet kuriai kitai medžiagai ar žaliavoms, kurios gali būti užkrėstos, gabenti po užkrėtimo nedelsiant valomos ir dezinfekuojamos pagal vieną ar daugiau 48 straipsnyje nustatytų procedūrų, ir
g)
tokių naminių paukščių šalutiniai produktai skerdykloje sunaikinami.
5. Kompetentinga institucija užtikrina, kad oficialiai prižiūrint, būtų sunaikinti:
a)
skerdenos ir
b)
ūkyje esantys periniai kiaušiniai.
6. Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų imamasi šių priemonių:
a)
jei įmanoma, periniai kiaušiniai, surinkti nuo galimo MPPG patekimo į ūkį iki priemonių, numatytų šioje direktyvoje, taikymo pradžios, atsekami ir išperinami oficialiai prižiūrint;
b)
jei įmanoma, naminiai paukščiai, išperinti iš kiaušinių, surinktų nuo galimo MPPG patekimo į ūkį iki priemonių, numatytų šioje direktyvoje, taikymo pradžios, oficialiai prižiūrimi ir tiriami pagal diagnostikos vadovą;
c)
ūkyje prieš paukščių išnaikinimą, kaip numatyta 2 dalyje, esantys ir toliau gaminami kiaušiniai vežami, jei MPPG paplitimo pavojus yra sumažintas iki minimumo:
i)
į kompetentingos institucijos paskirtą pakavimo centrą („paskirtasis pakavimo centras“), jeigu jie supakuoti į vienkartinę pakuotę, ir jei taikomos visos biologinio saugumo priemones pagal kompetentingos institucijos nurodymus;
ii)
į kiaušinių produktų gamybos įmonę, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo X skirsnio II skyriuje, tam, kad jie būtų laikomi bei apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo XI skyrių; arba
iii)
sunaikinti;
d)
galimai užkrėstos medžiagos ar žaliavos apdorojamos pagal oficialaus veterinarijos gydytojo instrukcijas arba sunaikinamos;
e)
galimai užkrėstas mėšlas, srutos ir kraikas apdorojami taikant vieną ar daugiau 48 straipsnyje numatytų procedūrų;
f)
po išnaikinimo pastatai, naudojami naminiams ar kitiems nelaisvėje esantiems paukščiams laikyti, galimai užkrėsta įranga ir transporto priemonės, naudojamos skerdenoms, mėšlui, srutoms ir kraikui ar bet kurioms kitoms, galimai užkrėstoms medžiagoms gabenti, nedelsiant apdorojami taikant vieną ar daugiau 48 straipsnyje numatytų procedūrų;
g)
naminių rūšių žinduoliai nepatenka į ūkį ir nepalieka jo be kompetentingos institucijos leidimo. Šis apribojimas netaikomas žinduoliams, kurie tokiuose ūkiuose būna tik žmonių gyvenamuose plotuose, kuriuose jie:
i)
neturi kontakto su vietoje laikomais naminiais paukščiais ar kitais nelaisvėje laikomais paukščiais, ir
ii)
nepasiekia jokių narvų ar teritorijų, kur yra kiti vietoje laikomi naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai;
h)
pirminio MPPG protrūkio atveju pagal diagnostikos vadovą atliekami išskirto viruso laboratoriniai tyrimai viruso potipiui nustatyti, ir viruso izoliatas kuo skubiau pateikiamas Bendrijos kontrolinei laboratorijai, kaip numatyta 51 straipsnio 1 dalyje.
7. Valstybės narės, taikančios 2, 4 ir 5 dalyse numatytas priemones, apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.
40 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos, susijusios su tam tikrais ūkiais
1. Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo priemonių, numatytų 39 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalies b punkte, MPPG protrūkio atvejais nekomerciniame ūkyje, cirke, zoologijos sode, gyvūnų augintinių parduotuvėje, laukinės gamtos parke-rezervate ir aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai paukščiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotas retų naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių veisles, laikantis nuostatos, kad tokios nukrypti leidžiančios nuostatos netrukdo ligos kontrolei.
2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad, suteikus 1 dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai, kuriems ji taikoma:
a)
įkeliami į ūkyje esančio pastato vidų ir ten laikomi. Jei tai neįmanoma arba kenkia paukščių gerovei, jie izoliuojami kitoje to paties ūkio vietoje, kad neturėtų kontakto su kituose ūkiuose esančiais naminiais ar kitais nelaisvėje esančiais paukščiais. Imamasi visų įmanomų priemonių, kad būtų apribotas jų kontaktas su laukiniais paukščiais;
b)
toliau stebimi ir tiriami pagal diagnostikos vadovą ir neperkeliami, kol laboratoriniais tyrimais įrodoma, kad jie nekelia didelės tolesnio MPPG paplitimo rizikos; bei
c)
neišvežami iš jų kilmės ūkio, nebent skerdimui arba į kitą ūkį:
i)
esantį toje pačioje valstybėje narėje, vadovaujantis kompetentingos institucijos nurodymais; arba
ii)
esantį kitoje valstybėje narėje, jei paskirties valstybė narė sutinka.
3. MPPG protrūkių peryklose atvejais, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali leisti nukrypti nuo kai kurių arba visų priemonių, numatytų 39 straipsnyje.
4. Valstybės narės parengia 1 ir 3 dalyse numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų išsamias taikymo taisykles.
5. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visas nukrypti leidžiančias nuostatas, leistas taikyti pagal 1 ir 3 dalis.
6. Komisija kuo skubiau įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Komitete.
7. Atsižvelgiant į suteiktą nukrypti leidžiančią nuostatą, kaip numatyta 1 dalyje, paukščių gripo plitimo prevencijos priemonės gali būti priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
2 SKIRSNIS
Atskiri produkcijos padaliniai ir sąlyčio ūkiai
41 straipsnis
MPPG protrūkių atvejais atskirose produkcijos padaliniuose taikytinos priemonės
1. Kilus MPPG protrūkiui ūkyje, kurį sudaro du ar daugiau atskiri produkcijos padaliniai, kompetentinga institucija gali leisti produkcijos padaliniams, kuriuose laikomi sveiki naminiai paukščiai, nukrypti nuo 39 straipsnio 2 dalyje numatytų priemonių, jei tokios nukrypti leidžiančios nuostatos netrukdo ligos kontrolei.
2. Valstybės narės parengia 1 dalyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų išsamias taikymo taisykles, atsižvelgdamos į įmanomas užtikrinti gyvūnų sveikatos garantijas ir numato atitinkamas alternatyvias priemones.
3. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visas pagal 1 dalį leistas taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas.
4. Komisija kuo skubiau įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Komitete.
5. Atsižvelgiant į suteiktą nukrypti leidžiančią nuostatą, kaip numatyta 1 dalyje, paukščių gripo plitimo prevencijos priemonės gali būti priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
42 straipsnis
Užkrėstuose ūkiuose taikomos priemonės
1. Remdamasi epidemiologiniu tyrimu, kompetentinga institucija nusprendžia, ar ūkį reikia laikyti sąlyčio ūkiu.
Kompetentinga institucija užtikrina, kad 7 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonės būtų taikomos sąlyčio ūkiuose tol, kol MPPG buvimas bus paneigtas pagal diagnostikos vadovą.
2. Remdamasi epidemiologiniu tyrimu, kompetentinga institucija gali taikyti 39 straipsnyje numatytas priemones sąlyčio ūkiuose, ypač esančiuose teritorijoje, kurioje laikomų naminių paukščių tankis yra itin didelis.
39 straipsnyje numatytų priemonių taikymo sąlyčio ūkiuose pagrindiniai kriterijai yra išdėstyti IV priede.
3. Kompetentinga institucija užtikrina, kad nužudžius paukščius paimami mėginiai, siekiant patvirtinti arba paneigti MPPG buvimą tuose sąlyčio ūkiuose pagal diagnostikos vadovą.
4. Kompetentinga institucija užtikrina, kad visų ūkių, kuriuose naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai buvo paskersti ar nužudyti bei sunaikinti, ir kuriuose ir po to buvo patvirtintas MPPG, pastatai ir visos ganyklos, kuriose jie buvo laikomi, ūkių kiemai bei visa įranga, kuri gali būti užkrėsta ir transporto priemonės, naudojamos naminiams, kitiems nelaisvėje esantiems paukščiams, skerdenoms, mėsai, pašarui, mėšlui, srutoms, kraikui ir bet kurioms kitoms medžiagoms ar žaliavoms, kurios gali būti užkrėstos, gabenti apdorojami taikant vieną ar daugiau 48 straipsnyje numatytų procedūrų.
3 SKIRSNIS
Apribojimo zonos nustatymas
43 straipsnis
Apribojimo zonų nustatymas MPPG protrūkių atvejais
MPPG protrūkio atveju kompetentinga institucija nedelsdama aplink ūkį nustato vieno kilometro spindulio apribojimo zoną.
44 straipsnis
Apribojimo zonoje taikytinos priemonės
1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad šios priemonės taikomos apribojimo zonoje:
a)
kuo skubiau surašomi visi komerciniai ūkiai;
b)
laboratoriniai tyrimai komerciniuose naminių paukščių ūkiuose atliekami mažiausiai vieno kilometro spinduliu aplink tokį ūkį, pagal diagnostikos vadovą;
c)
naminių, kitų nelaisvėje laikomų paukščių, subrendusių naminių paukščių, vienadienių viščiukų, kiaušinių vežimą apribojimo zonoje ar į ją sankcionuoja kompetentinga institucija ir taiko kitas, jos nuomone, būtinas kontrolės priemones; šis apribojimas netaikomas tranzitui per apribojimo zoną keliu ar geležinkeliu, neiškraunant ir nesustojant;
d)
naminių paukščių, kitų nelaisvėje laikomų paukščių, subrendusių naminių paukščių, vienadienių viščiukų, kiaušinių vežimas iš apribojimo zonos uždraudžiamas, nebent kompetentinga institucija leidžia tiesiogiai vežti:
i)
skersti skirtus naminius paukščius į skerdyklą toje pačioje valstybėje narėje;
ii)
gyvus naminius paukščius į ūkį, kuriame nelaikomi jokie kiti paukščiai, toje pačioje valstybėje narėje. Gyvi naminiai paukščiai laikomi jame 21 dieną, o šis ūkis nuo jų atvežimo yra oficialiai stebimas;
iii)
vienadienius viščiukus:
į ūkį ar tokio ūkio paukštidę toje pačioje valstybėje narėje; vienadieniai viščiukai laikomi juose 21 dieną, o šis ūkis nuo jų atvežimo yra oficialiai stebimas; arba
išperėtus iš kiaušinių, kilusių iš naminių paukščių ūkių, esančių už apribojimo zonos ribų, vežti į ūkį, jeigu paskirties perykla savo logistinėmis ir biologinio saugumo darbo sąlygomis gali pati užtikrinti, kad nebus kontakto su kitais periniais kiaušiniais ar vienadieniais viščiukais, kilusiais iš naminių paukščių pulkų šiose zonose, ir todėl jų sveikatos būklė kitokia;
iv)
perinius kiaušinius į paskirtą peryklą; kiaušiniai ir jų pakuotė prieš išsiuntimą dezinfekuojami ir būtina užtikrinti šių kiaušinių atsekamumą;
v)
maistinius kiaušinius į pakavimo centrą, jeigu jie supakuoti į vienkartinę pakuotę, ir jei taikomos visos biologinio saugumo priemones pagal kompetentingos institucijos nurodymus;
vi)
kiaušinius į kiaušinių produktų gamybos įmonę, esančią apribojimo zonoje ar už jos ribų kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo X skirsnio II skyriuje, tam, kad jie būtų laikomi bei apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo XI skyrių;
vii)
kiaušinius sunaikinti;
e)
sunaikinamos skerdenos;
f)
bet kuris asmuo, patenkantis ar paliekantis ūkius apribojimo zonoje, laikosi atitinkamų biologinio saugumo priemonių, kurių paskirtis - paukščių gripo plitimo prevencija;
g)
transporto priemonės ir įranga, naudojama gyviems naminiams paukščiams ar kitiems nelaisvėje laikomiems paukščiams, skerdenoms, pašarui, mėšlui, srutoms ar kraikui gabenti, ir bet kuri kita medžiaga ar žaliavos, kurios gali būti užkrėstos, po užkrėtimo nedelsiant valomos ir dezinfekuojamos pagal vieną ar daugiau 48 straipsnyje nustatytų procedūrų;
h)
jokie naminiai paukščiai, kiti nelaisvėje laikomi paukščiai ar naminių rūšių žinduoliai negali būti įvežami į ūkį ar išvežami iš jo be kompetentingos institucijos leidimo. Šis apribojimas netaikomas žinduoliams, kurie tokiuose ūkiuose būna tik žmonių gyvenamuose plotuose, kuriuose jie:
i)
neturi kontakto su vietoje laikomais naminiais paukščiais ar kitais nelaisvėje esančiais paukščiais, ir
ii)
nepasiekia jokių narvų ar teritorijų, kur yra kiti vietoje laikomi naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai;
i)
panaudoto kraiko, mėšlo ar srutų pašalinimas ar naudojimas draudžiamas, nebent kompetentinga institucija leistų; mėšlą ar srutas galima leisti išvežti, taikant biologinio saugumo priemones, iš apribojimo zonoje esančio ūkio į paskirtąją įmonę, kurioje mėšlas perdirbamas arba laikinai saugomas iki tolesnio perdirbimo, siekiant sunaikinti paukščių gripo virusus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002 arba pagal konkrečias taisykles, kurios gali būti priimamos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka;
j)
mugės, turgūs, parodos ar kiti naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių susibūrimai draudžiami, nebent kompetentinga institucija tai leistų;
k)
naminiai paukščiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai nenaudojami medžiojamų paukščių ištekliams atnaujinti.
2. Kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, be šiame skirsnyje numatytų priemonių, gali pradėti taikyti papildomas priemones ir apie tai praneša Komisijai.
3. 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka gali būti patvirtintos tolesnės priemonės siekiant išvengti paukščių gripo plitimo.
45 straipsnis
Priemonių taikymo trukmė
Priemonės, numatytos šiame skirsnyje, taikomos:
a)
bent 21 dieną nuo išankstinio valymo ir dezinfekavimo užkrėstame ūkyje pagal vieną ar daugiau 48 straipsnyje nustatytų procedūrų užbaigimo ir iki tol, kol kompetentingos institucijos, remdamosi tyrimais ir laboratoriniais tyrimais, atliktais apribojimo zonoje pagal diagnostikos vadovą, ir rizikos įvertinimu, laiko kad MPPG plitimo rizika nedidelė;
b)
bent 42 dienas nuo protrūkio patvirtinimo dienos ir iki tol, kol kompetentingos institucijos, remdamosi tyrimais ir laboratoriniais tyrimais, atliktais apribojimo zonoje pagal diagnostikos vadovą, ir rizikos įvertinimu, laiko, kad MPPG plitimo rizika nedidelė; arba
c)
bet kurį kitą laikotarpį laikantis sąlygų, kurios turi būti nustatytos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
46 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos
1. Patvirtinus MPPG perykloje, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali nukrypti nuo kai kurių arba visų priemonių, numatytų 43 ir 44 straipsniuose.
2. Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo priemonių, numatytų šiame skirsnyje, MPPG protrūkio atvejais nekomerciniame ūkyje, cirke, zoologijos sode, gyvūnų augintinių parduotuvėje, laukinės gamtos parke-rezervate, aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai ir kiti nelaisvėje laikomi paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotas retas naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių veisles, jeigu tokios nukrypti leidžiančios nuostatos netrukdo ligos kontrolei.
3. Valstybės narės, leidžiančios taikyti 1 ir 2 dalyse numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, apie tai nedelsiant praneša Komisijai.
4. Komisija kuo skubiau įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Komitete.
5. Atsižvelgiant į nukrypti leidžiančią nuostatą, leistą taikyti kaip numatyta 1 ir 2 dalyse, priemonės, skirtos užkirsti kelią paukščių gripo plitimui, gali būti priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
VI SKYRIUS
PRIEMONĖS, SKIRTOS IŠVENGTI PAUKŠČIŲ GRIPO VIRUSŲ PERDAVIMO KITOMS GYVŪNŲ RŪŠIMS
47 straipsnis
Laboratoriniai tyrimai ir kitos priemonės, susijusios su kiaulėmis ir kitomis gyvūnų rūšimis
1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad, bet kuriame ūkyje nustačius paukščių gripą, pagal diagnostikos vadovą būtų atliekami reikiami visų tuose ūkiuose esančių kiaulių laboratoriniai tyrimai, siekiant patvirtinti ar atmesti, kad šios kiaulės yra ar buvo užsikrėtusios paukščių gripo virusu.
Kiaulės neišvežamos iš ūkio, kol negaunami šių tyrimų rezultatai.
2. Jeigu, atlikus 1 dalyje numatytus laboratorinius testus patvirtinama, kad kiaulės užsikrėtusios paukščių gripo virusu, kompetentinga institucija gali leisti vežti jas į kitus kiaulių ūkius arba paskirtas skerdyklas, jeigu atlikus tolesnius atitinkamus tyrimus įrodyta, kad paukščių gripo plitimo rizika nėra didelė.
3. Kompetentinga institucija užtikrina, kad jei atlikus 1 dalyje numatytus laboratorinius tyrimus, būtų patvirtintas didelis pavojus sveikatai, kiaulės būtų kuo skubiau nužudomos oficialiai prižiūrint, tokiu būdu siekiant išvengti paukščių gripo viruso plitimo, ypač vežimo metu, ir remiantis Direktyva 93/119/EEB.
4. Patvirtinus paukščių gripo buvimą bet kuriame ūkyje, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, 1, 2 ir 3 dalyse numatytas priemones gali taikyti kitiems žinduoliams, laikomiems šiuose ūkiuose; šias priemones ji taip pat gali taikyti priemones sąlyčio ūkiuose.
5. Valstybės narės praneša Komitete Komisijai apie tyrimų ir pagal 1-4 dalis taikytų priemonių rezultatus.
6. Patvirtinus, kad kiaulės ar kiti žinduoliai užsikrėtę paukščių gripo virusu bet kuriame ūkyje, kompetentinga institucija gali pradėti stebėseną pagal diagnostikos vadovą, siekdama nustatyti tolesnį paukščių gripo viruso plitimą.
7. Papildomos paukščių gripo viruso plitimo tarp kitų gyvūnų rūšių prevencijos priemonės gali būti patvirtinamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
VII SKYRIUS
VALYMAS, DEZINFEKAVIMAS IR PULKO ATKŪRIMAS
48 straipsnis
Valymas, dezinfekavimas ir paukščių gripo viruso likvidavimo procedūros
Valstybės narės užtikrina, kad:
a)
ūkiai ir visos tuose ūkiuose esančios medžiagos, užkrėstos arba galimai užkrėstos paukščių gripo virusais, yra valomos, dezinfekuojamos ir apdorojamos, oficialiai prižiūrint, pagal:
i)
oficialaus veterinarijos gydytojo nurodymus; bei
ii)
VI priede išdėstytus valymo, dezinfekavimo ir apdorojimo principus bei procedūras.
b)
visa žemė ir ganyklos, kurios buvo naudojamos naminiams ar kitiems nelaisvėje esantiems paukščiams tame ūkyje, kuriame buvo patvirtintas paukščių gripas, nebus naudojamos naminiams paukščiams ar kitiems nelaisvėje esantiems paukščiams, kol kompetentinga institucija nustatys, kad esamas paukščių gripo virusas likviduotas ar nukenksmintas;
c)
skerdyklos, transporto priemonės, priekabos ar kitos transporto priemonės, pasienio kontrolės postai ir visos juose esančios medžiagos ar žaliavos, užkrėstos arba galimai užkrėstos paukščių gripo virusais, yra valomos, dezinfekuojamos ir apdorojamos oficialiai prižiūrint pagal oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo nurodymus;
d)
visa ten esanti įranga, medžiagos ar žaliavos, užkrėstos arba galimai užkrėstos paukščių gripo virusais, kurios negali būti veiksmingai išvalytos, dezinfekuotos ar apdorotos, sunaikinamos;
e)
naudotinas dezinfekavimo priemones ir jų koncentracijas patvirtina kompetentinga institucija.
49 straipsnis
Pulko atkūrimas ūkiuose
1. Valstybės narės užtikrina, kad, pradėjus taikyti 11 ir 39 straipsniuose numatytas priemones būtų laikomasi šios straipsnio 2-6 dalių.
2. Naminių paukščių pulko atkūrimas komerciniame naminių paukščių ūkiuose nevykdomas 21 dieną po galutinio valymo ir dezinfekavimo, kaip nustatyta 48 straipsnyje, užbaigimo dienos.
3. 21 dieną nuo komercinių naminių paukščių ūkių pulko atkūrimo taikomos šios priemonės:
a)
oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas bent vieną kartą patikrina naminių paukščių sveikatos būklę. Šis sveikatos būklės patikrinimas, arba jeigu atliekamas daugiau nei vienas sveikatos būklės patikrinimas, galutinis sveikatos būklės patikrinimas atliekamas kuo arčiau pirmiau nurodyto 21 dienos laikotarpio pabaigos;
b)
laboratoriniai tyrimai atliekami pagal diagnostikos vadovą;
c)
naminiai paukščiai, nugaišę pulko atkūrimo metu, tiriami pagal diagnostikos vadovą;
d)
bet kuris asmuo, patenkantis ar paliekantis komercinių naminių paukščių ūkį, laikosi biologinio saugumo priemonių, skirtų paukščių gripo plitimo prevencijai;
e)
pulko atkūrimo metu naminiai paukščiai iš komercinio naminių paukščių ūkio neišvežami be kompetentingos institucijos leidimo;
f)
savininkas registruoja produkcijos duomenis, įskaitant duomenis apie sergamumą ir gaištamumą, bei reguliariai juos atnaujina;
g)
apie bet kokius žymius produkcijos duomenų, nurodytų f punkte, pokyčius ir kitus nukrypimus nuo normos nedelsiant pranešama kompetentingai institucijai.
4. Kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali pareikalaut, kad 3 dalyje numatytos priemonės būtų taikomos ūkiams, kurie nėra nekomerciniai naminių paukščių ūkiai, arba kitų rūšių gyvūnams, esantiems komerciniame naminių paukščių ūkyje.
5. Pakartotinas naminių paukščių pulko atkūrimas sąlyčio ūkiuose atliekamas vadovaujantis kompetentingos institucijos nurodymais, pagrįstais rizikos įvertinimu.
VIII SKYRIUS
DIAGNOSTIKOS PROCEDŪROS, DIAGNOSTIKOS VADOVAS IR KONTROLINĖS LABORATORIJOS
50 straipsnis
Diagnostikos procedūros ir diagnostikos vadovas
1. Valstybės narės užtikrina, kad diagnostikos procedūros, mėginių ėmimas ir laboratoriniai tyrimai, skirti nustatyti, ar naminiai arba kiti nelaisvėje laikomi paukščiai užsikrėtę paukščių gripu arba nustatyti, ar žinduoliai užsikrėtę paukščių gripo virusu, atliekami pagal diagnostikos vadovą, siekiant užtikrinti jų diagnozės procedūrų vienodumą.
Šis vadovas patvirtinamas 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka iki 2006 m. rugpjūčio 3 d. Bet koks vėlesnis vadovo dalinis pakeitimas priimamas ta pačia tvarka.
2. 1 dalyje nurodytas diagnostikos vadovas nustato bent:
a)
minimalius biologinio saugumo reikalavimus ir kokybės standartus, kurių turi laikytis patvirtintosios laboratorijos, atliekančios paukščių gripo diagnostinius tyrimus;
b)
kriterijus ir procedūras, taikytinus atliekant klinikinius tyrimus arba skrodimą, siekiant patvirtinti arba atmesti paukščių gripo buvimą;
c)
kriterijus ir procedūras, taikytinus surenkant iš naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių paimtus mėginius laboratoriniams tyrimams atlikti, kurių tikslas - patvirtinti arba paneigti paukščių gripo buvimą; tarp jų serologinės ar virusologinės atrankos metodus, taikomus pagal šią direktyvą;
d)
laboratorinius tyrimus paukščių gripo diagnozei, įskaitant:
i)
diferencinės diagnostikos tyrimus;
ii)
DPPG ir MPPG virusų diferenciacijos tyrimus;
iii)
vakcinuotų paukščių atskyrimo nuo paukščių, užsikrėstų paukščių gripo viruso „lauko“ tipo kamienu, tyrimus;
iv)
laboratorinių tyrimų rezultatų vertinimo kriterijus;
e)
laboratorinius išskirto paukščių gripo viruso tipo nustatymo metodus.
3. Valstybės narės užtikrina, kad paukščių gripo virusais, jų genomu, antigenais ir tyrimui, diagnozei ar vakcinos gamybai skirtomis vakcinomis būtų manipuliuojama arba naudojamasi tik kompetentingos institucijos patvirtintose vietose, įmonėse ar laboratorijose, kuriose yra garantuojamas biologinio saugumo reikalavimų laikymasis.
Patvirtintų vietų, įmonių ar laboratorijų sąrašas perduodamas Komisijai iki 2007 m. rugsėjo 30 d. ir nuolat atnaujinamas.
51 straipsnis
Kontrolinės laboratorijos
1. VII priedo 1 dalyje nurodyta laboratorija yra Bendrijos kontrolinė paukščių gripo laboratorija (toliau - Bendrijos kontrolinė laboratorija).
Nepažeidžiant Sprendimo 90/424/EEB nuostatų, laboratorija vykdo VII priedo 2 dalyje nurodytas funkcijas ir pareigas.
2. Valstybės narės paskiria nacionalines kontrolines laboratorijas ir praneša Komisijai bei kitoms valstybėms narėms duomenis apie jas bei apie vėlesnius pasikeitimus. Komisijas skelbia ir atnaujina tokių nacionalinių kontrolinių laboratorijų sąrašą.
3. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės kontrolinės laboratorijos:
a)
vykdo funkcijas ir pareigas, nustatytas VIII priede;
b)
būtų atsakingos už standartų ir diagnostinių metodų koordinavimą kiekvienoje valstybėje narėje pagal VIII priedą ir ryšių su Bendrijos kontroline laboratorija palaikymą.
4. Kad užtikrintų mokymą, kompetenciją ir paramą valstybių narių bei trečiųjų šalių kontrolinėms laboratorijoms, Bendrijos kontrolinė laboratorija glaudžiai bendradarbiauja ir palaiko ryšius su OIE ir FAO paukščių gripo kontroline laboratorija ir prireikus su kitomis tarptautiniu mastu pripažintomis Bendrijoje esančiomis laboratorijomis.
IX SKYRIUS
VAKCINACIJA
1 SKIRSNIS
Bendrasis vakcinacijos uždraudimas
52 straipsnis
Paukščių gripo vakcinų gamyba, pardavimas ir naudojimas
1. Valstybės narės užtikrina, kad:
a)
jų teritorijoje vakcinacija nuo paukščių gripo būtų uždrausta, išskyrus kaip numatyta 2 ir 3 skirsniuose;
b)
paukščių gripo vakcinų tvarkymas, gamyba, saugojimas, tiekimas, platinimas ir pardavimas jų teritorijoje būtų oficialiai prižiūrimas;
c)
naudojamos tik pagal 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (17) arba 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nustatantį Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (18), sankcionuotos vakcinos.
2. Taisyklės, reglamentuojančios paukščių gripo vakcinų atsargų tiekimo ir saugojimo sąlygas, gali būti priimamos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
2 SKIRSNIS
Neatidėliotina vakcinacija
53 straipsnis
Naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių neatidėliotina vakcinacija
1. Pagal šį skirsnį valstybės narės kaip trumpalaikę priemonę gali pradėti neatidėliotiną naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių vakcinaciją siekiant kontroliuoti protrūkį, kai iš rizikos įvertinimo matyti, kad yra didelė ir tiesioginė paukščių gripo išplitimo atitinkamoje valstybėje narėje ar į ją grėsmė, vienu ar daugiau iš šių atvejų:
a)
protrūkis toje valstybėje narėje;
b)
protrūkis netoliese esančioje valstybėje narėje; arba
c)
kai buvo patvirtinta, kad paukščių gripu yra užsikrėtę netoliese esančios trečiosios šalies naminiai ar kiti nelaisvėje laikomi paukščiai.
2. Kai valstybė narė ketina pradėti neatidėliotiną vakcinaciją, kaip numatyta 1 dalyje, ji pateikia neatidėliotinos vakcinacijos planą Komisijai patvirtinti.
Planas atitinka DIVA strategiją, ir jame pateikiama tokia būtiniausia informacija:
a)
dėl ligos susiklosčiusi padėtis, kuriai esant buvo pradėta taikyti neatidėliotina vakcinacija;
b)
geografinė teritorija, kurioje turi būti atlikta neatidėliotina vakcinacija, ir toje teritorijoje esančių ūkių skaičius bei ūkių, kuriuose turi būti atlikta vakcinacija, skaičius, jei nesutampa;
c)
naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių rūšys ir kategorijos ir prireikus vakcinuojamų naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skyrius;
d)
apytikslis planuojamų vakcinuoti naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skaičius;
e)
vakcinos charakteristikų suvestinė;
f)
numatoma neatidėliotinos vakcinacijos kampanijos trukmė;
g)
specialios nuostatos dėl vakcinuotų naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių vežimo, kurios neprieštarauja IV skyriaus 3, 4 ir 5 skirsniuose ir V skyriaus 3 skirsnyje numatytų priemonių;
h)
kriterijai, kuriais remiantis sprendžiama, ar neatidėliotina vakcinacija turi būti atliekama sąlyčio ūkiuose;
i)
dokumentų apskaita ir vakcinuotų naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių registravimas;
j)
klinikiniai ir laboratoriniai tyrimai atliktini ūkiuose, kuriuose vykdoma neatidėliotina vakcinacija ir kituose, neatidėliotinos vakcinacijos zonoje esančiuose ūkiuose, siekiant stebėti susiklosčiusią epidemiologinę situaciją, neatidėliotinos vakcinacijos kampanijos veiksmingumą ir vakcinuotų naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių vežimo kontrolę.
3. Neatidėliotinos vakcinacijos išsamios taisyklės gali būti nustatomos 64 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.
54 straipsnis
Neatidėliotinos vakcinacijos planų patvirtinimas
1. Komisija kartu su suinteresuota valstybe nare nedelsdama išnagrinėja neatidėliotinos vakcinacijos planą, numatytą 53 straipsnio 2 dalyje, ir kuo skubiau susiklosčiusią padėtį įvertina Komitete.
2. Neatidėliotinos vakcinacijos planas patvirtinamas 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
Patvirtinant neatidėliotinos vakcinacijos planą taip pat galima numatyti priemones, ribojančias naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių ir jų produktų vežimą. Toms priemonėms galima priskirti apribojimus, taikomus konkretiems naminių paukščių bei kitų nelaisvėje laikomų paukščių skyriams ir apribojimo zonų nustatymą.
55 straipsnis
Nukrypti leidžiančios nuostatos
1. Nukrypdamos nuo 54 straipsnio, valstybės narės gali atlikti neatidėliotiną vakcinaciją dar nepatvirtinus neatidėliotinos vakcinacijos plano, jeigu vykdomos šios sąlygos:
a)
apie neatidėliotinos vakcinacijos planą ir sprendimą atlikti neatidėliotiną vakcinaciją Komisijai pranešama prieš neatidėliotinos vakcinacijos pradžią;
b)
suinteresuota valstybė narė draudžia naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių bei jų produktų vežimą, išskyrus IX priede numatytomis sąlygomis.
c)
sprendimas pradėti neatidėliotiną vakcinaciją netrukdo ligos kontrolei.
2. Kai valstybė narė taiko nukrypti leidžiančią nuostatą, numatytą 1 dalyje, Komitetas kuo skubiau įvertina ligos paplitimą ir peržiūri neatidėliotinos vakcinacijos planą.
3. Taikytinos priemonės gali būti priimamos ar keičiamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
3 SKIRSNIS
Prevencinė vakcinacija
56 straipsnis
Naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių prevencinė vakcinacija
1. Pagal šį skirsnį valstybės narės kaip ilgalaikę priemonę gali pradėti prevencinę naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių vakcinaciją, kai, jų nuomone, remiantis rizikos įvertinimu tam tikroms jų teritorijos sritims, paukštininkystės tipui ar tam tikroms naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių kategorijoms, arba naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skyriams kyla užsikrėtimo paukščių gripu ir šio gripo plitimo pavojus.
2. Kai valstybė narė ketina pradėti prevencinę vakcinaciją, kaip numatyta 1 straipsnio dalyje, ji pateikia prevencinės vakcinacijos planą Komisijai patvirtinti.
Planas atitinka DIVA strategiją, ir jame pateikiama tokia būtiniausia informacija:
a)
priežasčių, dėl kurių nuspręsta pradėti prevencinę vakcinaciją, išsamus aprašymas, įskaitant ir ligos istoriją;
b)
teritorija, paukštininkystės tipas arba tam tikros naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių kategorijos, arba naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skyriai, kuriuose turi būti atlikta prevencinė vakcinacija, ir toje teritorijoje esančių ūkių skaičius bei ūkių, kuriuose turi būti atlikta vakcinacija, skaičius ir tipas, jei nesutampa;
c)
naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių rūšys ir kategorijos ir prireikus vakcinuojamų naminių paukščių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skyrius;
d)
apytikslis planuojamų vakcinuoti naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skaičius;
e)
vakcinos charakteristikų suvestinė;
f)
numatoma prevencinės vakcinacijos kampanijos trukmė;
g)
specialios nuostatos dėl vakcinuotų naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių vežimo, kurios neprieštarauja IV skyriaus 3, 4 ir 5 skirsniuose ir V skyriaus 3 skirsnyje numatytų priemonių;
h)
dokumentų apskaita ir vakcinuotų naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių registravimas;
i)
ūkiuose, kuriuose vykdytina prevencinė vakcinacija tuo pat metu, kaip stebėsena ir bandymai tam tikrame skaičiuje kitų prevencinės vakcinacijos zonoje esančių ūkių arba naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių skyriuje, pagal diagnostikos vadovą atliktini laboratoriniai tyrimai, siekiant stebėti susiklosčiusią epidemiologinę situaciją, prevencinės vakcinacijos kampanijos veiksmingumą bei vakcinuotų naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių vežimo kontrolę.
3. Prevencinės vakcinacijos išsamios taisyklės gali būti nustatomos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
57 straipsnis
Prevencinės vakcinacijos plano patvirtinimas
1. Komisija kartu su suinteresuota valstybe nare nedelsdama išnagrinėja prevencinės vakcinacijos planą, numatytą 56 straipsnio 2 dalyje, ir kuo skubiau įvertina susiklosčiusią padėtį Komitete.
2. Prevencinės vakcinacijos planas patvirtinamas 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
Patvirtinant prevencinės vakcinacijos planą taip pat galima numatyti naminių ar kitų nelaisvėje laikomų paukščių ir jų produktų vežimą ribojančias priemones. Toms priemonėms galima priskirti apribojimus, taikomus konkretiems naminių paukščių bei kitų nelaisvėje laikomų paukščių skyriams ir apribojimo zonų nustatymą.
4 SKIRSNIS
Vakcinų bankai
58 straipsnis
Bendrijos vakcinų bankas
1. Bendrijos vakcinų bankas, kuriame būtų saugomi Bendrijos vakcinų dėl paukščių gripo rezervai, leidžiami pagal Direktyvą 2001/82/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, gali būti įsteigiamas 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
2. Valstybės narės gali naudotis Bendrijos vakcinų banku, pateikusios prašymą Komisijai.
3. Komisija gali tiekti vakcinas trečiosioms šalims, kai tai atitinka Bendrijos interesus.
Nepažeidžiant Bendrijos ir trečiųjų šalių susitarimų, trečiosioms šalims Bendrijos vakcinų banku leidžiama pasinaudoti, tą leidimą suteikiant 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka, Komisijai ir trečiajai šaliai pasirašius išsamius susitarimus dėl finansinio ir techninio bendradarbiavimo, kurie turi būti priimti minėta tvarka.
59 straipsnis
Nacionaliniai vakcinų bankai
1. Valstybės narės pagal 62 straipsnyje nurodytą neatidėliotinų priemonių planą, gali steigti ar tvarkyti nacionalinį vakcinų banką paukščių gripo vakcinoms saugoti, sankcionuotoms pagal Direktyvos 2001/82/EB 5-15 straipsnius ir naudotinoms neatidėliotinai ar prevencinei vakcinacijai, saugoti.
2. Valstybės narės, tvarkančios nacionalinį vakcinų banką, praneša Komisijai apie saugomų vakcinų kiekius ir tipus.
X SKYRIUS
BENDRIJOS KONTROLĖ, SANKCIJOS IR NEATIDĖLIOTINŲ PRIEMONIŲ PLANAI
60 straipsnis
Bendrijos kontrolė
Komisijos ekspertai, bendradarbiaudami su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, gali atlikti patikrinimus vietoje, kiek tai yra būtina, siekiant užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą atsižvelgiant į 1998 m. vasario 4 d. Komisijos sprendimą 98/139/EB, nustatantį tam tikras išsamias taisykles dėl veterinarinių tikrinimų, kuriuos vietoje atlieka Komisijos ekspertai valstybėse narėse (19), ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (20) 45 straipsnį.
61 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės nustato sankcijų skyrimo už pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų nesilaikymą taisykles ir imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas jų vykdymas. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Ne vėliau kaip iki 67 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos datos valstybės narės apie šias nuostatas praneša Komisijai ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius dalinius joms poveikio turinčius pakeitimus.
62 straipsnis
Neatidėliotinų priemonių planai
1. Valstybės narės pagal X priedą parengia neatidėliotinų priemonių planą, nurodydamos protrūkio metu taikytinas nacionalines priemones, ir pateikia jį Komisijai patvirtinti.
2. Neatidėliotinų priemonių planas leidžia naudotis patalpomis, įranga, personalu ir kitais reikiamais ištekliais, būtinais siekiant greitai ir veiksmingai likviduoti protrūkį. Jame nurodomas visų komercinių naminių paukščių ūkių skaičius ir jų vieta. Neatidėliotinų priemonių plane turėtų būti nurodytas naminių paukščių, kurie gali būti tuose komerciniuose ūkiuose, didžiausias skaičius pagal rūšis. Valstybės narės taip pat turėtų apskaičiuoti vakcinos kiekį, kuris būtų reikalingas neatidėliotinos vakcinacijos atveju.
3. Į planus įtraukiamos nuostatos dėl kompetentingų institucijų, atsakingų už skirtingus sektorius, visų pirma už gyvūnų sveikatą, visuomenės sveikatą ir aplinkosaugos reikalus bei darbuotojų sveikatą ir saugą, glaudaus bendradarbiavimo, pirmiausia siekiant užtikrinti, kad ūkininkai, naminių paukščių sektoriaus darbuotojai ir visuomenė būtų tinkamai informuojami apie riziką.
4. Komisija išnagrinėja neatidėliotinų priemonių planus, kad įsitikintų, ar jie tinkami užsibrėžtam tikslui pasiekti, ir pasiūlo suinteresuotai valstybei narei padaryti reikalingus pakeitimus, ypač siekiant užtikrinti jų ir kitų valstybių narių parengtų planų suderinamumą.
Neatidėliotinų priemonių planai patvirtinami 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Bet kokie vėlesni to plano daliniai pakeitimai priimami ta pačia tvarka.
5. Valstybė narė kas penkeri metai atnaujina neatidėliotinų priemonių planą ir pateikia jį Komisijai patvirtinti 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
6. Be 1-4 dalyse numatytų priemonių, papildomos taisyklės, užtikrinančios greitą ir efektyvų paukščių gripo likvidavimą, įskaitant nuostatas dėl ligos kontrolės centrų, ekspertų grupių ir pratybų pavojaus atveju realiuoju laiku, gali būti priimamos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
XI SKYRIUS
ĮGYVENDINIMO ĮGALIOJIMAI IR KOMITETO PROCEDŪRA
63 straipsnis
Įgyvendinimo įgaliojimai
1. Išsamios taisyklės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, priimamos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, ypač specialios taisyklės dėl:
a)
skerdenų sunaikinimo, ir
b)
užteršto arba galimai užteršto pašaro, kraiko, panaudotų pakratų, mėšlo ir srutų vežimo bei apdorojimo.
2. Bet kokie priedų pakeitimai atsižvelgiant į mokslinę ir techninę pažangą priimami 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
3. Išsamios taisyklės, kuriomis reikia papildyti šioje direktyvoje numatytas būtiniausias kontrolės priemones dėl susiklosčiusios epidemiologinės padėties, priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
4. Nepažeidžiant apsaugos priemonių, numatytų 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvos 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (21) 9 straipsnyje arba 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 90/425/EEB (22) dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą, 10 straipsnyje, reikiamos laikinosios neatidėliotinos priemonės, būtinos dėl paukščių gripo viruso keliamo didelio pavojaus sveikatai, išskyrus 2 straipsnio 1 punkte nurodytas priemones, priimamos 64 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.
64 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda pagal 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras, (23) įsteigtas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas.
2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra trys mėnesiai.
3. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra 15 dienų.
4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.
XII SKYRIUS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
65 straipsnis
Panaikinimas
Direktyva 92/40/EEB panaikinama nuo 2007 m. liepos 1 d. Nuorodos į Direktyvą 92/40/EEB suprantamos kaip nuorodos į šią direktyvą ir aiškinamos pagal XI priede nustatytą koreliacijos lentelę.
66 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Paukščių gripo neatidėliotinų priemonių planai, patvirtinti pagal Direktyvos 92/40/EEB 17 straipsnio 4 dalį ir galiojantys nuo 2007 m. liepos 1 d., taikomi toliau šioje direktyvoje numatytiems tikslams.
Tačiau iki 2007 m. rugsėjo 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai tų neatidėliotinų priemonių planų pakeitimus, kad jie atitiktų šią direktyvą.
Pakeisti planai patvirtinami 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
2. Kol bus perkelta ši direktyva, papildomos pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl paukščių gripo kontrolės gali būti priimamos 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
67 straipsnis
Perkėlimas į nacionalinę teisę
1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2007 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai informuoja Komisiją.
Valstybės narės, patvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.
68 straipsnis
Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
69 straipsnis
Adresatai
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.