KOMISIJOS SPRENDIMAS
2008 m. gegužės 23 d.
dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į kai kuriuos mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija
(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2168)
(Tekstas autentiškas tik danų kalba)
(2008/448/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnio 6 dalį,
kadangi:
I. FAKTAI IR PROCEDŪRA
(1)
2007 m. lapkričio 21 d. raštu, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 23 d., Danijos Karalystės nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, pranešė Komisijai apie nacionalines nuostatas, susijusias su nitritų dėjimu į kai kuriuos mėsos produktus. Danijos Karalystė mano, kad šias nuostatas būtina išlaikyti, nors ir priimta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/52/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, ir Direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (1), ir ketina neperkelti į nacionalinę teisę Direktyvos 2006/52/EB nuostatų dėl nitritų dėjimo į mėsos produktus.
1. BENDRIJOS TEISĖS AKTAI
1.1. EB SUTARTIES 95 STRAIPSNIO 4 IR 6 DALYS
(2)
EB sutarties 95 straipsnio 4 dalyje nustatyta: „Jei Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 30 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“
(3)
Vadovaujantis EB sutarties 95 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.
1.2. DIREKTYVA 2006/52/EB
(4)
Remiantis bendraisiais 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvos 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo (2), principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos aspektu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo.
(5)
Nitritai mėsoje ir mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sterilizuotų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga, ir slopinamas, be kita ko, labai sunkų botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali padidėti nitrozaminų, kurie, nustatyta, yra kancerogeniški, susidarymas. Todėl šios srities teisės aktuose reikia išlaikyti nitrozaminų susidarymo rizikos dėl nitritų mėsos produktuose ir nuo bakterijų, visų pirma sukeliančių botulizmą, dauginimosi saugančio nitritų poveikio pusiausvyrą.
(6)
Pirmos priimtos redakcijos 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius (3), nustatyti didžiausi liekamieji nitritų įvairiuose mėsos produktuose kiekiai ir „nurodyti įdedami kiekiai“. Direktyvos 2006/52/EB I priedo 3 dalies c punktu iš dalies keičiami Direktyvos 95/2/EB III priedo C dalies įrašai, skirti E 249 (kalio nitritui) ir E 250 (natrio nitritui).
(7)
Tačiau Direktyvoje 2006/52/EB kaip bendra taisyklė nustatyti didžiausi E 249 kalio nitrito ir E 250 natrio nitrito kiekiai, kuriuos galima dėti gamybos metu. Nustatytas didžiausias kiekis, kurį galima dėti bendrai į mėsos produktus, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus - 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias kiekis yra 180 mg/kg.
(8)
Ši koncepcija atitinka 1990 (4) ir 1995 m. (5) Maisto produktų mokslo komiteto (toliau - MPMK) nuomones ir 2003 m. lapkričio 26 d. (6) Europos maisto saugos tarnybos (toliau - EMST) nuomonę, kurioje nustatyta, kad nurodyto įdedamo nitrito kiekis labiau nei liekamasis kiekis prisideda prie C. Botuluinum slopinamojo poveikio ir rekomenduota „nurodytą įdedamą kiekį“ pakeisti „didžiausiu įdedamu kiekiu“. Kartu atsižvelgiama ir į Teismo sprendimą byloje C-3/00 Danija prieš Komisiją, susijusioje su ankstesniu Danijos prašymu pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį; šioje byloje Teismas nusprendė, kad Komisija, atmesdama Danijos prašymą dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose, nepakankamai atsižvelgė į 1990 ir 1995 m. MPMK nuomones, kuriose išreiškiamos abejonės dėl Direktyvoje 95/2/EB nustatytų didžiausių leidžiamų nitritų kiekių tinkamumo (7).
(9)
Nukrypstant nuo bendros taisyklės Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais, taikomi liekamieji kiekiai. Nustatyti didžiausi 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg liekamieji kiekiai, taikomi tokių produktų grupėms, kaip antai Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašiems produktams taikomas 175 mg/kg kiekis, Wiltshire ham ir panašiems produktams - 100 mg/kg. Nustatyti didžiausi šių produktų liekamieji kiekiai, kadangi dėl šių produktų gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamų sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas direktyvoje, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi skirtingi didžiausi kiekiai. Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti didžiausi Direktyva 2006/52/EB (8) nustatyti kiekiai:
E Nr.
Pavadinimas
Maisto produktas
Didžiausias kiekis, kurį galima įdėti gamybos metu
(išreikštas NaNO3)
Didžiausias liekamasis kiekis
(išreikštas NaNO3)
E 249
Kalio nitritas (x)
Mėsos produktai
150 mg/kg
E 250
Natrio nitritas (x)
Sterilizuoti mėsos produktai (Fo 3,00) (y)
100 mg/kg
Tradiciniu būdu mirkant sūryme sūdomi mėsos produktai (1):
Wiltshire bacon (1.1);
Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira e cabeça (salgados)
175 mg/kg
Toucinho fumado (1.2);
ir panašūs produktai
Wiltshire ham (1.1);
100 mg/kg
ir panašūs produktai
Rohschinken, nassgepökelt (1.6);
50 mg/kg
ir panašūs produktai
Cured tongue (1.3)
50 mg/kg
Tradiciniu būdu sausai sūdomi mėsos produktai (2):
Dry cured bacon (2.1);
175 mg/kg
ir panašūs produktai
Dry cured ham (2.1);
100 mg/kg
Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2);
Presunto, presunto da pá and paio do lombo (2.3);
ir panašūs produktai
Rohschinken, trockengepökelt (2.5);
50 mg/kg
ir panašūs produktai
Kiti tradiciniu būdu sūdomi mėsos produktai (3):
Vysočina
180 mg/kg
Selský salám
Turistický trvanlivý salám
Poličan
Herkules
Lovecký salám
Dunajská klobása
Paprikáš (3.5);
ir panašūs produktai
Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1);
50 mg/kg
ir panašūs produktai
Jellied veal and brisket (3.2)
(10)
Remiantis atitinkamomis MPMK ir EMST nuomonėmis Direktyva 2006/52/EB pagrįsta didžiausių įdedamų kiekių nustatymu, joje remiamasi ribinėmis vertėmis, nurodytomis šiose konkrečiose mokslinėse nuomonėse, ir patikslinama, kad iki 100 mg/kg nitrito kiekis leidžiamas sterilizuotuose mėsos produktuose, o 150 mg/kg kiekis - kituose mėsos produktuose. Kadangi mėsos produktų (sūdytų) ir gamybos būdų Bendrijoje yra labai daug, Bendrijos teisės aktų leidėjas nusprendė, kad šiuo metu neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitrito kiekių kiekviename produkte.
(11)
Didžiausių įdedamų kiekių taisyklės išimtys yra ribotos. Jos taikomos konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskos kiekio. Tradiciniai produktai, kuriems jos taikomos, apibrėžti visų pirma aprašant jų gamybos būdą.
(12)
Direktyva 2006/52/EB į valstybių narių nacionalinę teisę turėjo būti perkelta iki 2008 m. vasario 15 d., kad šios direktyvos reikalavimus atitinkančiais maisto produktais būtų leista prekiauti ir juos naudoti iki 2008 m. vasario 15 d., o šios direktyvos reikalavimų neatitinkančiais produktais būtų uždrausta prekiauti ir juos naudoti iki 2008 m. rugpjūčio 15 d.
2. NACIONALINĖS NUOSTATOS, APIE KURIAS PRANEŠĖ DANIJA
(13)
Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešė Danija - tai 2005 m. sausio 11 d. įsakymas Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašas (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“).
(14)
Į Įsakymą Nr. 22 įtrauktas principas, kad maiste galima naudoti tik priedus, įtrauktus į sąrašą, ir tik laikantis nustatytų sąlygų, ribojimų ir siekiant nustatytų tikslų (9). Be to, įsakyme nustatyta, kad, jei nenumatyta kitaip, didžiausios sąraše nustatytos vertės - tai didžiausias priedo kiekis, kuris gali būti pardavimui skirtos formos maisto produkte (10). Todėl Danijos rinkoje gali būti parduodami tik Įsakymo Nr. 22 reikalavimus ir sąrašą atitinkantys maisto produktai. Danijos veterinarijos ir maisto tarnybos pagal Įsakymą Nr. 22 parengtame sąraše nustatoma, kokie priedai ir koks jų kiekis gali būti naudojami atskiruose maisto produktuose. Pranešta apie teisės akto redakciją, įsigaliojusią nuo 2005 m. sausio 29 d.
(15)
Danijos sąraše nustatyti tik įdedamų į mėsą ir mėsos produktus nitritų E 249 ir E 250 kiekiai ir nustatomi tokie didžiausi kiekiai.
Maisto produktas
Įdedamų nitritų kiekis (mg/kg)
8.2.1.
Termiškai neapdoroti produktai, kurių pagrindas - mėsa, pagaminti iš vieno mėsos gabalo, įskaitant produktų griežinius
60
Wiltshire tipo bekoniena ir susiję išpjovos, įskaitant sūdytą kumpį
150
8.2.2.
Termiškai apdoroti produktai, kurių pagrindas - mėsa, pagaminti iš vieno mėsos gabalo, įskaitant produktų griežinius (bendrai)
60
Rullepølse (susukta ritinėliais mėsos dešra)
100
Visiškai arba pusiau konservuoti produktai, Wiltshire tipo bekoniena ir jos išpjovos, įskaitant sūdytą kumpį
150
8.3.1.
Termiškai neapdoroti produktai, kurių pagrindas - smulkinta mėsa, įskaitant produktų griežinius (bendrai)
60
Fermentuotas saliamis
100
Visiškai ar pusiau konservuoti termiškai neapdoroti produktai, kurių pagrindas - mėsa, pagaminti iš smulkintos mėsos
150
8.3.2.
Termiškai apdoroti produktai, kurių pagrindas - mėsa, pagaminti iš maltos mėsos
60
Mėsos kukuliai ir kepenų paštetas (kødboller and leverpostej)
0
Visiškai ar pusiau konservuoti termiškai apdoroti produktai, kurių pagrindas - mėsa, pagaminti iš smulkintos mėsos
150
(16)
Taigi 60 mg/kg riba (11) taikoma daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 ar 150 mg/kg. Kai kurių rūšių dešroms didžiausias leidžiamas kiekis Danijoje yra 100 mg/kg. Tam tikriems konkretiems visai ar pusiau konservuotiems maisto produktams, įskaitant „Wiltshire tipo bekonieną ir susijusias išpjovas“ didžiausias leidžiamas kiekis yra 150 mg/kg.
3. PROCEDŪRA
(17)
2007 m. rugpjūčio 17 d. Komisija gavo pirmąjį, 2007 m. rugpjūčio 14 d. Danijos Karalystės pranešimą, kuriame Danija kritikavo įvairius Direktyvos 2006/52/EB aspektus ir informavo Komisiją, kad ji neketina perkelti Direktyvos 2006/52/EB nuostatų dėl nitritų kiekio mėsos produktuose. Tačiau Danija nepranešė apie nacionalines nuostatas, kurias ji norėtų toliau taikyti. 2007 m. lapkričio 13 d. rašte Komisija atkreipė Danijos Vyriausybės dėmesį į šį aspektą. 2007 m. lapkričio 21 d. raštu, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 23 d., Danijos Karalystės nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pranešė Komisijai apie atitinkamas nacionalines nuostatas. Dar viename, 2007 m. lapkričio 22 d. rašte, kurį Komisija gavo 2007 m. lapkričio 27 d., į kurį įtraukta Nacionalinio maisto instituto 2007 m. spalio 30 d. ataskaita, Danija pagrindė savo prašymą.
(18)
2007 m. gruodžio 21 d. rašte Komisija patvirtino, kad gavo pranešimą ir kad šešių mėnesių laikotarpis jam nagrinėti pagal 95 straipsnio 6 dalį pradedamas skaičiuoti nuo 2007 m. lapkričio 24 d. - nuo kitos dienos po pranešimo gavimo.
(19)
2008 m. kovo 31 d. rašte Danija pateikė duomenų apie mėsos produktų vartojimą Danijoje.
(20)
2008 m. sausio 31 d. Komisija informavo kitas valstybes nares ir EMST valstybes apie pranešimą ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabas. Be to, Komisija apie pranešimą paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (12), kad su nacionalinėmis Danijos nuostatomis ir prašymą pagrindžiančiomis priežastimis galėtų susipažinti kitos suinteresuotos šalys. Komisija gavo Estijos, Prancūzijos, Vengrijos ir Norvegijos pastabas (13).
-
Estija pabrėžė, kad, atsižvelgiant į prekybą ribojantį Danijos teisės aktų poveikį, labai svarbu ribojimus pagrįsti moksliškai.
-
Prancūzija pabrėžė, kad nitritai turi labai stiprų bakterijų, įskaitant ir Clostridium botulinum, dauginimąsi slopinantį poveikį, todėl yra labai svarbūs apsinuodijimo maistu prevencijai, o kitų alternatyvų mėsos produktams nėra. Prancūzijos nuomone, Direktyva 2006/52/EB yra pagrįsta 2003 m. lapkričio 26 d. EMST nuomone ir ja kiek įmanoma ribojama nitrozaminų koncentracija, kartu užtikrinant mikrobiologinę saugą. Kaip ir rekomendavo EMST, direktyva reglamentuojami įdedami kiekiai. Didžiausi liekamieji kiekiai nustatyti tik kaip išimtis ir tik tada, kai buvo neįmanoma nustatyti didžiausių įdedamų kiekių. Pradėti iš naujo nagrinėti reikėtų tik tada, kai bus gauti naujas taisykles priėmus valstybių narių atliktų priedų vartojimo tyrimų rezultatai.
-
Vengrija, remianti nitritų ir nitrozaminų poveikio mažinimą visais įmanomais būdais, pabrėžė, kad reikia reglamentuoti atitinkamus nitritų kiekius visoje ES, įskaitant ir tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, kurie gali skirtis nuo Danijos mėsos produktų ir kuriuose didesnis dedamų nitritų kiekis gali būti pagrįstas. Vengrija iškėlė klausimą dėl Danijos teiginio, kad dėl Direktyvos 2006/52 perkėlimo į nacionalinę teisę nitritų kiekis Danijoje padidėtų 2,3-2,4 kartus, nes gamintojai privalo taikyti mažesnį nei didžiausią leidžiamą kiekį, jei gali užtikrinti reikalaujamą mikrobiologinę saugą. Europos kultūra gali nuskursti, jei iš rinkos turėtų išnykti tradiciniai sūdyti mėsos produktai.
-
Norvegija mano, kad Danijos priemonė yra pagrįsta pagrindiniais poreikiais, nurodytais 30 straipsnyje. Norvegijos nuomone, moksline informacija pagrįsta priemonė skirta užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį ir nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas prekybos apribojimas. Ji tvirtina, kad taip sukurta vidaus rinkos veikimo kliūtis yra reikalinga ir proporcinga. Norvegija sutinka su Danija, kad Direktyvos 2006/52/EB nuostatos dėl nitritų mėsos produktuose ne visai atitinka mokslinę informaciją, jomis neužtikrinama, kad būtų taikomas mažiausias nitritų kiekis, būtinas reikiamam poveikiui pasiekti, kai kuriems mėsos produktams taikomi liekamieji kiekiai.
4. PRAŠYMAS EMST
(21)
2008 m. kovo 10 d. raštu Sveikatos ir vartotojų politikos generalinis direktoratas paprašė EMST pateikti mokslinę nuomonę, ar ankstesnės 1990 ir 1995 m. MPMK nuomonės ir 2003 m. EMST nuomonė, atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją, dar galioja. 2008 m. kovo 28 d. EMST atsakyme pateikta išvada, kad ankstesnės MPMK ir EMST nuomonės, atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją, dar galioja.
(22)
Kalbėdama apie nitritų ir (arba) nitratų poveikį mikrobiologinei mėsos produktų saugai EMST rėmėsi 2003 m. lapkričio 26 d. Mokslinės biologinių pavojų komisijos nuomone. Joje teigiama, kad mėsos produktų saugai įtaką daro daug veiksnių (gaminimo procesas, druskos koncentracija, vandens aktyvumas ir t. t.) ir kad nitritų kiekis svarbus mikrobiologinei saugai, todėl turi būti kontroliuojamas įdedamas kiekis (labiau nei liekamasis kiekis). EMST taip pat rėmėsi faktu, jog jos Mokslinė biologinių pavojų komisija sutiko su Mokslinio maisto produktų komiteto (MMPK) požiūriu, jog įdėti 50-100 mg į vieną kilogramą vienų mėsos produktų gali užtekti, o į kitus produktus, ypač tuos, kuriuose druskos nėra daug, o laikymo laikas ilgesnis, siekiant nuslopinti C. Botulinum dauginimąsi reikia dėti 50-150 mg/kg nitrito.
II. VERTINIMAS
1. PRIIMTINUMAS
(23)
Pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, išlaikyti nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai 30 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija patvirtina tokį prašymą.
(24)
Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, nukrypstančiomis nuo Direktyvos 2006/52/EB I priedo 3 dalies c punkto, iš dalies keičiančio Direktyvos 95/2/EB III priedo C dalies nuostatas dėl E 249 ir E 250. Dabartinės Danijos nuostatos jau galiojo Direktyvos 2006/52/EB priėmimo metu.
(25)
Įsakymo Nr. 22 ir Danijos sąrašo nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsoje ir mėsos produktuose yra griežtesnės nei Direktyvos 2006/52/EB nuostatos, nes jomis nustatomi mažesni tam tikriems produktams taikomi didžiausi kiekiai (dažnai - 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama, skirtingai nei Direktyva 2006/52/EB, tiekti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų atsižvelgiant į didžiausius liekamuosius kiekius.
(26)
Vadovaujantis 95 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su 30 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių arba priežastis, susijusias su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, šiuo atveju tai - žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Danijos pozicija išsamiau išaiškinta 2007 m. lapkričio 27 d. pateiktoje 2007 m. spalio 30 d. Danijos maisto instituto ataskaitoje ir kituose pirmiau 14 ir 16 konstatuojamosiose dalyse nurodytuose dokumentuose.
(27)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsoje ir mėsos produktuose pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį yra priimtinas.
2. PRAŠYMO PAGRĮSTUMO VERTINIMAS
(28)
Vadovaujantis EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi ir 6 dalies pirmąja pastraipa, Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Bendrijos suderinimo priemonių.
(29)
Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos 30 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių ribos. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal 95 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.
(30)
Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į EB sutarties 95 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Tai reiškia, kad, remiantis Sutarties nuostatomis, pareiga įrodyti nacionalinių nuostatų pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir nuostatas išlaikyti norinčiai valstybei narei. Atsižvelgiant į EB sutarties 95 straipsnio 4 ir 6 dalyje nurodytus terminus, visų pirma griežtą sprendimo priėmimo terminą, Komisija turi apsiriboti prašymą pateikusios valstybės narės pateiktos informacijos tinkamumo analize ir neturi pati ieškoti galimų pagrindžiančių priežasčių.
(31)
Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios Bendrijos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypsta nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, turėtų būti persvarstyta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas.
2.1. DANIJOS POZICIJA
(32)
Danijos Karalystė teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, kadangi nustatyti mažesni didžiausi E 249 (kalio nitrito) ir E 250 (natrio nitrito) kiekiai, nei analogiški Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti kiekiai, be to, neleidžiama tiekti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos dedamų kiekių neįmanoma nustatyti. Danija mano, kad jos nuostatos visiškai atitinka 1990 ir 1995 m. Maisto produktų mokslinio komiteto (MPMK) rekomendacijas ir 2003 m. lapkričio 26 d. Europos maisto saugos tarnybos (EMST) nuomonę, kadangi jos nuostatose nėra didžiausių „įdedamų kiekių“, priešpriešinamų liekamiesiems kiekiams, nustatymo principo išimčių, o nustatomi didžiausi atskiroms mėsos produktų grupėms taikomi kiekiai yra labiau diferencijuoti.
(33)
Danija pripažįsta, kad tam tikrais aspektais Direktyva 2006/52/EB atitinka MPMK ir EMST rekomendacijas, visų pirma tuo aspektu, kad joje, skirtingai nei pirmosios redakcijos Direktyvoje 95/2/EB, nustatomi „didžiausi įdedami kiekiai“, o ne liekamieji kiekiai ar „nurodyti įdedami kiekiai“. Tačiau ji kritiškai vertina tai, kad yra šio principo išimčių, todėl reglamentuojamas liekamasis kiekis įvairiuose tradiciniu būdu gaminamuose mėsos produktuose, ir mano, kad tai gali kelti pavojų žmonių sveikatai. Danija pabrėžė, kad liekamųjų nitritų koncentracija - tai labai netikslus įdėtų nitritų kiekio rodiklis, ir pagrindė tai tyrimais, kurių metu atskleista, jog liekamieji kiekiai gali net slėpti ypatingai didelį įdedamų nitritų kiekį, o dėl to susidaro nenuspėjamai daug N-nitrozo junginių.
(34)
Danija taip pat pabrėžė, kad dėl nitritų mėsos produktuose susidarantys nitrozminai yra genotoksiški ir kancerogeniški, todėl turi būti leidžiama naudoti tik tiek nitritų, kiek yra būtina. Danija mano, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi įdedami kiekiai, atsižvelgiant į sveikatą, yra per dideli, o technologinis tokių kiekių poreikis nėra pagrįstas dokumentais. Danija tvirtina, kad, remiantis Bendrijos mokslinių tarnybų rekomendacijomis, Clostridium botulinum dauginimąsi galima nuslopinti laikantis 50-150 mg/kg nitritų kiekio ribų ir nustačius konkrečias atskirų kategorijų mėsos produktams taikomas ribines vertes atsižvelgiant į moksliškai pagrįstus poreikius.
(35)
Kadangi apie 90 % Danijoje suvartojamų sūdytų mėsos produktų sudaro produktai, kuriems taikomas 60 mg/kg didžiausias įdedamų nitritų kiekis, Danija nurodė, kad bendras ribinės vertės padidinimas iki 150 mg/kg visiems sūdytiems mėsos produktams galėtų padidinti nitritų vartojimą Danijoje 2,3-2,4 karto, o tai gali padidinti atitinkamą su maistu gaunamų iš anksto susidariusių nitrozaminų kiekį.
(36)
Danija pabrėžė, jog jos taisyklėse nustatyti mažesni leidžiamų dėti nitritų kiekiai galioja jau daug metų, bet jų pakako užkirsti kelią botulizmui. Danijos Vyriausybė atkreipė dėmesį į tai, kad dėl šių taisyklių niekada nekilo problemų, susijusių su atitinkamų produktų konservavimu, o nuo dešrų kilusių apsinuodijimo maistu atvejų, palyginus su kitomis valstybėmis narėmis, yra labai mažai. Ji nurodė, kad botulizmo atvejų pasitaikė mažiau nei daugumoje kitų valstybių narių. 1999 m. sausio mėn. Europos užkrečiamųjų ligų biuletenyje Eurosurveillance, kuris yra skirtas botulizmui Europoje, nurodyta, kad botulizmas Danijoje pasitaikė labai retai. Danijos sveikatos priežiūros institucijos Statens Serum Institute interneto svetainėje nurodyta, kad nuo 1980 m. Danijoje nustatyta tik 5 botulizmo atvejai, ir nė vienas jų nekilo dėl mėsos produktų vartojimo.
(37)
Be to, Danija mano, kad jos nuostatos dėl nitritų nesudarys kliūčių prekybai, ir pateikė skaičius, iš kurių galima daryti išvadą, kad mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami ir importas pastaraisiais metais netgi auga.
(38)
Apibendrinant galima pasakyti, kad, Danijos nuomone, sumažinti už Direktyvos 2006/52/EB reikalavimų slypinčią nitrozaminų poveikio žmonių sveikatai keliamą riziką, toliau taikant galiojančius jos teisės aktus yra teisėta.
2.2. DANIJOS POZICIJOS VERTINIMAS
2.2.1. Pagrindimas 30 straipsnyje nurodytų pagrindinių poreikių priežastimis
(39)
Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygį, atsižvelgiant į nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikį, nustatant mažesnius didžiausius įdedamų nitritų kiekius, taikomus daugeliui mėsos produktų, ir neleidžiant tiekti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamuosius didžiausius kiekius.
(40)
Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia pasverti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai - viena kyla dėl nitrozaminų mėsos produktuose, kita - dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas - tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir labai sveikatai svarbus aspektas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MPMK ir EMST nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, kaip antai druskos kiekio, drėgmės, pH, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir t. t.
(41)
Atsižvelgdama į pirmiau ir 9 bei 10 konstatuojamosios dalyje išdėstytus svarstymus, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į mėsos produktų visoje Bendrijoje įvairovę, Direktyvoje 2006/52/EB išlaikyta tinkama pusiausvyra tarp dviejų vienas kitam prieštaraujančių pavojų sveikatai.
(42)
Kita vertus, Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančiomis taisyklėmis susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė patenkinamų rezultatų. Šie duomenys rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų ir Danijoje naudojamų gamybos būdų mikrobiologinei saugai užtikrinti.
(43)
Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai atitinka atitinkamas Bendrijos mokslinių tarnybų mokslines nuomones. Jie pagrįsti didžiausiais įdedamais kiekiais ir nustatyti atsižvelgiant į šiose nuomonėse nurodytas įdedamų nitrito kiekių ribas, t. y. 50-150 mg/kg. Be to, Danija nustatė konkretesnius nei Direktyvoje atskirų grupių mėsos produktams taikomus kiekius, atsižvelgdama į Danijoje dominuojančius mėsos produktų tipus ir gamybos būdus.
(44)
Atsižvelgiant į Danijos pateiktą informaciją galima laikyti, kad didžioji dalis - apie 90 % - Danijos gyventojų suvartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems šiuo metu taikoma 60 mg/kg riba, kurią reikėtų pakeisti 100 ar 150 mg/kg riba. Kadangi Danijos, kaip ir kitų valstybių narių, gamintojai neprivalėtų padidinti dabar į produktus dedamų nitritų kiekių, kad pasiektų Direktyvoje 2006/52/EB nurodytus didžiausius kiekius, mažai tikėtina, kad mėsos produktų nitritų poveikis Danijos gyventojams padidėtų tiek, kiek prognozuoja Danija, t. y. 2,3-2,4 kartus. Tačiau visgi negalima atmesti prielaidos, kad dabartinis poveikis Danijos gyventojams padidėtų.
(45)
Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas išlaikyti griežtesnes nei Direktyvos 2006/52/EB priemones laikinai gali būti priimtinas dėl Danijos visuomenės sveikatos sumetimų.
2.2.2. Savavališkų diskriminacijos priemonių, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimas
2.2.2.1. Savavališkų diskriminacijos priemonių nebuvimas
(46)
95 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai.
(47)
Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė.
2.2.2.2. Užslėpto prekybos apribojimo nebuvimas
(48)
Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Bendrijos direktyva ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Bendrijos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. EB sutarties 95 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neliesti dėl netinkamų priežasčių taikyti 4 ir 5 šio straipsnio dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė.
(49)
Kadangi Danijos taisyklėmis nustatomos griežtesnės nitritų dėjimo į mėsos produktus normos taikomos ir verslo subjektams kitose valstybėse narėse ar teritorijose, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, Danijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba vidaus rinkos veikimo kliūtis. Tačiau visgi pripažįstama, kad EB sutarties 95 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga vidaus rinkos kliūtis. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad, nepaisant nacionalinių teisės aktų, mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami, o pastaraisiais metais importas augo.
(50)
Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas.
2.2.2.3. Vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimas
(51)
Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti tvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, iš esmės yra priemonė, kuri gali turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl, siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti EB sutarties 95 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į 95 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkai veikti sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui.
(52)
Atsižvelgiant į Danijos Vyriausybės nurodytą su mažesniu nitritų mėsos produktuose poveikiu susijusią naudą sveikatai, į tai, kad, remiantis dabar turimais skaičiais, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos, jos nėra vidaus rinkos veikimo kliūtis pagal EB sutarties 95 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių.
(53)
Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimo yra įgyvendinta.
2.2.3. Laiko apribojimai
(54)
Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma - skaičiais, kurie rodo, kad Danija sugebėjo kontroliuoti botulizmą nepaisant nedidelių į tam tikrų tipų mėsos produktus dedamų nitritų kiekių, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma.
(55)
Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Direktyvą 2006/52/EB nitritų, o kartu ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis.
(56)
Kadangi neįmanoma tiksliai nustatyti, kurie iš šių veiksnių laikui bėgant ženkliai pasikeis, Komisija mano, kad padėtį, remiantis atnaujinta informacija, derėtų persvarstyti ne vėliau kaip po dvejų metų.
(57)
Per dvejus metus Danijos Vyriausybė galės laiku pateikti atnaujintą prašymą ir pateikti svarbius duomenis, susijusius su tuo, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatytų kiekių taikymas neleidžia pasiekti tinkamo apsaugos lygio ir gali kelti nepriimtiną riziką žmonių sveikatai.
(58)
Kad galėtų pateikti tokius duomenis, Danija turės stebėti padėtį, visų pirmą susijusią su botulizmo kontrole ir mėsos produktų, kuriems taikoma 60 mg/kg riba, suvartojimo visoje Danijoje dalį tarp visų suvartojamų mėsos produktų, o taip pat kitus su normalia mityba susijusius svarbius rizikos veiksnius ir mėsos produktų importą iš kitų valstybių narių.
(59)
Atnaujintame prašyme Danija taip pat turės pateikti visą tolesnį nacionalinių nuostatų taikymą pagrindžiančią medžiagą.
(60)
Per dvejų metų laikotarpį Komisija galės patikrinti ir išnagrinėti Direktyvos 2006/52/EB perkėlimą į kitų valstybių narių nacionalinę teisę ir iš naujo išnagrinėti Direktyvą 2006/52/EB pagal EB sutarties 95 straipsnio 7 dalį, įskaitant konsultacijas su valstybėmis narėmis ir EMST.
(61)
Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos ribotam laikui. Patvirtinta turėtų būti tokiam laikui, per kurį galima surinkti ir kruopščiai išnagrinėti reikiamą informaciją. Komisija mano, kad šiam tikslui reikalingas dvejų metų laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Po to sprendimas nustos galioti.
(62)
Danija ir toliau privalo perkelti kitas Direktyvos 2006/52/EB nuostatas į savo nacionalinę teisę.
III. IŠVADA
Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus svarstymus ir į valstybių narių dėl Danijos pranešimo pateiktas pastabas, Komisija mano, kad 2007 m. lapkričio 23 d. Danijos pateiktą prašymą dėl su nitritų dėjimu į mėsą ir mėsos produktus susijusių nacionalinių nuostatų, kurios yra griežtesnės nei Direktyvos 2006/52/EB nuostatos, galima patvirtinti dvejiems metams nuo šio sprendimo priėmimo dienos, laukiant, kol Danijos valdžios institucijos įrodys, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti kiekiai gali sukelti nepriimtiną riziką,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Nacionalinės nuostatos dėl nitritų dėjimo į mėsą ir mėsos produktus, įtrauktos į 2005 m. sausio 11 d. įsakymą Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašas (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“), apie kuriuos Danijos Karalystė pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2007 m. lapkričio 21 d., yra patvirtinami.
2 straipsnis
Šis sprendimas galioja iki 2010 m. gegužės 23 d.
3 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Danijos Karalystei.
Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 23 d.