TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 258/2005
2005 m. vasario 14 d.
iš dalies keičiantis antidempingo priemones, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 kai kuriems importuojamiems Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba iš nelegiruoto plieno
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 ir 7 dalis,
atsižvelgdama į Komisijos, pasikonsultavusios su patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Ankstesnis tyrimas ir galiojančios priemonės
(1)
Šiuo metu galiojančios priemonės tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams iš geležies ir nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, yra galutiniai antidempingo muitai, nustatyti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 348/2000 (2), ir Komisijos sprendimu 2000/137/EB (3) priimtas vienas Kroatijos eksportuotojo įsipareigojimas. Importui iš Kroatijos taikomo muito dydis siekia 23 %, o importui iš Ukrainos taikomo muito dydis - 38,5 %.
2. Tyrimo inicijavimas
(2)
2002 m. lapkričio 23 d. Komisija pranešimu dėl inicijavimo, paskelbtu Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (4), paskelbė apie tarpinių antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams iš geležies ir nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, peržiūrą ir pradėjo tyrimą.
(3)
Tyrimas buvo pradėtas Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komiteto prašymu, pateiktu gamintojų, atstovaujančių daugiau nei 75 % visos Bendrijos gamybos apimties, vardu.
(4)
Reikėtų pažymėti, kad tą pačią 2002 m. lapkričio 23 dieną buvo pradėta kita peržiūra dėl galiojančių priemonių to paties produkto, t. y. tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies ar nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Lenkija, Rusija, Čekijos Respublika, Rumunija ir Slovakija, importui (5). Lenkijai, Čekijos Respublikai ir Slovakijai taikomos priemonės nustojo galioti po 2004 m. gegužės 1 d. įvykusios Europos Sąjungos plėtros. Priėmus Reglamentą (EB) Nr. 1322/2004 (6), nuo 2004 m. liepos 21 d. galiojančios priemonės tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams, kurių kilmės šalys yra Rusija ir Rumunija yra laikinai netaikomos. Šių priemonių peržiūra tęsiama.
3. Su nagrinėjimu susijusios šalys
(5)
Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai pranešė Kroatijos ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams, žinomiems suinteresuotiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir vartotojams Bendrijoje ir Kroatijos bei Ukrainos valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį.
(6)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms įmonėms, kurios apie save pranešė per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį. Atsakymus atsiuntė penki Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas, vienas Kroatijos eksportuojantis gamintojas, trys Ukrainos eksportuojantys gamintojai ir trys prekybininkai, susiję su Ukrainos gamintojais.
(7)
Komisija rinko ir tikrino visą, laikoma būtina dempingo ir jo pasekoje atsiradusios žalos nustatymui, informaciją ir atliko patikrinimus šių įmonių patalpose:
a)
Bendrijos gamintojai:
-
Dalmine Spa, Italija
-
Productos Tubulares S.A., Ispanija
-
Tubos Reunidos S.A., Ispanija
-
Vallourec & Mannesmann, Vokietija
-
Vallourec & Mannesmann, Prancūzija
b)
Nepriklausomi importuotojai Bendrijoje:
-
Comercial de Tubos S.A., Ispanija
c)
Kroatijos eksportuojantis gamintojas:
-
Mechel Željezara Ltd., Sisak
d)
Ukrainos eksportuojantys gamintojai:
-
CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol
-
Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk
-
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk
e)
Susiję Ukrainos prekybininkai:
-
Time Ltd, Dnipropetrovsk
-
SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk
f)
Susiję Šveicarijos prekybininkai:
-
SEPCO, Lugano.
4. Tiriamasis laikotarpis
(8)
Tyrimas dėl dempingo ir žalos apėmė laikotarpį nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis, arba TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki tyrimo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamas laikotarpis).
5. Aptariamas produktas ir panašus produktas
5.1. Aptariamas produktas
(9)
Peržiūroje nagrinėjami produktai yra šie:
a)
naftotiekių ir dujotiekių tiesimui tinkami besiūliai vamzdynų vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm;
b)
apskrito skerspjūvio šaltai tempti arba šaltai valcuoti besiūliai vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, išskyrus precizinius vamzdžius;
c)
kiti apskrito skerspjūvio vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, išskyrus vamzdžius su įsriegtais sriegiais arba kuriuose sriegiai gali būti įsriegti, ir kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina (toliau - aptariamas produktas), klasifikuojami KN kodais ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ir 7304 39 93.
(10)
Tyrimas parodė, kad visos šios kategorijos yra pakankamai panašios, kad sudarytų vieną produktą, kaip ir pirminiame tyrime. Todėl šio antidempingo tyrimo tikslais, visos aptariamo produkto rūšys yra laikomos vienu produktu.
5.2. Panašus produktas
(11)
Kaip ir ankstesnio tyrimo metu, nebuvo rasta jokių skirtumų tarp aptariamo produkto ir Kroatijos vidaus rinkoje gaminamų ir parduodamų besiūlių vamzdžių.
(12)
Taip pat nebuvo rasta jokių skirtumų tarp aptariamo produkto ir besiūlių vamzdžių gaminamų Bendrijos gamintojų ir parduodamų Bendrijos rinkoje. Jiems abiems būdingos vienodos fizinės ir cheminės savybės bei paskirtis. Be to, jie abu atitinka pramonės standartus, tokius kaip DIN, API arba ASTM. Todėl šie produktai laikomi panašiais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį.
B. DEMPINGAS
1. Kroatija
1.1. Bendradarbiavimas
(13)
Kroatijos atveju vienas eksportuojantis gamintojas Mechel Željezara Ltd. atsiskaitė už visus į Bendriją eksportuotus aptariamus produktus. Mechel Željezara Ltd. yra naujas pavadinimas įmonės, kuri bendradarbiavo pirminio tyrimo metu pavadinimu Željezara Sisak d.d., tačiau kuri nuo galiojančių priemonių įvedimo du kartus dėl savininkų keitimosi oficialiai pakeitė pavadinimą (7).
(14)
Pirminio tyrimo metu įsipareigojimas buvo priimtas iš Mechel Željezara Ltd. jo pirminiu pavadinimu (8). Kadangi tyrimas buvo inicijuotas siekiant peržiūrėti priemonių lygį ir formą, peržiūros tyrimas apėmė ir įsipareigojimą (žr. 135-137 konstatuojamąsias dalis).
1.2. Normalioji vertė
(15)
Pirmiausiai buvo nustatyta, ar Mechel Željezara Ltd. panašaus produkto bendras pardavimo kiekis buvo reprezentatyvus, palyginti su bendrais eksporto pardavimo kiekiais Bendrijoje. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, pardavimų kiekis buvo laikomas reprezentatyviu, kadangi bendras jų kiekis siekė mažiausiai 5 % viso bendro eksporto pardavimo kiekio Bendrijoje.
(16)
Todėl nustatant produkto rūšis pagal KN kodus, kuriais yra klasifikuojamas produktas, buvo nagrinėjama, ar kiekvienos produkto rūšies vidaus pardavimai buvo reprezentatyvūs. Buvo laikoma, kad tam tikros rūšies produkto vidaus pardavimai yra pakankamai reprezentatyvūs, jei bendra tos rūšies vidaus pardavimų apimtis per tiriamąjį laikotarpį siekė 5 % ar daugiau bendro panašaus produkto rūšies, eksportuojamos į Bendriją, pardavimų kiekio. Buvo nustatyta, kad visos produkto rūšys, įmonės parduotos eksportui į Bendriją, turėjo reprezentatyvius vidaus pardavimus.
(17)
Taip pat buvo atliktas tyrimas dėl to, ar kiekvienos produkto rūšies vidaus pardavimas galėtų būti laikomas atliktu įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningų nagrinėjamos rūšies pardavimų nepriklausomiems vartotojams dalį. Tais atvejais, kai produkto rūšies, parduotos netto pardavimo kaina, kuri prilygsta arba yra didesnė už vieneto gamybos sąnaudas, kiekiai siekė daugiau nei 80 % tos rūšies bendro pardavimo kiekio ir kai tos rūšies vidutinė svertinė kaina prilygo arba buvo didesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo skaičiuojama pagal faktinę vidaus kainą, paskaičiuotą kaip visų tos rūšies produktų vidaus pardavimo kainos svertinis vidurkis per tiriamąjį laikotarpį, nepriklausomai nuo to, ar pardavimas buvo pelningas ar ne. Taip buvo dviejų produktų rūšių atveju.
(18)
Tuomet, kai pelningo produkto rūšies pardavimo kiekiai siekė 80 % arba mažiau, tačiau ne mažiau nei 10 % bendros šios rūšies pardavimų kiekio, arba kai tokių pardavimų vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė rėmėsi faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip svertinis tik šios rūšies pelningų pardavimų vidurkis. Taip buvo vienos produkto rūšies atveju.
(19)
Kalbant apie ketvirtąją produkto rūšį, per tiriamąjį laikotarpį buvo pelningi mažiau nei 10 % vidaus pardavimų kiekio. Todėl buvo nuspręsta, kad būtent šios rūšies produktas buvo parduotas nepakankamais kiekiais, kad vidaus kainos būtų tinkamas pagrindas normaliajai vertei nustatyti, ir turėjo būti taikomas kitas metodas. Tuomet Komisija naudojo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį apskaičiuotą normaliąją vertę. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotos produkto rūšies gamybos sąnaudų, kai reikia pakoreguotų, pridedant pagrįstą procentą už pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas („PB&A“) ir pagrįstą pelno maržą, remiantis faktiniais duomenimis, būdingais eksportuojančio gamintojo, kuris yra tiriamas, panašaus produkto gamybai ir pardavimui įprastinėmis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį.
1.3. Eksporto kaina
(20)
Tyrimas parodė, kad Mechel Željezara Ltd. eksporto pardavimai buvo išimtinai vykdomi tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams Bendrijoje.
(21)
Todėl eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina už aptariamą produktą, kai parduodama pirmajam nepriklausomam vartotojui Bendrijoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį.
1.4. Palyginimas
(22)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos kainų iš įmonės (ex-works) lygiu. Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, atliekant pataisymus buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie turėjo įtakos kainų palyginamumui, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį.
(23)
Todėl, kur reikalaujama ir buvo pateikti patikrinti įrodantys dokumentai, buvo atsižvelgta į transporto išlaidų, tvarkymo, pakrovimo, pagalbinių išlaidų bei kredito ir komisinių mokesčių išlaidų skirtumus.
1.5. Dempingo skirtumas
(24)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, pakoreguota vidutinė svertinė normalioji vertė pagal produkto rūšį buvo lyginama su vidutine svertine eksporto kiekvienos atitinkamos rūšies aptariamo produkto eksporto kaina.
(25)
Toks palyginimas įrodė, kad egzistuoja dempingas. Dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentais, yra toks:
Mechel Željezara Ltd.
38,9 %.
(26)
Šis dempingo skirtumas yra mažesnis už pirminio tyrimo metu nustatytą dempingo skirtumą. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas (visas aptariamo produkto eksportas iš Kroatijos į Bendriją), dempingo skirtumas likusioms šalims buvo nustatytas tokio pat dydžio kaip ir nustatytasis Mechel Željezara Ltd., t. y. 38,9 %.
2. Ukraina
2.1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(27)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl Ukrainos kilmės importo, normalioji vertė turi būti nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1-6 dalimis tuomet, kai eksportuojantys gamintojai gali įrodyti, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytus kriterijus, t. y., kad gaminant ir parduodant panašų produktą vyrauja rinkos ekonomikos sąlygos.
(28)
Trumpumo ir aiškumo sumetimais RER kriterijai išdėstomi šia sutrumpinta forma:
1)
verslo sprendimai ir išlaidos daromi atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be ženklaus valstybės įsikišimo;
2)
įmonės turi vieną aiškų apskaitos įrašų rinkinį, kurio auditą galima laisvai atlikti vadovaujantis tarptautiniais apskaitos standartais (TAS) ir kuris yra naudojamas visiems tikslams;
3)
nėra jokių ženklių nukrypimų, išlikusių po buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos;
4)
teisinį tikrumą ir stabilumą suteikia Bankroto ir Nuosavybės įstatymai;
5)
valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą.
(29)
Prašymai taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą buvo gauti iš dviejų įmonių grupių:
a)
įmonės gamintojos Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) ir jos susijusio prekybininko Ukrainoje - Time Ltd.;
b)
susijusių įmonių gamintojų OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ir CJSC Nikopolsky besiūlių vamzdžių gamyklos „Nikotube“ ir jų susijusio prekybininko Ukrainoje - SGIP Interpipe.
(30)
Prašymai buvo išnagrinėti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus penkis kriterijus.
(31)
Pirmos grupės atveju buvo nustatyta, kad įmonės gamintojos sąskaitos buvo nepatikimos dėl didelių netikslumų ir klaidingo apskaitos politikos, nurodytos IAS 1, taikymo. Taip pat buvo nustatyta, kad ta pati įmonė buvo nemoki ir priklausė tai įmonių kategorijai, kuriai pagal bankroto įstatymo nuostatą buvo suteiktas specialus statusas, nesuteikiantis teisinio tikrumo tokių įmonių veiklai. Todėl buvo nustatyta, kad ši įmonių grupė netenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antro ir ketvirto kriterijų.
(32)
Antrosios grupės atveju, buvo nustatyta, kad nė viena įmonė gamintoja neturi vieno aiškaus apskaitos dokumentų rinkinio, kurio auditą būtų galima atlikti laisvai, vadovaujantis tarptautiniais apskaitos standartais, ir kuris būtų naudojamas visiems tikslams, kadangi abi įmonės turėjo keletą pagrindinių apskaitos dokumentų rinkinių, naudojamų skirtingiems tikslams. Be to, buvo nustatyta, kad dideli nukrypimai, išlikę iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos, valstybės neišieškomų neprocentinių paskolų, atleidimų nuo stambių skolų ir įsiskolinimo nemokant mokesčių pavidalu įtakoja kainos struktūrą ir finansinę grupės padėtį. Todėl buvo nustatyta, kad ši įmonių grupė netenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antro ir trečio kriterijų.
(33)
Kadangi įmonė arba įmonių grupė turi tenkinti visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, kad jai būtų suteiktas rinkos ekonomikos režimas, o taip nenutiko, abiems grupėms buvo atsisakyta suteikti RER.
(34)
Abi grupės paprieštaravo, kad Komisija priėmė sprendimą dėl jų prašymo taikyti RER praėjus trijų mėnesių laikotarpiui, nurodytam pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, ir dėl to šis sprendimas negalioja. Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad Komisija keletą kartų pratęsė terminą aptariamiems Ukrainos eksportuojantiems gamintojams, kurie dėl tam tikrų sunkumų negalėjo laikytis pranešime dėl inicijavimo nustatyto termino pildydami prašymo taikyti RER formą. Taip pat reikėtų pastebėti, kad gautas prašymas taikyti RER buvo neišsamus: trūko keleto esminių paaiškinimų ir papildomos informacijos, todėl buvo nukelta tyrimo pradžia. Galiausiai gausių problemų, susijusių su įmonės struktūra ir pardavimo kanalais, kompleksiškumas bei rimtos problemos dėl įmonių apskaitos darė įtaką ilgesnei nagrinėjimo trukmei. Atsižvelgiant į tai, buvo neįmanoma priimti sprendimą dėl gauto prašymo taikyti RER per tris mėnesius nuo nagrinėjimo pradžios.
(35)
Reikėtų pastebėti, kad šio termino nesilaikymas nesukelia jokių akivaizdžių teisinių pasekmių, kadangi įmonėms buvo suteikta vienoda galimybė pareikšti pastabas. Be to, reikėtų pažymėti, kad pirmiau minėtos įmonių grupės nesiskundė dėl jokio ilgesnio nagrinėjimo priimant sprendimą dėl RER taikymo laikotarpio sukelto neigiamo poveikio.
(36)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo daroma išvada, kad galiojantis sprendimas dėl RER taikymo gali būti priimtas netgi praėjus trijų mėnesių laikotarpiui, ir todėl susijusių įmonių grupių skundai buvo atmesti.
(37)
Komisijos išvadas vėliau apskundė abi įmonių grupės; tačiau nebuvo pateiktas joks sprendimo dėl RER taikymo pakeitimo argumentas.
(38)
Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė pateikti pastabas, tačiau ji minėtoms išvadoms neprieštaravo.
2.2. Individualus režimas
(39)
Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, muitas visai šaliai, jei toks įvedamas, nustatomas šalims, paminėtoms pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte, išskyrus tuos atvejus, kai įmonės gali įrodyti, kad jų eksporto kainos ir kiekiai bei pardavimo sąlygos yra nustatomos laisvai, kad valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą ir kad valstybės įsikišimas nėra toks, kad leistų apeiti priemones, kai eksportuotojams nustatomi skirtingi muito dydžiai.
(40)
Tie patys Ukrainos eksportuojantys gamintojai, neatitinkantys RER kriterijų, alternatyviai paprašė taikyti individualų režimą (IR) pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį. Komisija surinko ir patikrino visą reikalinga laikomą informaciją nustatydama, ar abi grupės atitinka IR sąlygas. Nustatyta, kad pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytas sąlygas tenkino abi įmonių grupės ir todėl abiems įmonių grupėms pagrįstai buvo suteiktas IR.
2.3. Analogiška šalis
(41)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas RER, normalioji vertė turi būti nustatoma remiantis analogiškos šalies produktų, panašių į Ukrainos eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuotus produktus, kaina arba apskaičiuota verte.
(42)
Pirminiame tyrime analogiška šalimi pasirinkta Kroatija. Pranešime dėl inicijavimo analogiška šalimi, siekiant nustatyti Ukrainos normaliąją vertę, dar kartą buvo pasirinkta Kroatija. Kadangi nė viena iš suinteresuotųjų šalių neprieštaravo tokiam pasirinkimui, vykdant ir šį tyrimą buvo nuspręsta analogiška šalimi pasirinkti Kroatiją.
2.4. Normalioji vertė
(43)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, Ukrainos normalioji vertė buvo nustatyta naudojantis patikrinta informacija, gauta iš vienintelio gamintojo analogiškoje šalyje, t. y. remiantis visomis sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašią produktų rūšį Kroatijos vidaus rinkoje arba apskaičiuota panašios produktų rūšies verte Kroatijoje. Nustatant Ukrainos normaliąją vertę, buvo taikomi tie patys metodai, kurie aprašyti 15-19 konstatuojamosiose dalyse.
(44)
Buvo nustatyta, kad produkto rūšis, klasifikuojama KN kodu 7304 31 99 (šaltai tempti arba šaltai valcuoti vamzdžiai), negaminama Kroatijoje. Apskritai jų eksportas sudarė tik 6,2 % viso aptariamo produkto eksporto iš Ukrainos į Bendriją. Tačiau, vienos įmonių grupės atveju, per TL šios produkto rūšies eksportuotas į Bendriją kiekis sudarė maždaug 40 % viso bendro aptariamo produkto eksporto į Bendriją.
(45)
Remiantis turimais duomenimis, daroma išvada, kad kitos tiriamos produktų rūšys nėra palyginamos su šia produkto rūšimi ir kad šios specifinės produkto rūšies normaliosios vertės nustatymas pagal kitos produkto rūšies normaliąją vertę nepateiktų patikimų rezultatų. Taip pat paaiškėjo, kad dėl žymiai sudėtingesnio gamybos proceso, šios produkto rūšies normalioji vertė būtų ženkliai didesnė nei kitų produkto rūšių normalioji vertė. Nors šaltai temptų arba šaltai valcuotų vamzdžių eksporto kaina vidutiniškai buvo didesnė nei kitų produkto rūšių eksporto kaina, šios produkto rūšies įtraukimas atliekant skaičiavimus, tikriausiai tik padidintų dempingo skirtumą. Tačiau, kaip minima toliau 127 konstatuojamoje dalyje, žalos skirtumas yra ženkliai mažesnis nei nustatytas dempingo skirtumas, neįskaitant šios produkto rūšies, todėl pirmasis tarnaus pagrindu nustatant priemonių dydį. Atsižvelgiant į tai, buvo nuspręsta toliau nenagrinėti šio klausimo. Taigi produkto rūšis, klasifikuojama KN kodu 7304 31 99, buvo neįtraukta atliekant skaičiavimus.
2.5. Eksporto kaina
(46)
Abi Ukrainos įmonių grupės visus eksporto pardavimus Bendrijoje vykdė per susijusią prekybos įmonę, įsikūrusią trečiojoje šalyje. Todėl eksporto kaina, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje, buvo nustatoma remiantis susijusios prekybos įmonės perpardavimo kaina pirmam nepriklausomam vartotojui Bendrijoje.
2.6. Palyginimas
(47)
Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, atliekant pataisymus buvo deramai atsižvelgta į nurodytus ir įrodytus skirtumus, kurie turėjo įtakos kainų palyginamumui. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, kai derėjo, buvo daromi transporto, draudimo, tvarkymo, pakrovimo, papildomų ir komisinių mokesčių išlaidų patikslinimai. Eksporto kainos patikslinimai dėl transportavimo eksportuojančios šalies viduje, draudimo, pakrovimo ir papildomų išlaidų buvo daromi remiantis analogiškoje šalyje nustatytomis išlaidomis.
(48)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginama kainų iš įmonės (ex-works) lygiu.
2.7. Dempingo skirtumas
(49)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, produkto rūšies pakoreguota vidutinė svertinė normalioji vertė, nustatyta pagal analogiškos šalies gamintoją Mechel Željezara Ltd, buvo lyginama su kiekvienos aptariamo produkto atitinkamos rūšies įmonės pakoreguota vidutine svertine eksporto kaina.
(50)
Šis palyginimas parodė, kad dempingas egzistuoja. Dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentais, yra toks:
Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk
91,0 %
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk ir CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol
97,3 %
(51)
Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas (daugiau nei 80 % viso aptariamo produkto eksporto iš Ukrainos į Bendriją), skirtumas likusioms šalims buvo nustatytas tokio pačio dydžio kaip ir nustatytasis bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ir CJSC Nikopolsky besiūlių vamzdžių gamyklai „Nikotube“, t. y. 97,3 %.
C. ŽALA
1. Įžanginė pastaba
(52)
Kaip ir dempingo atveju, šiuo tyrimu siekiama nustatyti, ar Bendrijos pramonės padėties aplinkybės pasikeitė tiek, kad atsirastų pagrindas išvadai kitokiai nei ta, kuri buvo padaryta pirminio tyrimo metu.
2. Bendrijos gamyba
(53)
Pirminio tyrimo metu Bendrijos pramonė buvo sudaryta iš dešimties gamintojų.
(54)
Šio peržiūros tyrimo eigoje buvo nustatyta, kad besiūlius vamzdžius gamino:
-
šeši skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurių penki tyrimo metu visapusiškai bendradarbiavo su Komisija, tuo tarpu šeštasis (Pietra, Italija) palaikė nagrinėjimą, tačiau nepateikė išsamaus atsakymo į klausimyną,
-
kiti šeši gamintojai, kurie nepalaikė Bendrijos pramonės ir nebendradarbiavo su Komisija.
(55)
Klausimynas buvo išsiųstas ir šiems kitiems gamintojams, tačiau jie nepradėjo bendradarbiauti. Jokie kiti aptariamo produkto gamintojai apie save Europos Komisijai nepranešė.
3. Bendrijos pramonės apibūdinimas
(56)
Penkių visapusiškai bendradarbiavusių tyrimo metu Bendrijos gamintojų gamybos apimtis per tiriamąjį laikotarpį buvo 797 456 tonos. Tai maždaug 70 % visos Bendrijos gamybos apimties, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje pateikiamą apibrėžimą šios įmonės sudaro Bendrijos pramonę.
4. Bendrijos suvartojimas
(57)
Eurostato duomenys apie KN kodų ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ir 7304 39 93 kiekius ir vertes buvo naudojami kaip duomenų apie importą šaltinis. Duomenys apie Bendrijos pramonę buvo gauti iš patikrintų penkių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų atsakymų į klausimyną.
(58)
Tariamas Bendrijos suvartojimas, t. y. Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje, kitų Bendrijos gamintojų pardavimas Bendrijoje bei importas iš trečiųjų šalių, parodė, kad aptariamo produkto suvartojimas Bendrijoje padidėjo nuo 1 104 619 tonų 1999 m. iki didžiausio suvartojimo - 1 233 357 tonų 2001 m. TL metu suvartojimas sumažėjo iki 1 103 805 tonų, kuris yra šiek tiek mažesnis nei suvartojimas 1999 m.
1999
2000
2001
TL
Bendrijos suvartojimas (t)
1 104 619
1 130 410
1 233 357
1 103 805
Indeksas 1999 = 100
100
102
112
100
5. Importas iš tiriamų šalių į Bendriją
5.1. Tiriamo importo poveikio suvestinis įvertinimas
(59)
Pirmiausiai buvo nagrinėjama, ar importas iš Ukrainos ir Kroatijos turėtų būti įvertinamas kartu, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi.
(60)
Importo iš tiriamų šalių raida, nustatoma pagal kiekius ir rinkos dalį, buvo tokia:
Importo kiekiai (t)
1999
2000
2001
TL
Ukraina
103 477
22 996
37 353
37 683
Indeksas 1999 = 100
100
22
36
36
Kroatija
30 072
24 646
23 893
23 001
Indeksas 1999 = 100
100
82
79
76
Tiriamos šalys kartu
133 549
47 642
61 246
60 684
Indeksas 1999 = 100
100
36
46
45
Importo rinkos dalis
1999
2000
2001
TL
Ukraina
9,4 %
2,0 %
3,0 %
3,4 %
Kroatija
2,7 %
2,2 %
1,9 %
2,1 %
Tiriamos šalys kartu
12,1 %
4,2 %
5,0 %
5,5 %
Importas iš trečiųjų šalių
24,1 %
27,5 %
31,2 %
29,9 %
(61)
Nustatyta, kad dempingo skirtumas, apskaičiuotas (25 ir 50 konstatuojamosios dalys) pagal importą iš kiekvienos tiriamos šalies, buvo didesnis nei de minimis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Be to, nepaisant galiojančių priemonių, importo kiekis iš kiekvienos iš šių šalių nebuvo nereikšmingas, kadangi šių šalių rinkos dalis siekė: Kroatijos - 2,1 % ir Ukrainos - 3,4 %. TL metu viso importo dalis svyravo nuo 5,9 % Kroatijai iki 9,6 % Ukrainai.
(62)
Buvo nuspręsta, kad suvestinis vertinimas yra tinkamas atsižvelgiant į konkurencijos sąlygas tiek tarp šių šalių kilmės importuoto, tiek tarp šio importuoto ir panašių Bendrijos produktų. Tai patvirtina tai, kad TL metu nepaisant galiojančių priemonių, produktų iš abiejų šalių kaina ir toliau žemino Bendrijos pramonės kainą ir kad besiūliai vamzdžiai iš abiejų šalių buvo parduodami panašiais pardavimo kanalais. Be to, tyrimas parodė, kad importuojamiems iš abiejų tiriamų šalių produktams ir panašiems produktams būdingos tos pačios fizinės ir cheminės savybės. Galiausiai importuojami iš tiriamų šalių produktai ir panašūs produktai įtakojami tų pačių kainų tendencijų (žr. 67 ir 74 konstatuojamąsias dalis).
(63)
Vienas Kroatijos eksportuotojas pareiškė, kad Kroatijos importas nesukelia jokios žalos, kadangi Kroatijos rinkos dalis yra minimali ir todėl negalima taikyti suvestinio įvertinimo. Kaip nustatyta pirmiau, Kroatijos importas buvo žymiai didesnis nei de minimis ir nebuvo nereikšmingas TL metu. Nors nagrinėjamo laikotarpio pradžioje buvo pastebėtas ženklus importo iš Ukrainos sumažėjimas, reikėtų pažymėti, kad vėliau importui iš abiejų šalių buvo būdinga maždaug ta pati tendencija.
(64)
Dėl šių priežasčių, buvo padaryta išvada, kad visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai yra tenkinami ir kad importas iš Kroatijos ir Ukrainos turėtų būti vertinamas kartu.
5.2. Tiriamo importo rinkos dalis
(65)
Kaip parodyta pirmiau, 2000 m. įvedus priemones, importo iš tiriamų šalių rinkos dalis ženkliai sumažėjo nuo 12,1 % 1999 m. iki 4,2 % 2000 m., o tada pradėjo nuolat didėti iki 5,5 % TL metu.
5.3. Importo kaina ir kainos mažinimas
(66)
Pardavimo kainos Bendrijos rinkoje TL metu palyginimas buvo atliktas lyginant Bendrijos pramonės kainą ir tiriamų šalių eksportuojančių gamintojų kainą. Šis palyginimas buvo atliktas atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Bendrijos pramones kaina buvo pakoreguota pagal kainą iš įmonės, o importo kaina buvo prilyginta CIF kainai prie Bendrijos sienos, sumokėjus importo muitą, bet nesumokėjus antidempingo muito, pakoreguotai pagal prekybos ir tvarkymo sąnaudas, apie kurias informacija buvo surinkta tyrimo metu daugiausia iš nesusijusių importuotojų.
(67)
Palyginimas parodė, kad TL metu importuoti aptariami produktai Bendrijoje buvo parduoti kainomis, kurios žemino Bendrijos pramonės kainas, pastarąsias išreiškus tokiais procentais: Ukraina 34,1 % ir Kroatija 23,3 %. Net įskaičiavus antidempingo muitą, kainos lieka žymiai sumažintomis: 10 % iš Ukrainos importuotų produktų ir 6,5 % iš Kroatijos importuotų produktų. Reikėtų pažymėti, kad nuo 2000 m. iki TL importuotų produktų vidutinė kaina padidėjo, kaip parodyta toliau, o tai atitinka bendrą kainų raidą ES rinkoje. Tačiau, kaip parodoma 74 konstatuojamojoje dalyje, iš tiriamų šalių importuotų produktų kaina nepadidėjo tiek, kiek padidėjo Bendrijos pramonės kaina.
Importuotų produktų kaina, nesumokėjus muito (EUR/t)
1999
2000
2001
TL
Ukraina
332
341
433
449
Indeksas 1999 = 100
100
103
130
135
Kroatija
461
465
516
523
Indeksas 1999 = 100
100
101
112
113
Ukrainos ir Kroatijos vidurkis
361
405
466
477
Indeksas 1999 = 100
100
112
129
132
6. Bendrijos pramonės padėtis
(68)
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, dempingo importo poveikio Bendrijos pramonei nagrinėjimas apima visų ekonominių veiksnių ir rodiklių, apibūdinančių pramonės būklę nuo 1999 m. (atskaitos metų) iki TL, vertinimą.
(69)
Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonę apjungė penkių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pateiktą informaciją.
6.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas
(70)
Gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų išnaudojimo raida yra tokia:
1999
2000
2001
TL
Gamyba (t)
710 029
911 669
928 231
797 456
Indeksas 1999 = 100
100
128
131
112
Gamybos pajėgumai (t)
1 117 881
1 183 067
1 140 304
1 094 548
Indeksas 1999 = 100
100
106
102
98
Pajėgumų išnaudojimas
63,5 %
77,1 %
81,4 %
72,9 %
Indeksas 1999 = 100
100
121
128
115
(71)
Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad per 1999-2001 m. gamyba pasiekė aukščiausią tašką 2001 m., o TL metu ženkliai sumažėjo. Nors eksportuotų produktų pardavimas padidėjo ir tam tikra dalimi kompensavo pardavimų Bendrijoje smukimą, TL metu buvo neįmanoma išvengti gamybos sumažėjimo ir smukusių gamybos pajėgumų.
6.2. Atsargos
(72)
Toliau pateikti skaičiai rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.
1999
2000
2001
TL
Atsargos (t)
38 753
49 620
49 062
59 287
Indeksas 1999 = 100
100
128
127
153
(73)
Tiriamojo laikotarpio metu atsargų kiekis padidėjo. Reikia pažymėti, kad Bendrijos gamintojai aptariamą produktą paprastai gamina pagal užsakymą. Todėl nuspręsta, kad Bendrijos pramonės turimų atsargų kiekis nėra labai reikšmingas rodiklis įvertinant padėtį Bendrijos rinkoje. Tačiau buvo nustatyta, kad atsargų kiekio padidėjimas taip pat yra sumažėjusių Bendrijos pramonės pardavimo ir rinkos dalies pasekmė.
6.3. Pardavimo kiekiai, rinkos dalis, augimas ir vidutinė vieneto kaina Bendrijoje
(74)
Toliau pateikiami skaičiai rodo Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems Bendrijos vartotojams.
1999
2000
2001
TL
Pardavimo kiekiai (t)
516 529
573 136
576 850
504 317
Indeksas (1999=100)
100
111
112
98
Rinkos dalis
46,8 %
50,7 %
46,8 %
45,7 %
Indeksas (1999=100)
100
108
100
98
Vidutinė pardavimo kaina (EUR/t)
576
589
659
696
Indeksas (1999=100)
100
102
114
121
(75)
Nuo 1999 m. iki 2001 m. Bendrijos pramonės pardavimo kiekiai padidėjo 12 %, o vėliau, TL metu ženkliai sumažėjo net iki žemesnio nei 1999 m. lygio. Pardavimo kiekių raida turėtų būti vertinama atsižvelgiant į to paties laikotarpio vartojimo lygį, kuris nuo 1999 m. iki 2001 m. padidėjo 12 %, o TL metu sumažėjo. Tačiau tarp 2001 m. ir TL paklausa nesumažėjo tiek, kiek sumažėjo pardavimo kiekiai.
(76)
2000 m. įvedus priemones, Bendrijos pramonė galėjo susigrąžinti prarastą rinkos dalį. 1999-2000 m. Bendrijos pramonės rinkos dalis pagal Bendrijos suvartojimą padidėjo nuo 46,8 % iki 50,7 %. Tačiau, praėjus šiam santykinio sustiprėjimo laikotarpiui, Bendrijos pramonės rinkos dalis vėl sumažėjo. Tarp 2000 m. ir TL, Bendrijos suvartojimo dalis sumažėjo iki 45,7 %, kadangi importas dempingo kaina vėl pradėjo skverbtis į Bendrijos rinką.
(77)
Susidūrusi su nuo 2000 m. didėjančiu importu ir nuo 2001 m. smunkančiu Bendrijos pardavimu, Bendrijos pramonė negalėjo padidinti aptariamo produkto gamybos. Tiksliau TL metu ji buvo priversta mažinti gamybos pajėgumus ir darbuotojų skaičių, kadangi padidėjęs Bendrijos pramonės eksportas negalėjo padengti pardavimo dalies netekimo Bendrijos rinkoje.
(78)
Tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės vidutinė pardavimo kaina padidėjo. Tačiau didesnė kaina negalėjo užtikrinti pakankamo pelningumo, kaip išsamiai nurodyta toliau.
6.4. Pelningumas
(79)
Toliau vartojama pelno sąvoka apima pelną, neatskaičius mokesčių, esantį pelnu, gautu už aptariamo produkto pardavimą Bendrijos rinkoje.
1999
2000
2001
TL
Pardavimo pelningumas EB
- 7,8 %
0,1 %
0,3 %
- 0,1 %
(80)
Įvedus antidempingo muitą besiūlių vamzdžių, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, importui, Bendrijos pramonė, kaip matyti, galėjo padidinti kainą, kad pasiektų apytikrio pelno-nuostolių susibalansavimo ribą 2000 ir 2001 m. Tačiau Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti pelno lygio, kurį buvo tikėtasi pasiekti neegzistuojant importui dempingo kaina (t. y. 5 %), kaip nustatyta reglamente, įvedančiame dabar galiojančias priemones. Be to, pelno lygis TL metu smuko žemiau pelno-nuostolio susibalansavimo ribos. Tokio smukimo priežastis, nepaisant didesnės pardavimo kainos, buvo padidėjusios žaliavų ir darbo jėgos už vieneto gamybą sąnaudos, kurios tuo metu didėjo net mažinant darbuotojų skaičių. Bendrijos pramonė buvo nepajėgi priskirti šių sąnaudų vartotojams, kas buvo būtina dėl importo žema dempingo kaina sukeltos konkurencijos.
(81)
Po gana teigiamų 2000 ir 2001 m. tendencijų, TL metu Bendrijos pramonės finansinė padėtis vėl pradėjo blogėti, tai sutapo su padidėjusiu importu dempingo kaina iš Kroatijos ir Ukrainos. 2001 m. pasiektas pelno lygis vos viršijo pelno-nuostolio susibalansavimo ribą ir visai nepanašėjo į tokį, kuris leistų pakankamai finansuoti pakartotinas investicijas.
6.5. Investicijų grąža, grynųjų pinigų srautai, investicijos ir gebėjimas padidinti kapitalą
(82)
Investicijų grąžos, grynųjų pinigų srautų ir investicijų tendencijos pateikiamos šioje lentelėje.
1999
2000
2001
TL
Investicijų grąža
- 13 %
0 %
1 %
0 %
Indeksas 1999 = 100
100
202
204
198
Grynųjų pinigų srautai
- 13 978 142
5 273 981
5 910 373
4 959 440
Indeksas 1999 = 100
100
238
242
235
Investicijos
19 320 730
32 691 925
33 056 929
21 087 534
Indeksas 1999 = 100
100
169
171
109
(83)
Pažymėtina, kad lentelėje pateikiami duomenys apie investicijų grąžą didžiąja dalimi atspindi pelningumą. Investicijų grąža padidėjo nuo 1999 iki 2000 m., tačiau vėl sumažėjo iki TL. Grynųjų pinigų srautai apytikriai atspindi ir pelningumo tendenciją, kuri aukščiausią tašką pasiekė 2001 m., o vėliau vėl pradėjo kristi. Kol aptariamas produktas sudaro mažiau nei 1 % bendros Bendrijos gamintojų apyvartos ir kol Bendrijos gamintojai savo gamybos linijas naudoja įvairiems kitiems plieno produktams gaminti, laikoma, kad šie skaičiai patys savaime nėra reikšmingi. Vis dėlto jie yra iškalbingi, kadangi du Bendrijos bendradarbiaujantys gamintojai, gaminantys aptariamą produktą žymiai didesniais kiekiais nei kiti Bendrijos gamintojai, pateikė duomenis, atskleidžiančius tendencijas panašias į nurodytąsias pirmiau lentelėje apie investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautus ir investicijas.
(84)
2000 m. įvedus antidempingo priemones, Bendrijos pramonė šiek tiek investavo. Tačiau šios investicijos, kaip nustatyta, daugiausiai buvo skirtos įrenginiams pakeisti. TL metu, palyginus su ankstesniais dvejais metais, investicijos ženkliai sumažėjo.
(85)
Nepaisant to, per tiriamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės gebėjimui padidinti kapitalą iš išorės finansuotojų arba iš patronuojančių bendrovių nebuvo smarkiai pakenkta, kadangi aptariamas produktas sudarė mažiau nei 1 % visos Bendrijos gamintojų apyvartos ir kadangi Bendrijos gamintojai savo gamybos linijas naudoja įvairiems kitiems plieno gaminiams gaminti.
6.6. Užimtumas, našumas ir atlyginimas
1999
2000
2001
TL
Darbuotojų skaičius
2 583
2 776
2 622
2 472
Indeksas 1999 = 100
100
107
102
96
Našumas (t/darbuotojui)
275
328
354
323
Indeksas 1999 = 100
100
119
129
117
AtlyginimasIndeksas 1999 = 100
100
104
106
105
(86)
Kaip matyti iš lentelės, 2000 ir 2001 m. Bendrijos pramonės našumas ir jai dirbančių darbuotojų skaičius padidėjo, taip pat šiuo laikotarpiu padidėjo ir gamyba. Tačiau TL metu darbuotojų skaičius smarkiai sumažėjo ir tapo net mažesnis nei 1999 m. Našumas taip pat sumažėjo iš esmės sumažinus gamybą.
(87)
Nagrinėjamojo laikotarpio metu atlyginimai buvo santykinai pastovūs ir kito tiktai kartu su infliacija.
6.7. Atsigavimas nuo buvusio dempingo
(88)
2000 m. įvedus priemones, Bendrijos pramonė turėjo galimybę atgauti prarastą rinkos dalį ir nustatyti pastovesnę savo pardavimo vidutinę kainą. Vis dėlto nuo 2001 m. Bendrijos pramonės finansiniai rodikliai vėl pradėjo prastėti. Todėl galima daryti išvadą, kad Bendrija neatsigavo nuo ankstesnio dempingo.
6.8. Esamo dempingo skirtumo dydis
(89)
Dempingo skirtumai yra apibūdinti dalyje apie dempingą (25 ir 50 konstatuojamosios dalys). Šie nustatyti skirtumai yra akivaizdžiai didesni nei de minimis. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekius ir kainą, dabartinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
6.9. Išvados dėl žalos
(90)
Primenama, kad įvedus antidempingo priemones aptariamo produkto importui iš Kroatijos ir Ukrainos, Bendrijos pramonė iš karto įgijo pasitikėjimą. 1999-2001 m. Bendrijos pardavimų vidutinė kaina padidėjo 14 %, tuo pačiu laikotarpiu pardavimo Bendrijoje kiekiai ir gamyba taip pat išaugo. To pasekoje, tuo metu pramonė galėjo daryti būtinas investicijas ir įdarbinti daugiau darbo jėgos.
(91)
Tačiau TL metu padėtis iš esmės pradėjo blogėti. Nuo 2001 m. iki TL pardavimas Bendrijoje sumažėjo 12 %, o Bendrijos pramonė turėjo prisitaikyti žymiai mažindama gamybą, gamybos pajėgumus ir darbuotojų skaičių. Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės rinkos dalis ir toliau mažėjo, kol pasiekė žemesnį nei 1999 m. lygį. TL metu prastėjančias tendencijas taip pat įrodo sumažėjęs pajėgumų panaudojimas, sustojęs atlyginimų didinimas ir padidėjęs atsargų kiekis, dėl kurių įmonė atsidūrė panašioje į 1999 m. padėtyje, kai dar nebuvo įvestos priemonės importui iš tiriamų šalių.
(92)
Tokia pati tendencija matyti ir investicijų, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų raidoje. 2000 ir 2001 m. nežymus pagerėjimas buvo nepakankamas, kadangi investicijų grąža pasiekė tik 1 %, o neigiamą grynųjų pinigų srautą, kuris tik pradėjo keistis į teigiamą, TL metu sekė nuosmukis. Tai, kad įmonių gebėjimas padidinti kapitalą nebuvo rimtai paveiktas, yra susiję su įmonės priklausymu didesnėms korporacinėms grupėms ir todėl negali būti laikoma patikimu rodikliu aptariamo produkto sektoriuje.
(93)
Bendrijos pramonės finansinė padėtis pagerėjo 1999 m., tačiau tik 2000 ir 2001 m. pasiekė apytikrio pelno ir nuostolių susibalansavimo ribą, o TL vėl tapo nuostolinga.
(94)
Kaip matyti, labiausiai rodikliai pagerėjo po 1999 m., kai buvo įvestos priemonės, tačiau visi jie, išskyrus pardavimo kainą, vėl pablogėjo TL metu ir atskleidė akivaizdžią žalą.
(95)
Tęstinis pardavimo kainos didėjimas, vykęs viso tiriamojo laikotarpio metu, nepadėjo pasiekti pakankamo pelno, kadangi viskas panaudota didėjančioms gamybos sąnaudoms, ypač žaliavų ir vieneto gamybos darbo sąnaudoms, padengti. Be to, Bendrijos pramonė buvo nepajėgi perkelti šių padidėjusių sąnaudų vartotojams tiek, kiek reikalinga, kadangi importas maža dempingo kaina skverbėsi į rinką. To pasekoje, pelno atžvilgiu Bendrijos pramonės padėtis blogėjo ir pasiekė net žemesnę nei pelno-nuostolių susibalansavimo ribą.
(96)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad Bendrijos pramonė TL metu ir toliau patyrė didelę žalą pagrindinio reglamento 3 straipsnyje apibrėžta prasme.
D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS IR TIKĖTINA DEMPINGO BEI ŽALOS TĄSA
(97)
Pirminės priemonės nustoja galioti 2005 m. vasario 18 d. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 7 dalimi, buvo išnagrinėta, ar tikėtina, kad galiojančių priemonių galiojimo pabaiga įtakotų dempingo ir žalos tąsą. Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, taip pat buvo išnagrinėta, ar dempingo ir žalos aplinkybės stipriai pasikeitė ir ar šis pasikeitimas galėtų pagrįstai būti vadinamas ilgalaikiu.
(98)
Buvo nustatyta, kad aptariamas produktas ir toliau buvo parduodamas dempingo kaina Bendrijos rinkoje TL metu (25 ir 50 konstatuojamosios dalys). Šiuo klausimu buvo nuspręsta, kad aptariamo produkto, kilusio iš abiejų tiriamų šalių, dempingo skirtumas buvo panašus į pirminiame tyrime nustatytą dempingo skirtumą. Be to, tiriamose šalyse ir toliau egzistuoja milžiniški gamybos pajėgumai, kurie nebuvo naudojami TL metu. Taip pat pažymėtina, kad į Bendrijos rinką ir toliau importuojami dideli produktų kiekiai iš Kroatijos ir Ukrainos ir kad jų rinkos dalis nuo 2000 m. nuolatos didėjo. Tai parodo akivaizdų Kroatijos ir Ukrainos eksportuotojų susidomėjimą ES rinka. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad nėra pagrindo abejoti, jog nustatytas dempingo mastas yra ilgalaikio pobūdžio ir jog dempingo tąsa yra labai tikėtina, jeigu pirminės priemonės nustos galioti.
(99)
Nepaisant fakto, kad Bendrijos pramonė tam tikra dalimi atsigavo nuo ankstesnio importo, inter alia, iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina, taip pat buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonė ir toliau patyrė didelę žalą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio apibrėžimą. Tyrimo metu nustatytas žalos skirtumas padidėjo palyginus su pirminiu tyrimu, kadangi vykdomas importas dempingo kaina ir toliau ženkliai mažino Bendrijos pramonės kainas ir tai buvo daroma nepaisant to, kad pasauliniu mastu kainos pakilo. Atsižvelgus į importo dempingo poveikį pelningumui (79 konstatuojamoji dalis) ir Bendrijos pramonės rinkos dalį (74 konstatuojamoji dalis), kuri vėl sumažėjo nuo 2001 m. iki TL, daroma išvada, kad aplinkybės, sukeliančios žalą, yra ilgalaikio pobūdžio ir kad pirminių priemonių negaliojimas greičiausiai įtakotų žalos tąsą.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(100)
Taip pat buvo ištirta, ar egzistuoja priežastinis ryšys tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos, kuri buvo nustatyta ankstesniame tyrime, išlieka ir šiame tyrime. Taip pat buvo ištirti kiti be importo dempingo kaina žinomi veiksniai, kurie taip pat galėjo daryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, jog šių veiksnių padaryta žala nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
(101)
Nepaisant galiojančių priemonių, kurios 2000 m. iš pradžių įtakojo importo mažėjimą, Kroatijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų rinkos dalis Bendrijoje padidėjo nuo 4,2 % iki 5,5 % per tiriamąjį laikotarpį. Nepaisant nuo 2001 m. iki TL sumažėjusio vartojimo, jų rinkos dalis padidėjo. Tuo pačiu metu, nuo 2000 m. iki TL Bendrijos pramonė neteko savo rinkos dalies. Ji buvo priversta ženkliai sumažinti gamybą TL ir nukentėjo nuo smukusio pelningumo. Didėjantis importas iš tiriamų šalių, kuris ženkliai sumažino Bendrijos pramonės kainas, ir prastėjanti Bendrijos pramonės padėtis vyko tuo pačiu metu. Todėl šis importas galėjo ir toliau prisidėti prie Bendrijos pramonės patiriamos žalos.
(102)
Importas iš kitų trečiųjų šalių, tokių kaip Čekijos Respublika, Lenkija ir Slovakijos Respublika, kurios tiriamuoju laikotarpiu dar nebuvo Bendrijos narės, bei importas iš Rumunijos arba Rusijos taip pat galėjo įtakoti Bendrijos pramonės patirtą žalą.
(103)
Reikia pažymėti, kad antidempingo muitas svyruojantis nuo 9,8 % iki 38,2 % ir įsipareigojimas dėl kainos galiojo importui iš pirmiau minėtų penkių šalių viso nagrinėjamo laikotarpio metu. Šiuo metu vykdoma galiojančių priemonių importui iš Rusijos ir Rumunijos peržiūra (4 konstatuojamoji dalis).
(104)
Importas iš Rusijos tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 3,3 % rinkos dalies. Vidutinė šių importuojamų produktų importo kaina, įskaitant antidempingo muitą, buvo maždaug 20 % mažesnė nei importo iš Kroatijos ir Ukrainos kaina. Žinant importo iš Rusijos kainą, numanoma, kad šie importuoti produktai taip pat įtakojo žalą. Tačiau atsižvelgiant į rinkos dalies dydį, kuris yra mažesnis nei tiriamų šalių, importas iš Rusijos negalėjo būti vienintelė Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis. TL importas iš Rumunijos sudaro 3,5 % rinkos dalį. Importo iš Rumunijos kainos, įskaičius antidempingo muitą, yra didesnė nei importo iš Kroatijos ir Ukrainos kaina, tačiau vis tiek žemesnė nei Bendrijos pramonės kaina. Šiuo remiantis, darytina išvada, kad ji taip pat galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Tačiau nustatyta, kad galimas importo iš Rusijos ir Rumunijos poveikis negalėtų paneigti išvados, kad egzistuoja tikras ir esminis priežastinis ryšys tarp besiūlių vamzdžių iš Kroatijos ir Ukrainos importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos.
(105)
Importo iš buvusių stojančiųjų šalių Lenkijos, Čekijos Respublikos ir Slovakijos kaina, įskaitant antidempingo muitą, buvo taip pat žymiai didesnė nei Kroatijos ir Ukrainos, tačiau vis tiek žemesnė nei Bendrijos pramonės kaina. Bendra jų rinkos dalis TL buvo 14,2 %. Net jei šis importas taip pat prisidėjo prie patiriamos žalos, atsižvelgiant į jų kainą, galima daryti išvadą, kad jų poveikis galėjo būti tik silpnas.
(106)
Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Kroatijos ir Ukrainos iš esmės sumažino Bendrijos pramonės kainą, nėra jokių nuorodų, kad pirmiau paminėtas importas, kuris pagrinde sumažino Bendrijos kainą mažesne dalimi, galėtų nutraukti priežastinį ryšį tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos.
(107)
Importas iš keleto trečiųjų šalių iš viso sudarė 8,9 % rinkos dalies TL. Atsižvelgiant į aukštą jų kainą, dažniausiai žymiai aukštesnę už Bendrijos pramonės kainą, nėra jokių nuorodų, kad šis importas galėtų nutraukti priežastinį ryšį tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos.
(108)
Kiti Bendrijos gamintojai, kurie nebendradarbiavo tyrimo metu, buvo susidūrę su tokiomis pačiomis problemomis dėl padidėjusios žaliavų kainos, verčiančios juos didinti kainas kiek tik įmanoma. Nerasta jokių nuorodų, kad šie konkurentai galėtų būti Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastimi.
(109)
Nuo 2001 m. Bendrijos vartojimas sumažėjo. Tačiau Bendrijos pardavimas sumažėjo daugiau procentų nei pats vartojimas ir Bendrijos pramonė neteko rinkos dalies, tuo tarpu kai tiriamos šalys per tą patį laikotarpį padidino savo dalį Bendrijos rinkoje. Todėl daroma išvada, kad šis veiksnys negalėjo nutraukti priežastinio ryšio tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos. Tyrimo eigoje jokie kiti veiksniai, galėję sukelti žalą, nebuvo nustatyti.
(110)
Remiantis pirmiau pateiktu visų žinomų veiksnių, įtakojančių Bendrijos pramonės padėtį, nagrinėjimu, nustatyta, kad priežastinis ryšys tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos didelės žalos, kuris buvo nustatytas ankstesniame tyrime, nebuvo nutrūkęs.
F. BENDRIJOS INTERESAI
1. Bendrosios nuostatos
(111)
Buvo nagrinėjama, ar egzistuoja įtikinama priežastis, kuria galėtų būti pagrįsta išvada, kad antidempingo priemonių importui iš tiriamų šalių galiojimo pratęsimas būtų ne Bendrijos interesuose. Komisija išsiuntė klausimynus importuotojams ir pramonės naudotojams. Išsamus atsakymas į klausimyną buvo gautas iš vieno importuotojo (Comercial de Tubos, S.A., Ispanija).
(112)
Iš pramonės naudotojo nebuvo gautas nė vienas atsakymas į klausimyną. Nė vienas tiekėjas nepranešė apie save tyrimo eigoje. Remiantis iš bendradarbiaujančių šalių gauta informacija, buvo prieita prie tokių išvadų.
(113)
Reikėtų priminti, kad ankstesniame tyrime, priemonių įvedimas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuoja padėtį, kuri buvo jau įvedus antidempingo priemones, ir leidžia įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį tiriamoms šalims, daromą galiojančių antidempingo priemonių.
2. Bendrijos pramonės interesai
(114)
Primenama, kad Bendrijos pramonę sudaro penki gamintojai, kuriems dirba maždaug 2 470 darbuotojų, gaminančių ir parduodančių besiūlius vamzdžius. Taip pat primenama, kad pirmiau pateikti Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai tiriamojo laikotarpio metu parodė prastėjančius finansinius rezultatus. Nepaisant augančio besiūlių vamzdžių vartojimo Bendrijoje 2000-2001 m., kuris vis dėlto vėl nukrito TL metu, Bendrijos pramonė negalėjo atgauti finansinio stabilumo.
(115)
Tiksliau pramonė iš dalies atsigavo 2000 ir 2001 m. Tačiau, atsižvelgiant vyraujančią Bendrijos pramonės finansinę padėtį, aišku, kad antidempingo priemonės atitiktų Bendrijos pramonės interesus.
3. Nesusijusių importuotojų interesai
(116)
Bendradarbiaujantys importuotojai neprieštaravo antidempingo priemonių taikymo pratęsimui. Jokių kitų pastabų iš importuotojų, importuojančių aptariamą produktą iš Kroatijos ir Ukrainos, nebuvo gauta.
(117)
Antidempingo priemonių tikslas - atkurti sąžiningą prekybą. Jos neskirtos nei importui drausti, nei Bendrijos importuotojų veiklai varžyti. Iš tiesų, bet kokia siūlytina priemonė, turėtų būti priimta tokiu lygmeniu, kuris įgalintų leisti tęsti importą ir ateityje, tačiau ne dempingo ir nenuostolinga kaina, priklausomai, kuri mažesnė.
(118)
Kadangi sąžiningai nustačius importuojamų produktų kainą, juos bus leista įvežti į Bendrijos rinką, panašu, kad tradicinis importuotojų verslas tęsis, net jeigu bus įvestos antidempingo priemonės importui dempingo kaina.
4. Tiekėjų interesai
(119)
Nė vienas tiekėjas nepranešė apie save tyrimo eigoje. Todėl nuspręsta, kad nėra įtikinamos priežasties, dėl kurios šios priemonės neturėtų būti įvestos tiekėjų interesų požiūriu.
5. Naudotojų interesai
(120)
Ankstesniame tyrime, buvo padaryta išvada, kad joks poveikis kainoms, atsirandantis dėl antidempingo priemonių, nebūtų reikšmingas tolesnių pramonės naudotojų atžvilgiu. Tai paremta tuo, kad besiūliai vamzdžiai sudaro tik mažą dalį visų pramonės naudotojų sąnaudų (įskaitant chemijos ir naftos chemijos pramones, elektrines, automobilių ir statybos pramones). Atsižvelgiant į tai nebuvo pateikta nė viena pastaba, paneigianti ankstesnes išvadas, ir atsižvelgiant į naudotojų bendradarbiavimo trūkumą šio tyrimo metu, tikimasi, kad bet koks poveikis kainai dėl antidempingo priemonių taikymo bus nereikšmingas tolesnių pramonės vartotojų atžvilgiu.
6. Konkurencijos aspektai
(121)
Reikėtų pažymėti, kad Komisijos sprendime 2003/382/EB (9) buvo nustatyta, kad kai kurie Bendrijos gamintojai iki 1995 m. dalyvavo antikonkurenciniame susitarime dėl tam tikrų aptariamų produktų. Todėl nei pirminis tyrimas, kurio TL buvo nuo 1997 m. lapkričio 1 d. iki 1998 m. spalio 31 d. (bei nagrinėjamas laikotarpis nuo 1997 m. sausio iki TL pabaigos), nei šis peržiūros tyrimas nebuvo paveikti jokia antikonkurencine veikla.
7. Išvada dėl Bendrijos interesų
(122)
Priemonių, taikomų besiūlių vamzdžių, kurių kilmės šalys yra tiriamos šalys, importui galiojimo pratęsimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei. Tikėtina, kad importuotojų arba prekybininkų bei pramonių naudotojų atžvilgiu, bet koks poveikis besiūlių vamzdžių kainoms bus nežymus.
(123)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nuspręsta, kad nėra įtikinamų priežasčių netaikyti antidempingo priemonių tiriamų šalių kilmės besiūlių vamzdžių importui.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(124)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti priemones, kuriomis būtų sustabdyta tolesnė žala, sukelta Bendrijos pramonei importo dempingo kaina.
(125)
Nustatytos priemonės turėtų būti pakankamo masto, kad būtų atlyginta žala, sukelta šio importo, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Skaičiuojant muito dydį, būtiną žalingo dempingo poveikiui panaikinti, manoma, kad bet kokios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti bendrą pelną, neatskaičius mokesčių, kas logiškai galėtų būti pasiekta tokios rūšies pramonės sektoriuje vyraujant normalioms konkurencijos sąlygoms, t. y. nesant importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Bendrijoje. Pelno, neatskaičius mokesčių, skirtumas naudotas šiuose skaičiavimuose buvo 5 % apyvartos. Jis toks pats kaip ir pirminiame nagrinėjime, kadangi nebuvo pateikta nurodymų ir jokių pastabų dėl šio dydžio pakeitimo. Tuo remiantis, buvo paskaičiuota panašaus produkto nenuostolinga Bendrijos pramonei kaina. Nenuostolinga kaina buvo apskaičiuota pridėjus pirmiau minėtą 5 % pelno skirtumą prie gamybos sąnaudų.
(126)
Būtinas kainos padidėjimas tada buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės importo kainos palyginimu, kaip priimta kainų žeminimo skaičiavimuose, kartu su vidutine nenuostolinga kaina. Visi skirtumai, gauti lyginant, buvo išreikšti procentais nuo bendros CIF importo vertės.
2. Iš dalies pakeistos priemonės
(127)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad galiojantis antidempingo muitas, taikomas importuojamam aptariamam produktui, kurio kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, turėtų būti iš dalies pakeistas. Turėtų būti nustatytas naujas antidempingo muitas, kurio dydis atitiktų nustatytą žalos skirtumą, kadangi nustatytas visų Kroatijos ir Ukrainos įmonių dempingo skirtumas buvo didesnis nei apskaičiuotas žalos skirtumas. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas (daugiau nei 80 % viso aptariamo produkto eksporto iš Ukrainos į Bendriją), skirtumas likusioms šalims Ukrainai turėtų būti nustatytas tuo pačiu lygiu kaip ir nustatytasis bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ir CJSC Nikopolsky besiūlių vamzdžių gamyklai „Nikotube“.
(128)
Šiame reglamente nurodyti atskiros įmonės antidempingo muito dydžiai buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šie dydžiai atspindi šiose įmonėse tyrimo metu buvusią padėtį. Šie muito dydžiai (kitokie, nei taikomi „visoms kitoms tos šalies įmonėms“) taikomi išimtinai tik tam importuojamam produktui, kurį pagamino konkretūs paminėti juridiniai asmenys tiriamoje šalyje. Importuojamiems produktams, kuriuos pagamino kitos įmonės, kurių pavadinimai ir adresai konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis įmonėmis, šie dydžiai bus netaikomi, ir jiems galios muito dydis, taikomas „visoms kitoms įmonėms“.
(129)
Bet koks prašymas taikyti šį įmonėms individualiai nustatytą antidempingo muito dydį (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (10), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie įmonės veiklos pasikeitimus susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimais, pvz., su pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkami iš dalies pakeistas, atnaujinant įmonių, kurioms taikomas individualus muito dydis, sąrašą.
(130)
Siūlomi antidempingo muitai yra šie:
Šalis
Įmonė
Žalai atlyginti reikalingų priemonių dydis
Dempingo skirtumas
Siūlomas antidempingo muitas
Kroatija
Visos įmonės
38,8 %
38,9 %
38,8 %
Ukraina
Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk
51,9 %
91,0 %
51,9 %
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, ir CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol
64,1 %
97,3 %
64,1 %
Visos kitos įmonės
64,1 %
97,3 %
64,1 %
(131)
Remiantis pasiūlytomis priemonėmis, prasidės naujas penkerių metų priemonių galiojimo laikotarpis. Todėl priemonės nenustos galioti 2005 m. vasario 18 d., kaip nurodyta 2004 m. rugpjūčio 27 d. paskelbtame pranešime apie artėjančią galiojimo pabaigą (11).
3. Įvykiai po TL Kroatijos eksportuotojo atžvilgiu
(132)
Paskelbus esminius faktus ir pastabas, kurių pagrindu buvo nuspręsta, kad antidempingo priemonių dydis turėtų būti pakeistas, Kroatijos vyriausybė informavo Komisiją, kad vienintelis Kroatijos gamintojas Mechel Željezara Ltd. buvo likviduotas ir nutraukė gamybą 2004 m. rudenį. Vietoje jo, Kroatijos privatizavimo fondas, vyriausybinė įstaiga atsakinga už privatizacijos procesą Kroatijoje, įsteigė naują juridinį asmenį, pavadinimu Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice“). Naujai įkurta įmonė, atrodo, dar nepradėjo gamybos ir šiuo metu perima turtą iš Mechel Željezara Ltd.
(133)
Tačiau iš pateiktos informacijos aišku, kad Valjaonice gamybos pajėgumai liks nepakitę lyginant su Mechel Željezara Ltd. ir kad aiškiai matomas Valjaonice ketinimas tęsti aptariamo produkto gamybą. Tuo remiantis, gamybos nutraukimas negali būti ir nėra laikomas ilgalaikiu ir neginčijamu faktu, todėl tai nedaro įtakos šio tyrimo išvadoms.
(134)
Tačiau, jeigu įvyktų įmonės padėties pokyčiai, pateisinantys priemonių peržiūrą, tokia peržiūra bus pradėta.
4. Įsipareigojimai
(135)
Komisija Sprendimu 2000/137/EB priėmė įsipareigojimą dėl kainų, inter alia, iš vienintelio Kroatijos eksportuojančio gamintojo. Šis Mechel Željezara Ltd. įsipareigojimas taip pat buvo peržiūrimas.
(136)
Šiuo įsipareigojimu Mechel Željezara Ltd. įsipareigojo parduoti savo nepriklausomiems vartotojams tam tikrą aptariamų produktų kiekį eksportui į Bendriją peržiūrėtomis kainomis. Be to, Mechel Željezara Ltd. įsipareigojo, kad jo kainos už produktų grupę bus suderintos su kainų struktūra, naudojama Bendrijoje.
(137)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį, įsipareigojimo tikslas - panaikinti žalingą importo dempingo kaina poveikį, kuris pasiekiamas eksportuotojui didinant kainas arba nutraukiant eksportą dempingo kainomis. Tyrimas atskleidė, kad toks iš pradžių prisiimtas įsipareigojimas neleido didinti kainų iki nenuostolingo lygio ir todėl neleido atkurti sąžiningos prekybos Bendrijos rinkoje. Todėl šiuo atveju, Mechel Željezara Ltd. prisiimtas įsipareigojimas nelaikomas tinkama ir veiksminga priemone, panaikinti žalingą dempingo poveikį. Kaip nustatyta pirmiau, Mechel Željezara Ltd. neseniai buvo likviduota. Todėl įsipareigojimas laikomas ilgiau negaliojančiu.
(138)
Paskelbus esminius faktus ir pastabas, kurių pagrindu buvo nustatyta, kad galiojantis antidempingo skirtumas turėtų būti pakeistas, Ukrainos įmonės OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ ir jų susijusi prekybos ir kontroliuojančioji įmonė „Interpipe“ pasiūlė bendrą įsipareigojimą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį.
(139)
Šios Ukrainos įmonės yra įvairių rūšių plieno gaminių, kurie gali būti parduodami kartu su aptariamu produktu, gamintojai. Todėl iškyla potencialus kryžminių kompensacijų pavojus, pvz., kad bet kokio įsipareigojimo dėl kainos formaliai bus laikomasi, tačiau kitų nei aptariamų produktų kainos bus sumažintos, kai jie bus parduodami kartu su aptariamu produktu. Be to, turint omenyje kainų lankstumą, minimali eksporto kaina, kurią įmonė yra pasirengusi pasiūlyti, buvo tokio dydžio, kuris nepanaikino žalingo dempingo padarinių. Todėl pasiūlymas negalėjo būti priimtas.
(140)
Be to, Ukrainos įmonė Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, paskelbė, kad siūlo įsipareigojimą, tačiau nepranešdama nei jo pobūdžio, nei minimalios kainos, kurios laikysis. Todėl į pasiūlymą negalima buvo atsižvelgti.
H. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(141)
Suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie visus faktus ir pastabas, remiantis kuriais buvo ketinama pasiūlyti iš dalies pakeisti galiojantį reglamentą. Joms buvo suteikta galimybė pateikti pastabas ir prašymą būti išklausytoms. Pastabos buvo gautos ir į jas buvo deramai atsižvelgta,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 348/2000 iš dalies keičiamas taip:
1.
1 straipsnio 2 dalies lentelė pakeičiama taip:
„Šalis
Įmonė
Muito dydis
(%)
TARIC papildomas kodas
Kroatija
Visos įmonės
38,8
-
Ukraina
Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk
51,9
A614
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, ir CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol
64,1
A615
Visos kitos įmonės
64,1
A999“
2.
2 straipsnis panaikinamas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 14 d.