Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2419/2001
2001 m. gruodžio 11 d.
nustatantis išsamias integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taikymo tam tikroms Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3508/92 nustatytoms Bendrijos pagalbos schemoms taisykles
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1992 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3508/92, nustatantį tam tikrų Bendrijos pagalbos schemų integruotą administravimo ir kontrolės sistemą [1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 495/2001 [2], ypač į jo 12 straipsnį,
kadangi:
(1) Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3508/92 tam tikroms Bendrijos pagalbos schemoms nustatyta integruota administravimo ir kontrolės sistema (toliau - integruota sistema) pasitvirtino kaip efektyvi ir veiksminga tiesioginių priemokų schemų įgyvendinimo priemonė, kurią taikyti buvo pradėta nuo 1992 m. pagal bendrosios žemės ūkio politikos reformą ir tęsiama pagal 2000 m. darbotvarkėje numatytas priemones. 1992 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 3887/92, nustatantis išsamias integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taikymo tam tikroms Bendrijos pagalbos schemoms taisykles [3], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2721/2000 [4], nuo jo įsigaliojimo buvo keičiamas dėl įvairių priežasčių. Be to, patirtis ir ypač elektroninių šių sistemų valdymo priemonių atsiradimas paskatino peržiūrėti įvairias šio reglamento nuostatas. Kadangi Reglamentas (EEB) Nr. 3887/92 turi būti toliau keičiamas, siekiant aiškumo ir racionalumo, jį reikėtų pakeisti šiuo reglamentu.
(2) Siekdamos veiksmingos kontrolės ir užtikrindamos, kad įvairios pagalbos paraiškos vienoje valstybėje narėje nebūtų teikiami skirtingoms mokėjimų agentūroms, valstybės narės turėtų numatyti, kad ūkininkai, kurie kreipiasi dėl pagalbos pagal integruotą sistemą, būtų registruojami pagal bendrą identifikavimo sistemą. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti taikomas pereinamasis šios sistemos įvedimo laikotarpis.
(3) Atsižvelgiant į tai, kad skirtingose valstybėse narėse veikia skirtingos identifikavimo sistemos, valstybėms reikėtų leisti sukurti sistemas, numatančias plotų identifikavimą pagal vienetus, kitus nei žemės ūkio sklypai. Numačius šią galimybę, reikėtų nustatyti tam tikrus įsipareigojimus, užtikrinančius identifikavimo patikimumą. Be to, kiekviena valstybė narė, siekdama veiksmingos kontrolės, turėtų nustatyti mažiausio dydžio žemės ūkio paskirties sklypą, kurį galima deklaruoti pagalbos už plotą paraiškoje.
(4) Siekiant užtikrinti teisingą sklypų deklaravimą ir identifikavimą, reikėtų paaiškinti "žemės ūkio paskirties sklypo" ir "pašarų ploto" sąvokas.
(5) Reikėtų priimti nuostatą dėl pagalbos už plotą paraiškų turinio. Siekiant veiksmingos kontrolės, pagalbos už plotą paraiškoje turėtų būti deklaruojamas kiekvienas naudojamas plotas. Vis dėlto, jeigu valstybės narės administravimo ir kontrolės sistemas jau taiko kitoms Bendrijos plotų pagalbos schemoms pagal integruotą sistemą, kaip nurodoma Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 9a straipsnyje, valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę nukrypti nuo šio reikalavimo.
(6) Reikia nustatyti konkrečias nuostatas dėl tam tikros situacijos, susijusios su gamintojų grupėmis avienos ir ožkienos sektoriuje, kaip nurodoma 1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3493/90 1 straipsnio 2 dalyje, nustatančiame bendras priemokų skyrimo avienos ir ožkienos gamintojams taisykles [5], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2825/2000 [6].
(7) Pagalbos už plotą paraiškos, kurioje deklaruojama tik daugiametė ganykla, kompetentingai institucijai nebūtina pateikti per tokius pat terminus, kaip pagalbos už plotą paraiškas apskritai, ypač dėl to, kad daugiametės ganyklos kontrolės programos nereikia vykdyti laikantis tokio pat grafiko, pagal kurį kontroliuojami pasėlių plotai. Dėl to valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę numatyti, kad tokios pagalbos už plotą paraiškos būtų pateiktos vėliau nei Reglamento (EEB) Nr. 3508/98 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta data. Vis dėlto data, kurią turi nustatyti valstybė narė, negali būti vėlesnė nei liepos 1 d.
(8) Ūkininkams reikėtų suteikti teisę pakeisti savo pagalbos už plotą paraiškas iki vėliausios sėjos datos pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1251/1999 dėl tam tikrų lauko kultūrų augintojų paramos sistemos sukūrimo [7], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1038/2001 [8], jeigu įvykdomi visi konkretūs reikalavimai, nustatyti atitinkamo sektoriaus taisyklėse ir jeigu kompetentinga institucija dar nėra informavusi ūkininko apie pagalbos paraiškoje padarytas klaidas arba apie vietoje atliktą kontrolę, kurios metu buvo nustatytos klaidos, susijusios su pakeista paraiškos dalimi.
(9) Iš ūkininkų, kurie kreipiasi tik dėl pagalbos, nesusijusios su plotu, nereikėtų reikalauti pateikti pagalbos už plotą paraiškos.
(10) Pagalbos už įvairius gyvulius schemos administravimui palengvinti reikėtų priimti bendrąsias nuostatas dėl informacijos, kurią reikia nurodyti pagalbos už gyvulius paraiškose.
(11) 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1760/2000, nustatančiame galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojančiame jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 [9], reikalaujama, kad galvijų augintojai informaciją apie galvijus perduotų į kompiuterinę duomenų bazę. 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo [10] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1512/2001 [11], 21 straipsnyje nustatyta, kad pagalba gali būti skiriama tik tiems gyvuliams, kurie yra tinkamai paženklinti ir registruoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 reikalavimus. Kompiuterinė duomenų bazė taip pat darosi vis svarbesnė pagalbos schemų valdymo srityje. Dėl to ūkininkai, teikiantys paraiškas pagal pagalbos schemas, turėtų laiku gauti svarbią informaciją.
(12) Valstybėms narėms turėtų būti leista naudotis kompiuterinėje duomenų bazėje esančia informacija, kad jos galėtų taikyti supaprastintas paraiškų pateikimo procedūras, jeigu kompiuterinė duomenų bazė yra patikima. Dėl to reikėtų numatyti galimybę kompiuterinės duomenų bazės informaciją nurodyti pagalbos paraiškoje.
(13) Atsižvelgiant į naujas ryšių priemones, valstybės narės turėtų turėti galimybę priimti nacionalines nuostatas, numatančias, kad pagal integruotą sistemą numatytą informaciją ūkininkas galėtų pateikti elektroniniu būdu.
(14) Jeigu pagalbos paraiškose yra aiškių klaidų, reikėtų sudaryti sąlygas bet kuriuo metu jas ištaisyti.
(15) Būtina laikytis pagalbos paraiškų pateikimo ir pagalbos už plotą paraiškų pakeitimo terminų, kad nacionalinės valdymo institucijos galėtų planuoti ir vėliau veiksmingai patikrinti pagalbos paraiškų teisingumą. Dėl to reikėtų priimti nuostatą dėl galutinių datų, iki kurių galima pateikti vėluojančias paraiškas. Jeigu ūkininkas turi deklaruoti tik nuolatinę ganyklą ir dėl to turi pateikti pagalbos už plotą paraišką, patikrinimai gali būti suplanuoti kitaip. Tokiais atvejais galima numatyti sumažinti priemokas ir nustatyti vėlesnę datą. Vis dėlto, jeigu galimybe nustatyti vėlesnę pagalbos už plotą paraiškos pateikimo datą valstybės narės pasinaudoja tik toms pagalbos už plotą paraiškoms, kurios yra susijusios su daugiamete ganykla, paraiškos, pateiktos po valstybės narės nustatytos datos, nepriimamos.
(16) Ūkininkams reikėtų suteikti teisę bet kuriuo metu atsiimti savo pagalbos paraiškas arba jų dalis, jeigu kompetentinga institucija nepranešė ūkininkui apie pagalbos paraiškoje esančias klaidas arba apie kontrolę vietoje, kurios metu buvo nustatytos klaidos, susijusios su paraiškos dalimi, kurią ketinama atsiimti.
(17) Nuostatų dėl integruotai valdomų pagalbos schemų laikymasis turėtų būti veiksmingai kontroliuojamas. Šiuo tikslu ir siekiant užtikrinti vienodo lygio monitoringą visose valstybėse narėse, reikia nustatyti išsamius kriterijus bei technines pagalbai už plotus ir gyvulius taikomų administracinių tikrinimų ir tikrinimų vietoje atlikimo procedūras. Jei reikia, valstybės narės tuo pat metu turėtų derinti įvairių rūšių kontrolę, numatytą šiame reglamente ir kitose Bendrijos nuostatose.
(18) Reikėtų nustatyti minimalų ūkininkų, kuriems turi būti taikomi tikrinimai vietoje pagal įvairias pagalbos schemas, skaičių. Ūkininkams, kurie kreipiasi dėl pagalbos pagal įvairias pagalbos už galvijus schemas, turėtų būti numatytas integruotas ūkio tikrinimu pagrįstas metodas.
(19) Reikėtų parengti minimalaus tikrinimų vietoje dažnumo ėminį, iš dalies remiantis rizikos analize, o iš dalies - atsitiktine atranka. Reikėtų nustatyti pagrindinius veiksnius, į kuriuos turi būti atsižvelgiama, analizuojant riziką.
(20) Siekiant nustatyti svarbius pažeidimus, tikrinimų vietoje skaičių šiais ir ateinančiais metais reikėtų padidinti tiek, kad būtų užtikrintas priimtinas atitinkamų pagalbos paraiškų teisingumo lygis.
(21) Ūkininkų, kurie kreipiasi dėl pagalbos, tikrinimų vietoje metu nebūtina tikrinti kiekvieno atskiro gyvulio ar žemės ūkio sklypo. Tam tikrais atvejais patikrinimai gali būti atliekami ėminių pagrindu. Vis dėlto, jeigu tokios patikrinimai leidžiami, ėminį reikėtų išplėsti taip, kad jis garantuotų patikimą ir tipišką užtikrinimo lygį. Kai kuriais atvejais ėminį gali prireikti išplėsti iki visiškos kontrolės. Valstybės narės turėtų nustatyti tikrinamų ėminių atrankos kriterijus.
(22) Siekiant, kad tikrinimas vietoje būtų veiksmingas, darbuotojus svarbu informuoti apie priežastį, dėl kurios buvo nuspręsta atlikti patikrinimą vietoje. Valstybės narės tokią informaciją turėtų registruoti.
(23) Informaciją apie patikrinimus reikėtų nurodyti kontrolės ataskaitoje, kad po patikrinimų vietoje nacionalinės institucijos ir bet kokia kompetentinga Bendrijos institucija galėtų toliau tirti tikrinimus vietoje. Ūkininkui arba jo atstovui reikėtų suteikti galimybę ataskaitą pasirašyti. Kai patikrinimai valstybėse narėse atliekami nuotolinio patikrinimo būdu, valstybėms narėms šią teisę reikėtų suteikti tik tais atvejais, kai patikrinimų metu nustatomos klaidos. Be to, neatsižvelgiant į atlikto patikrinimo pobūdį, jeigu jos metu nustatomos klaidos, ūkininkas turėtų gauti ataskaitos kopiją.
(24) Paprastai plotų patikrinimus vietoje sudaro dvi dalys, kurių pirmoji apima deklaruotų žemės ūkio sklypų patikrinimus ir matavimus, remiantis grafine medžiaga, vietovės nuotraukomis ir kt. Antroji dalis apima fizinį sklypų patikrinimą, skirtą deklaruotiems pasėliams ir jų kokybei bei faktiniam žemės ūkio paskirties sklypų dydžiui patikrinti. Jei reikia, turi būti atlikti matavimai. Fizinis patikrinimas lauke gali būti atliekamas ėminio pagrindu.
(25) Reikėtų nustatyti išsamias plotų nustatymo ir naudojamų matavimo būdų taisykles. Patirtis parodė, kad, nustatant žemės ūkio paskirties sklypų, atitinkančių priemokų už plotą skyrimo sąlygas, plotą, būtina nustatyti priimtiną tam tikrų laukų dalių, ypač gyvatvorių, griovių ir sienų, plotį. Atsižvelgiant į specialius aplinkosaugos reikalavimus, derėtų numatyti tam tikrą lankstumą tose ribose, kai regionų derlingumas nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1251/1999.
(26) Atliekant patikrinimus vietoje, reikėtų nustatyti nuotolinio patikrinimo naudojimą ir priimti nuostatą dėl fizinių patikrinimų, kurie turi būti atliekami tais atvejais, kai nuotraukų analizavimas neduoda aiškių rezultatų.
(27) Reikėtų nustatyti ūkininkų, kurie kreipiasi dėl pagalbos už gyvulius, patikrinimų vietoje laiką ir minimalų turinį, siekiant užtikrinti vienodo lygio kontrolę visose valstybėse narėse. Siekiat veiksmingai patikrinti pagalbos paraiškose pateiktų deklaracijų ir pranešimų, siunčiamų į kompiuterinę duomenų bazę, teisingumą, didžiąją dalį tokių patikrinimų vietoje svarbu atlikti, kol gyvuliai dar turi būti laikomi ūkyje pagal išlaikymo įsipareigojimą.
(28) Tinkamas galvijų ženklinimas ir registravimas yra Reglamento (EB) 1254/1999 21 straipsnyje numatyta reikalavimų atitikimo sąlyga. Dėl to reikėtų užtikrinti, kad Bendrijos pagalba būtų skiriama tik tiems galvijams, kurie ženklinami ir registruojami pagal Reglamentą (EB) Nr. 1760/2000. Tokius patikrinimus taip pat reikėtų taikyti galvijams, dėl kurių pagalbos paraiškos dar nepateikti, tačiau gali būti pateikti ateityje. Kadangi yra nustatytos kelios galvijų pagalbos schemos, dėl pagalbos jiems skyrimo daugeliu atvejų kreipiamasi tik po to, kai galvijai iš ūkio išgabenami.
(29) Reikėtų priimti specialią nuostatą dėl skerdyklose atliekamų patikrinimų, siekiant nustatyti, ar pagalbos paraiškose nurodyti gyvūnai atitinka pagalbos skyrimo sąlygas ir ar kompiuterinėje duomenų bazėje esanti informacija yra teisinga. Valstybėms narėms reikėtų leisti taikyti du skirtingus skerdyklų atrankos tokiems patikrinimams pagrindus.
(30) Kalbant apie priemoką skerdenai, kuri skiriama eksportavus galvijus, dėl skirtingų kontrolės tikslų, kartu su Bendrijos kontrolės nuostatomis reikia priimti specialias nuostatas dėl eksporto apskritai.
(31) Kontrolės nuostatos dėl galvijams skiriamos pagalbos, jei reikia, kartu taikomos papildomoms priemokoms, nustatytoms Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 15 straipsnyje.
(32) Siekiant veiksmingai apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, reikėtų priimti atitinkamas priemones, padedančias išvengti pažeidimų ir sukčiavimo. Viena vertus, reikėtų priimti atskiras nuostatas dėl pagalbos už plotą schemų ir, antra vertus, dėl pagalbos už gyvulių schemų, kadangi šių pagalbos schemų, pobūdis skiriasi.
(33) Reikėtų nustatyti priemokų sumažinimą ir jų neskyrimą, atsižvelgiant į proporcingumo principą ir problemas, susijusias su force majeure atvejais bei išimtinėmis bei paprastomis aplinkybėmis. Tokie priemokų sumažinimai ir jų neskyrimas turėtų būti vertinami pagal padaryto pažeidimo sunkumą, numatant galimybę nustatytą laikotarpį netaikyti vienos ar kelių pagalbos schemų.
(34) Nuostatose dėl priemokų mažinimo ir jų neskyrimo turėtų būti atsižvelgiama į įvairių pagalbos schemų, kurioms taikoma integruota sistema, ypatumus. Paraiškose dėl pagalbos už plotą padarytos klaidos paprastai daro poveikį plotų dalims ir, deklaravus per didelį sklypą, gali būti užskaitomi kiti tos pačios pasėlių grupės sklypai, kurie buvo nepakankamai deklaruoti. Dėl klaidų pagalbos už gyvulius paraiškose, jose nurodytas gyvulys gali nebetenkinti pagalbos skyrimo sąlygų. Kalbant apie klaidas paraiškose dėl pagalbos už plotą, reikėtų numatyti, kad pagalbos paraiškas galima patikslinti tik tam tikrose leistinose ribose, o priemokų mažinimą pradėti taikyti tik viršijus šias ribas. Priemokų pagal pagalbos už gyvulius paraiškas mažinimą reikėtų numatyti taikyti nuo tada, kai nustatomas pirmasis reikalavimų neatitinkantis gyvulys, bet, neatsižvelgiant į priemokos sumažinimo dydį, sankcija turėtų būti sušvelninta tada, kai nustatoma, kad reikalavimų neatitinka trys arba mažiau gyvulių. Visais kitais atvejais sankcijos griežtumas turėtų priklausyti nuo reikalavimus neatitinkančių gyvulių procento.
(35) Siekiant atsižvelgti į ūkininkus, kurie kreipiasi dėl pagalbos už gyvulius ir tuo tikslu deklaruoja pašarų plotą, reikia priimti specialias nuostatas. Jeigu, deklaravus per didelius plotus, priemoka už gyvulius nepadidėja, baudų numatyti nereikėtų.
(36) Ūkininkams turėtų būti leidžiama atitinkamo sektoriaus taisyklių nustatytose ribose pakeisti karves žindenes, telyčias ir melžiamas karves.
(37) Kalbant apie pagalbos už galvijus schemas ir Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 nustatytą galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą, reikėtų priimti nuostatą, viena vertus, susijusią su galvijais, dėl kurių jau buvo pateiktos pagalbos paraiškos ir, antra vertus, susijusią su galvijais, dėl kurių pagalbos paraiškos dar nepateiktos, tačiau gali būti pateiktos ateityje. Tokie galvijai, dėl kurių pagalbos paraiškos dar nebuvo pateiktos, kelia potencialią riziką Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondui (EAGGF). Dėl pagalbos schemos struktūros, pateikus paraišką skirti pagalbą tokiems galvijams, neįvykdyti sistemos reikalavimai dažnai gali likti nenustatyti. Be to, sistemos reikalavimų dėl galvijų identifikavimo ir registravimo vykdymas yra svarbus siekiant taikyti supaprastintas pagalbos paraiškų teikimo procedūras duomenų bazės pagrindu. Dėl to, siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, minėtos sistemos reikalavimus svarbu įvykdyti prieš pateikiant pagalbos paraišką. Tačiau klaidingiems pranešimams arba šios sistemos dalyse padarytiems įrašams irgi turėtų būti taikomas akivaizdžių klaidų ištaisymo bet kuriuo metu principas.
(38) Jeigu dėl natūralių sąlygų ūkininkas negali įvykdyti pagal sektoriaus taisykles prisiimtų išlaikymo įsipareigojimų, priemokų mažinimas ir jų neskyrimas neturėtų būti taikomi.
(39) Atsižvelgiant į skerdyklų svarbą kai kurių pagalbos už galvijus schemų veikimui, taip pat reikėtų numatyti nuostatą dėl tokių atvejų, kai skerdyklos dėl didelio aplaidumo arba tyčia išduoda suklastotus sertifikatus ar deklaracijas.
(40) Kalbant apie klaidas, susijusias su Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 14 straipsnyje numatytomis papildomomis priemokomis, valstybės narės turėtų numatyti papildomas sankcijas, lygiavertes pagalbos už plotą ir gyvulius schemos numatytoms sankcijoms, išskyrus tuos atvejus, kai tokios galimybės nėra. Šiuo pastaruoju atveju valstybės narės turėtų numatyti atitinkamas sankcijas.
(41) Paprastai priemokų mažinimas ir jų neskyrimas neturėtų būti taikoma, jeigu ūkininkas pateikė iš esmės teisingą informaciją arba jei jis gali įrodyti, kad klaidinga informacija buvo pateikta ne dėl jo kaltės.
(42) Ūkininkams, kurie bet kuriuo metu informuoja kompetentingas institucijas apie neteisingas pagalbos paraiškas neturėtų būti mažinamos priemokos arba neskiriamos, ypač dėl klaidingų paraiškų, jeigu ūkininkas nebuvo informuotas apie kompetentingos institucijos ketinimą atlikti patikrinimą vietoje ir institucija ūkininkui dar nepranešė apie paraiškoje padarytą klaidą. Ši nuostata taip pat turėtų būti taikoma kompiuterinėje duomenų bazėje esantiems neteisingiems duomenims.
(43) Jeigu tam pačiam ūkininkui turi būti sumažintos įvairios priemokos, tokie sumažinimai turėtų būti atliekami nepriklausomai vienas nuo kito ir individualiai. Be to, šiame reglamente numatyti priemokų sumažinimai ir jų neskyrimas turėtų būti taikomi, nepažeidžiant papildomų sankcijų, numatytų pagal bet kokias kitas Bendrijos arba nacionalinės teisės aktų nuostatas.
(44) Mažų sumų valdymas labai apsunkina valstybių narių kompetentingų institucijų užduotį. Dėl to valstybėms narėms derėtų leisti neišmokėti pagalbos sumų, kurios yra mažesnės už tam tikrą minimalią ribą, ir nereikalauti grąžinti neteisingai išmokėtų sumų, jeigu jos yra minimalios.
(45) Jeigu dėl force majeure ar išimtinių aplinkybių ūkininkas negali įvykdyti įsipareigojimų, numatytų sektoriaus taisyklėse, jis neturėtų prarasti teisės gauti priemoką. Reikėtų nustatyti, kokius konkrečius atvejus kompetentingos institucijos turėtų priskirti išimtinėms aplinkybėms.
(46) Siekiant užtikrinti vienodą sąžiningumo principo taikymą visoje Bendrijoje, kai reikia išieškoti netinkamai išmokėtas sumas, reikėtų nustatyti šio principo taikymo sąlygas, nepažeidžiant sąlygų, kurios pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo [12] taikomos atitinkamoms išlaidoms, kai yra apmokamos sąskaitos.
(47) Reikėtų nustatyti taisykles, reglamentuojančias, kam gali būti skiriama pagalba tam tikrais ūkio perdavimo atvejais.
(48) Paprastai valstybės narės turėtų imtis bet kokių tolesnių priemonių, užtikrinančių tinkamą šio reglamento veikimą. Jei būtina, valstybės narės turėtų bendradarbiauti tarpusavyje.
(49) Prireikus Komisija turėtų būti informuojama apie bet kokias priemones, kurias taiko valstybės narės, darydamos integruotos sistemos taikymo pakeitimus. Valstybės narės turėtų išsiųsti Komisijai tam tikrus metinius statistinius kontrolės duomenis, kad ji galėtų veiksmingai prižiūrėti integruotą sistemą.
(50) Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Fondo komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I DALIS BENDRO POBŪDŽIO INFORMACIJA
1 straipsnis
Taikymo sritis
Šiame reglamente yra pateikiamos išsamios Reglamente (EEB) Nr. 3508/92 nustatytos integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (toliau - integruota sistema) taikymo taisyklės. Jis nepažeidžia specialių nuostatų, pateiktų individualioms pagalbos schemoms taikomuose reglamentuose.
2 straipsnis
Apibrėžimai
Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžimai:
a) "galvijų identifikavimo ir registravimo sistema" - tai Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 nustatyta galvijų identifikavimo ir registravimo sistema;
b) "ausies įsagas" - tai ausies įsagas, skirtas atskirai nustatyti kiekvieno galvijo tapatybę, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio a punkte ir 4 straipsnyje;
c) "kompiuterinė duomenų bazė" - tai kompiuterinė duomenų bazė, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio b punkte ir 5 straipsnyje;
d) "gyvūno pasas" - tai gyvūno dokumentas, kuris turi būti išduotas, kaip nurodoma Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio c punkte ir 6 straipsnyje;
e) "registras" - tai registras, kurį tvarko gyvūnų turėtojas, atitinkamai pagal Tarybos direktyvos 92/102/EEB [13] 4 straipsnį arba Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio d punktą ir 7 straipsnį;
f) "galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos elementai" - tai elementai, nurodyti Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnyje;
g) "identifikavimo kodas" - tai identifikavimo kodas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 4 straipsnio 1 dalyje;
h) "pažeidimai" - tai bet koks svarbių atitinkamos pagalbos skyrimo taisyklių nesilaikymas;
i) "pagalbos už plotą paraiška" - tai paraiška išmokėti pagalbą pagal Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalies a punkte ir b punkto iii papunktyje nurodytas pagalbos schemas ir įskaitant plotų naudojimo bet kokiai kitai paskirčiai, ypač pašarų ploto, deklaravimą, pateikiant pagalbos už gyvulius paraiškas;
j) "pagalbos už gyvulius paraiška" - tai paraiška išmokėti pagalbą pagal Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje nurodytas pagalbos schemas;
k) "naudojimas" - tai ploto naudojimas turint omenyje įvairių rūšių pasėlius arba dirvos dangos sluoksnį arba pasėlių nebuvimą;
l) "pagalbos už galvijus schemos" - tai Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnio b dalies i punkte nurodytos pagalbos schemos;
m) "avienos (ožkienos) pagalbos schema" - tai Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnio b dalies ii punkte nurodyta pagalbos schema;
n) "galvijai, už kuriuos prašoma skirti pagalbą" - tai galvijai, nurodyti paraiškose dėl pagalbos už gyvulius pagal pagalbos už galvijus schemas;
o) "pagalbos paraiškose nenurodyti galvijai" - tai galvijai, dėl kurių dar nebuvo pateiktos pagalbos paraiškos, bet kuriems gali būti skiriama pagalba pagal pagalbos už galvijus schemas;
p) "išlaikymo laikotarpis" - tai laikotarpis, per kurį pagalbos paraiškoje nurodytas gyvulys turi būti laikomas ūkyje, kaip numatyta šiose nuostatose:
- Komisijos reglamento (EB) Nr. 2342/1999 [14] 5 straipsnyje ir 9 straipsnio 1 dalyje, kalbant apie specialią priemoką už jaučius,
- Reglamento (EB) Nr. 2342/1999 16 straipsnyje, kalbant apie priemoką už karves žindenes,
- Reglamento (EB) Nr. 2342/1999 37 straipsnyje, kalbant apie skerdimo priemoką,
- Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2700/93 [15] 1 straipsnio 1 dalyje, kalbant apie priemokas už ožkieną ir avieną;
q) "gyvulių laikytojas" - tai bet koks fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra nuolat arba laikinai atsakingas už gyvulius, įskaitant jų gabenimo ir buvimo rinkoje laikotarpį;
r) "nustatytas plotas" - tai plotas, atitinkantis visas pagalbos skyrimo taisyklėse nustatytas sąlygas;
s) "nustatytas gyvūnas" - tai gyvūnas, atitinkantis visas pagalbos skyrimo taisyklėse nustatytas sąlygas;
t) "priemokos mokėjimo laikotarpis" - tai laikotarpis, nurodytas pagalbos paraiškose, nesvarbu kada jos pateiktos.
3 straipsnis
Ūkininkų, kurie kreipiasi dėl pagalbos pagal integruotą sistemą, identifikavimas
Valstybės narės nustato bendrą sistemą, pagal kurią turi būti registruojamas kiekvienas ūkininkas, pateikęs pagalbos prašymą pagal integruotą sistemą.
4 straipsnis
Žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimas ir mažiausias dydis
1. Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 4 straipsnyje nurodyta identifikavimo sistema taikoma žemės ūkio paskirties sklypams. Valstybės narės gali numatyti, kad vietoj žemės ūkio paskirties sklypo būtų naudojamas kadastrinis sklypas arba gamybos padalinys. Tokiais atvejais valstybės narės užtikrina patikimą žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimą ir ypač reikalauja, kad pagalbos už plotus paraiškose būtų pateikti duomenys arba kartu su jais būtų pateikiami kompetentingos institucijos nustatyti dokumentai, pagal kuriuos būtų galima nustatyti kiekvieno žemės ūkio paskirties sklypo vietą ir jį išmatuoti.
2. Kiekviena valstybė narė nustato mažiausio dydžio žemės ūkio paskirties sklypus, dėl kurių galima pateikti prašymą. Tačiau mažiausias sklypo dydis neturi būti didesnis kaip 0,3 ha.
5 straipsnis
Bendrieji principai dėl žemės ūkio paskirties sklypų
1. Šiame reglamente:
a) sklypas, kuriame kartu auginami medžiai ir pasėliai, nurodyti Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnyje, laikomas žemės ūkio paskirties sklypu, jeigu numatytus pasėlius galima auginti taip, kaip tame pačiame plote esančiuose sklypuose be medžių;
b) jeigu pašarų plotas naudojamas bendrai, kompetentingos institucijos teoriškai paskirsto jį tarp individualių ūkininkų proporcingai jų naudojamai daliai arba jų teisei naudotis plotu;
c) kiekvieną pašarų plotą būtina skirti gyvuliams auginti ne mažiau kaip septyniems mėnesiams, pradedant nuo datos, kurią turi nustatyti valstybė narė ir kuri turi būti nuo sausio 1 iki kovo 31 d.
2. Jeigu pašarų plotas yra valstybėje narėje, kitoje nei pagrindinė ūkininko darbo vieta, toks plotas ūkininko prašymu laikomas jo ūkio dalimi, jeigu:
a) jis yra netoli ūkio ir
b) didžioji dalis ūkininko naudojamos žemės ūkio paskirties žemės yra valstybėje narėje, kurioje yra pagrindinė jo darbo vieta.
II DALIS PARAIŠKOS PAGALBAI GAUTI
I SKYRIUS Pagalbos už plotą paraiškos
6 straipsnis
Reikalavimai, susiję su pagalbos už plotą paraiškomis
1. Pagalbos už plotą paraiškoje pateikiama visa informacija, kurios reikia pagalbai gauti, ypač:
a) ūkininko tapatybė;
b) informacija, padedanti identifikuoti visus ūkio žemės ūkio paskirties sklypus, jų plotas hektarais, ne daugiau kaip dviejų ženklų po kablelio tikslumu, vieta, paskirtis, ar žemės ūkio paskirties sklypas yra drėkinamas, ir atitinkama pagalbos schema;
c) ūkininko patvirtinimas, kad jis žino reikalavimus, susijusius su atitinkama pagalba.
2. Ūkininko, kuris yra Reglamento (EEB) Nr. 3493/90 1 straipsnio 2 dalyje nustatytos gamintojų grupės narys ir kuris tais pačiais kalendoriniais metais kreipiasi ir dėl pagalbos pagal avienos (ožkienos) pagalbos schemą, ir dėl pagalbos pagal kitą Bendrijos schemą, pateiktoje pagalbos plotams paraiškoje nurodomi visi minėtosios gamintojų grupės naudojami žemės sklypai. Tokiais atvejais pašarų plotas teoriškai paskirstomas atitinkamiems ūkininkams proporcingai jų individualioms riboms, nustatytoms pagal Tarybos reglamento (EB) Nr.2467/98 [16] 6 straipsnį ir galiojančioms atitinkamų metų sausio 1 d.
3. Jeigu pagalbos už plotą paraiška pateikiama tik dėl daugiametės ganyklos, atitinkama valstybė narė gali numatyti vėlesnę šio prašymo pateikimo datą nei Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta data, kuri negali būti po liepos 1 d.
4. Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 6 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa taikoma mutatis mutandis.
7 straipsnis
Deklaracijos, susijusios su konkrečiu naudojimu
1. Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 priede išvardintos ploto naudojimo rūšys deklaruojamos atskirai.
2. Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalyje arba priede neišvardytos ploto naudojimo rūšys deklaruojamos vienoje arba keliose "Kitas naudojimas" pozicijų.
3. Valstybės narės gali numatyti 1 ir 2 dalių netaikyti, jeigu tokia informacija kompetentingoms institucijoms pateikiama pagal kitas administravimo ir kontrolės sistemas, kurios garantuoja atitikimą integruotai sistemai, kaip nurodoma Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 9a straipsnyje.
8 straipsnis
Pagalbos už plotą paraiškų pakeitimai
1. Pagal šio straipsnio 3 dalį, pasibaigus pagalbos už plotą paraiškų pateikimo terminui, pagalbos už plotą paraišką galima papildyti, įrašant dar nedeklaruotus individualius žemės ūkio paskirties sklypus, ir pakeisti, kas susiję su naudojimu arba pagalbos schema, jeigu įvykdomi pagalbos programai taikomose sektoriaus taisyklėse numatyti reikalavimai.
2. Apie papildomai įrašytus žemės ūkio paskirties sklypus ir pakeitimus, nurodytus šio straipsnio 1 dalyje, kompetentinga institucija informuojama raštu ne vėliau kaip iki datos, nustatytos sėjai arba Reglamente (EB) Nr. 1251/1999 nustatytos datos.
Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 6 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa taikoma mutatis mutandis.
3. Jeigu kompetentinga institucija jau yra informuota apie pagalbos paraiškoje padarytas klaidas arba jeigu ji informavo ūkininką apie savo ketinimą atlikti patikrinimą vietoje ir jeigu patikrinimo vietoje metu nustatomos klaidos, šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų papildymų ir pakeitimų neleidžiama daryti su žemės ūkio paskirties sklypais susijusiuose paraiškose, kuriuose yra klaidų.
9 straipsnis
Atleidimas nuo pagalbos už plotą paraiškos
Pagalbos už plotą paraiškos nereikalaujama iš ūkininkų, kurie kreipiasi dėl bet kokios toliau nurodytos pagalbos už gyvulius:
a) Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 5 straipsnyje numatytos priemokos sezoniškumui mažinti;
b) Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 11 straipsnyje numatytos skerdimo priemokos;
c) specialios priemokos už jaučius ir (arba) karves žindenes, kai ūkininkui netaikomas Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 12 straipsnio 1 dalyje nustatytas gyvulių tankumo ūkyje reikalavimas, jeigu ūkininkas nesikreipia dėl to paties reglamento 13 straipsnyje nurodytos priemokos už ekstensyvųjį gyvulių auginimą;
d) pagalbos, kuri teikiama pagal avienos (ožkienos) pagalbos schemą.
II SKYRIUS Pagalbos už gyvulius paraiškos
10 straipsnis
Reikalavimai, susiję su pagalbos už gyvulius paraiškomis
1. Pagalbos už gyvulius paraiškoje nurodoma visa informacija, kurios reikia pagalbos reikalavimų atitikimui nustatyti, ypač:
a) ūkininko tapatybė;
b) nuoroda į pagalbos už plotą paraišką, jeigu ji jau buvo pateikta;
c) kiekvienos rūšies gyvulių, nurodytų paraiškose dėl bet kokios pagalbos už gyvulius, skaičius ir gyvulio identifikavimo numeris, jeigu prašoma skirti pagalbą už galvijus;
d) jei reikia, ūkininko įsipareigojimas šios dalies c punkte nurodytus gyvulius laikyti savo ūkyje per išlaikymo laikotarpį ir informacija apie vietą arba vietas, kur atitinkamą laikotarpį ar laikotarpius bus laikomi gyvuliai;
e) jei reikia, atitinkamiems gyvūnams nustatytas individualus limitas arba individuali aukščiausia riba;
f) jei reikia, individualus referencinis pieno kiekis ūkininkui atitinkamų kalendorinių metų kovo 31 d. arba, jeigu atitinkama valstybė narė nusprendžia pasinaudoti Reglamento (EB) Nr. 2342/1999 44a straipsnio leidžiančia nukrypti nuostata, balandžio 1 d.; jeigu prašymo pateikimo dieną šis kiekis nežinomas, apie tai kompetentingai institucijai reikia pranešti iš karto atsiradus galimybei;
g) ūkininko patvirtinimas, kad jis žino reikalavimus, susijusius su atitinkama pagalba.
Jeigu išlaikymo laikotarpiu gyvulys perkeliamas į kitą vietą, ūkininkas apie tai iš anksto raštu informuoja kompetentingą instituciją.
2. Valstybės narės garantuoja kiekvienam gyvulių laikytojui teisę be apribojimų ir laiku iš kompetentingos institucijos gauti kompiuterinėje duomenų bazėje esančią informaciją apie jį ir jo gyvulius. Pateikdamas savo pagalbos paraišką, ūkininkas patvirtina, kad jame nurodyti duomenys yra teisingi ir išsamūs, arba ištaiso bet kokius klaidingus duomenis, arba papildomai pateikia trūkstamus duomenis.
3. Valstybės narės gali nuspręsti pagalbos paraiškoje tam tikros šio straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos nepateikti, jeigu tokia informacija kompetentingai institucijai jau buvo perduota.
Valstybės narės pirmiausia gali nustatyti procedūras, pagal kurias kompiuterinės duomenų bazės informaciją galima nurodyti pagalbos paraiškoje, jeigu kompiuterinė duomenų bazė garantuoja tinkamam susijusių pagalbos schemų administravimui reikalingą užtikrinimo ir įgyvendinimo lygį.
4. Valstybės narės gali numatyti, kad tam tikra šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija gali būti arba būtų perduodama per jų patvirtintą instituciją arba institucijas. Vis dėlto ūkininkas ir toliau atsako už perduotus duomenis.
III SKYRIUS Bendrojo pobūdžio nuostatos
11 straipsnis
Perdavimas elektroniniu būdu
1. Valstybės narės gali leisti, kad šiame reglamente nustatyta informacija iš ūkininko kompetentingoms institucijoms būtų perduodama elektroniniu būdu. Šiuo atveju reikia imtis atitinkamų priemonių, užtikrinančių, kad:
a) ūkininko tapatybė būtų aiškiai nustatyta ir kad jis atitinka visus reikalavimus;
b) visi būtini palydimieji dokumentai kompetentingoms institucijoms būtų pateikti per tokius pat terminus, kaip perduodami neelektroninio ryšio priemonėmis;
c) neelektroninio ryšio priemones naudojantys ūkininkai nebūtų diskriminuojami elektronines ryšio priemones naudojančiųjų atžvilgiu.
2. Pranešimai į kompiuterinę duomenų bazę perduodami šio straipsnio 1 dalyje nustatytu elektroniniu būdu, jeigu ta duomenų bazė užtikrina tinkamam susijusių pagalbos schemų administravimui reikalingą užtikrinimo ir įgyvendinimo lygį.
12 straipsnis
Akivaizdžių klaidų pataisymai
Nepažeidžiant 6-11 straipsnių, pagalbos paraiška gali būti bet kuriuo metu ištaisyta, jeigu joje yra kompetentingos institucijos pripažintų akivaizdžių klaidų.
13 straipsnis
Pavėluotas pateikimas
1. Išskyrus 48 straipsnyje nurodytus force majeure atvejus ir išimtines aplinkybes, jeigu paraiškos skirti pagalbą už plotą arba už gyvulius pateikiamos vėliau nei atitinkamo sektoriaus taisyklėse nustatyti terminai, priemokos, kurias ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti, jeigu savo pagalbos paraišką būtų pateikęs laiku, sumažinamos 1 % už vieną darbo dieną.
Paraiška, pateikta pavėlavus daugiau kaip 25 kalendorines dienas, nepriimama.
Pavėluotai pateikus paraišką skirti pagalbą už plotą, susijusį tik su daugiamete ganykla, priemokos, kurias ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal atitinkamas pagalbos schemas, sumažinamos puse procento už vieną darbo dieną. Pagalbos paraiškos, pateiktos po liepos 1 d., nepriimamos.
Jeigu valstybės narės pasinaudoja 6 straipsnio 3 dalyje nustatyta galimybe, priemokos pagal pagalbos paraiškas, pateiktas iki valstybės narės nustatytos datos, nemažinamos. Vėliau pateikti prašymai nepriimami.
2. Pateikus pagalbos už plotą paraiškos pakeitimą po vėliausios sėjai nustatytos datos, kaip nurodoma 8 straipsnio 2 dalyje, priemokos, susijusios su faktiniu atitinkamų žemės ūkio paskirties sklypų naudojimu, sumažinamos 1 % už vieną darbo dieną.
Pagalbos už plotą paraiškos pakeitimai priimami tik iki vėliausios pagalbos už plotą paraiškos pateikimo dienos, nustatytos šio straipsnio 1 dalyje. Tačiau, jeigu minėtoji data yra anksčiau už 8 straipsnio 2 dalyje nustatytą vėliausią sėjos datą arba su ja sutampa, pagalbos už plotą paraiškos pakeitimai po vėliausios sėjai nustatytos datos nepriimami.
3. Pavėluotai pateikus pagalbos už plotą paraišką, 9 straipsnyje nurodyta pagalba už gyvulius nemažinama arba nepanaikinama.
4. Jeigu paraiška skirti pagalbą už pašarų plotus pateikiama pavėluotai, atitinkama priemoka sumažinama ir kartu taikomas bet koks kitas sumažinimas dėl per vėlai pateiktų Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 12 ir 13 straipsniuose nurodytų paraiškų pagalbai gauti.
14 straipsnis
Paraiškų pagalbai gauti atsiėmimas
1. Visą pagalbos už plotą paraišką arba jos dalį galima atsiimti bet kuriuo metu.
Jeigu kompetentinga institucija jau informavo ūkininką apie klaidas paraiškoje pagalbai gauti arba pranešė jam apie savo ketinimą atlikti patikrinimą vietoje ir jei patikrinimo vietoje metu nustatomi pažeidimai, paraiškos dalis, kuriose yra klaidų, atsiimti draudžiama.
2. Paraišką pagal šio straipsnio 1 dalį atsiėmusio pareiškėjo padėtis lieka tokia pat, kokia buvo prieš jam pateikiant atitinkamą paraišką pagalbai gauti arba jo dalį.
III DALIS PATIKRINIMAI
15 straipsnis
Bendrasis principas
Administraciniai patikrinimai ir patikrinimai vietoje atliekami taip, kad būtų užtikrintas veiksmingas pagalbos skyrimo sąlygų laikymosi patikrinimas.
I SKYRIUS Administraciniai patikrinimai
16 straipsnis
Kryžminiai patikrinimai
Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 8 straipsnio 1 dalyje nurodyti administraciniai patikrinimai pirmiausia apima:
a) kryžminius deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų ir gyvulių patikrinimus, siekiant išvengti tokios pat pagalbos skyrimo kelis kartus per tuos pačius kalendorinius arba prekybos metus ir bet kokio neleistino priemokų pagal Bendrijos pagalbos schemas, susijusias su plotų deklaravimu, susikaupimo;
b) kryžminius patikrinimus, naudojantis kompiuterine duomenų baze, siekiant patvirtinti pagalbos reikalavimų atitikimą.
II SKYRIUS Patikrinimai vietoje
1 dalis Bendro pobūdžio nuostatos
17 straipsnis
Bendrieji principai
1. Patikrinimai vietoje atliekami nepranešus. Jeigu tai netrukdo kontrolės tikslui, galima pateikti išankstinį pranešimą nurodant tik būtiniausią informaciją. Toks pranešimas turi būti pateiktas ne anksčiau kaip prieš 48 valandas, išskyrus tinkamai pateisinamus atvejus.
2. Jei reikia, šiame reglamente ir kitose Bendrijos taisyklėse numatyti patikrinimai vietoje atliekami tuo pačiu metu.
3. Atitinkama paraiška arba paraiškos atmetamos, jeigu ūkininkas arba jo atstovas neleidžia atlikti patikrinimo vietoje.
18 straipsnis
Kontrolės dažnumas
1. Kiekvienais metais atliekamų patikrinimų vietoje metu turi būti tikrinami mažiau kaip:
a) 5 % visų ūkininkų, kurie pateikia pagalbos už plotus paraiškas;
b) 5 % visų ūkininkų, kurie pateikia paraiškas pagalbos už gyvulius pagal pagalbos už galvijus schemas, išskyrus tuos atvejus, kai kompiuterinė duomenų bazė negarantuoja tinkamo susijusių pagalbos schemų valdymo užtikrinimo ir įgyvendinimo lygio. Tokiu atveju minėta dalis padidinama iki 10 % Šių patikrinimų vietoje metu taip pat tikrinama ne mažiau kaip 5 % visų gyvulių, dėl kurių pateikiamos paraiškos pagalbai gauti pagal pagalbos programą;
c) 10 % visų ūkininkų, kurie pateikia paraiškas dėl pagalbos gyvuliams pagal avienos (ožkienos) pagalbos schemą.
2. Jeigu patikrinimų vietoje metu nustatomi svarbūs pažeidimai, susiję su atitinkama pagalbos schema arba rajonu ar rajono dalimi, kompetentinga institucija atitinkamai padidina patikrinimų vietoje skaičių per einamuosius metus ir, be to, atitinkamai padidina ūkininkų, kuriems kitais metais turi būti taikomi patikrinimai vietoje, skaičių.
3. Jeigu yra numatyta, kad konkrečius patikrinimo vietoje elementus galima atlikti ėminio pagrindu, šis ėminys turi užtikrinti patikimą ir tipišką kontrolės lygį. Valstybės narės nustato ėminio atrankos kriterijus. Jeigu, atlikus šio ėminio patikrinimą, nustatomi pažeidimai, ėminio ir jo taikymo sritis atitinkamai išplečiamos.
19 straipsnis
Paraiškų, kurioms turi būti taikomi patikrinimai vietoje, atranka
1. Ūkininkus, kuriems turi būti taikomi patikrinimai vietoje, atrenka kompetentinga institucija pagal rizikos analizę ir pateiktų paraiškų pagalbai gauti reprezentatyvumą. Atliekant rizikos analizę, atsižvelgiama į:
a) atitinkamą pagalbos sumą;
b) žemės ūkio paskirties sklypų skaičių ir plotą arba gyvulių, kuriems prašoma skirti pagalbą, skaičių;
c) pasikeitimus nuo praėjusių metų;
d) praėjusiais metais atliktų patikrinimų metu nustatytus faktus;
e) Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 nesilaikymo atvejus;
f) ūkininkus, kurie turi teisę gauti priemoką, didesnę arba mažesnę už pagalbos skyrimui nustatytas aukščiausias ribas arba limitus;
g) gyvulių pakeitimus pagal 37 straipsnį;
h) kitus veiksnius, kuriuos turi nustatyti valstybės narės.
Kad užtikrintų reprezentatyvumą, valstybės narės atsitiktinės atrankos būdu atrenka nuo 20 iki 25 % mažiausio ūkininkų skaičiaus, kuriems turi būti taikomi patikrinimai vietoje.
2. Kompetentinga institucija registruoja kiekvieno ūkininko atrinkimo patikrinimo vietoje priežastis. Prieš pradedant patikrinimo vietoje, atitinkamai informuojamas jį atliekantis tikrintojas.
20 straipsnis
Kontrolės ataskaita
1. Po kiekvieno patikrinimo vietoje turi būti parengiama kontrolės ataskaita, kuria pasinaudojant galima peržiūrėti atliktų patikrinimų duomenis. Šioje ataskaitoje konkrečiai nurodoma:
a) pagalbos schemos ir patikrintos paraiškos;
b) dalyvavę asmenys;
c) patikrinti žemės ūkio paskirties sklypai, išmatuoti žemės ūkio paskirties sklypai, kiekvieno sklypo matavimų rezultatai ir naudoti matavimo būdai;
d) patikrintų gyvulių skaičius ir rūšis bei, jei taikoma, ausų įsagų numeriai, įrašai registre ir kompiuterinėje duomenų bazėje, visi patikrinti pateisinamieji dokumentai, patikrinimų rezultatai ir, jei taikoma, konkrečios pastabos apie atskirus gyvulius ir (arba) identifikavimo kodas;
e) ar ūkininkas buvo informuotas apie vizitą ir, jeigu taip, prieš kiek laiko;
f) bet kokios kitos pritaikytos kontrolės priemonės.
2. Ūkininkui arba jo atstovui suteikiama galimybė pasirašyti ataskaitą, patvirtinančią jo dalyvavimą patikrinime, ir pateikti savo pastabas. Radus klaidų, ūkininkas gauna kontrolės ataskaitos egzempliorių.
Kai patikrinimas vietoje atliekamas nuotolinio patikrinimo būdu, kaip nurodoma 23 straipsnyje, valstybės narės gali nuspręsti nesuteikti ūkininkui arba jo atstovui galimybės pasirašyti kontrolės ataskaitą, jeigu, atliekant patikrinimą nuotolinio patikrinimo būdu, pažeidimai nenustatomi.
II skirsnis Patikrinimo vietoje pagal paraiškas skirti pagalbą už plotą
21 straipsnis
Patikrinimų vietoje elementai
Patikrinimų vietoje metu tikrinami visi žemės ūkio paskirties sklypai, kuriems prašoma skirti pagalbą pagal Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalyje nustatytas pagalbos schemas. Tačiau, atliekant faktinį patikrinimą lauke, kuris yra patikrinimo vietoje dalis, galima apsiriboti ne mažiau kaip pusės žemės ūkio paskirties sklypų, nurodytų paraiškose, ėminiu.
22 straipsnis
Plotų nustatymas
1. Žemės ūkio paskirties sklypų plotai nustatomi bet kokiomis atitinkamomis kompetentingos institucijos numatytomis priemonėmis, užtikrinančiomis tikslumą bent jau lygiavertį tam, kuris nustatytas oficialiems matavimams pagal nacionalines taisykles. Kompetentinga institucija nustato leistiną ribą, atsižvelgdama į naudojamą matavimo metodą, turimų oficialių dokumentų tikslumą, vietinius veiksnius, tokius kaip nuolydį ir sklypo formą bei 2 dalies nuostatas.
2. Gali būti atsižvelgiama į bendrą žemės ūkio paskirties sklypo plotą, jeigu jis naudojamas visas pagal įprastinius atitinkamos valstybės narės ar rajono standartus. Kitais atvejais atsižvelgiama į faktiškai naudojamą plotą.
Rajonuose, kur tam tikri elementai, pirmiausia gyvatvorės, grioviai ir sienos, yra įprasti pagal gerą žemės ūkio kultūrų auginimo arba naudojimo praktiką, valstybės narės gali nuspręsti atitinkamą plotą laikyti viso naudojamo ploto dalimi, jeigu jis neviršija bendro ploto, kurį turi nustatyti valstybės narės. Šis plotas turi būti lygus įprastiniam plotui atitinkamame rajone ir būti ne didesnis kaip 2 metrai.
Valstybės narės, iš anksto pranešusios Komisijai, gali nustatyti didesnį nei 2 metrų plotą, jeigu į minėtus plotus buvo atsižvelgta, nustatant atitinkamų rajonų derlingumą.
3. Žemės ūkio paskirties sklypų atitikimas pagalbos skyrimo reikalavimams patvirtinamas bet kokiomis atitinkamomis priemonėmis. Šiuo tikslu, jei būtina, reikalaujama papildomų įrodymų.
23 straipsnis
Nuotolinis patikrinimas
1. Jeigu valstybė narė visą arba dalį 18 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto ėminio kontroliuoja nuotolinio patikrinimo būdu, taikomos šios taisyklės:
a) nuotolinio patikrinimo būdu kontroliuojamos zonos, kiek tai įmanoma, atrenkamos, atsižvelgiant į atitinkamus rizikos veiksnius, kuriuos turi nustatyti valstybė narė;
b) 19 straipsnio nuostatos taikomos tik tada, kai ne visi ūkininkai, pateikę pagalbos paraiškas ir esantys atitinkamoje zonoje, gali būti tikrinami.
2. Kontroliuodama nuotolinio patikrinimo būdu, valstybė narė:
a) fotografiniu būdu analizuoja visų tikrintinų žemės ūkio paskirties plotų satelitinius vaizdus arba ploto nuotraukas, kad nustatytų dirvos dangą ir išmatuotų plotą;
b) atlieka patikrinimą vietoje pagal visas paraiškas, kuriose deklaruojamos informacijos tikslumo patikrinimo, priimtino kompetentingai institucijai, fotografiniu būdu atlikti neįmanoma.
3. Jeigu valstybė narė taiko nuotolinį patikrinimą, 18 straipsnio 2 dalyje nurodyti papildomi patikrinimai atliekami kaip įprastiniai patikrinimai vietoje, jeigu einamaisiais metais šių patikrų nebeįmanoma atlikti nuotolinio patikrinimo priemonėmis.
III skirsnis Patikrinimai vietoje pagal paraiškas skirti pagalbą už gyvulius
24 straipsnis
Patikrinimų vietoje laikas
1. Per visą išlaikymo laikotarpį turi būti atliekama ne mažiau kaip vienos atitinkamos pagalbos schemos, kitos nei Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 4 straipsnio 6 dalyje ir 11 straipsnyje nurodytos pagalbos schemos, patikrinimas vietoje, numatytas 18 straipsnio 1 dalies b punkte.
2. Per išlaikymo laikotarpį turi būti atliekama ne mažiau kaip 50 % 18 straipsnio 1 dalies c punkte numatytų patikrinimų vietoje. Tačiau visi patikrinimai vietoje minimaliu dažnumu turi būti atliekami per išlaikymo laikotarpį valstybėse narėse, kuriose Direktyvoje 92/102/EEB dėl avių ir ožkų, ypač dėl gyvulių identifikavimo ir tinkamo registrų tvarkymo, nustatyta sistema ne visai įdiegta ir taikoma.
25 straipsnis
Patikrinimų vietoje elementai
1. Patikrinimai vietoje apima visus gyvulius, nurodytus tikrintinose pagalbos paraiškose, pateiktose pagal pagalbos schemas, ir kartu visus galvijus, dėl kurių pagalbos paraiškos nebuvo pateiktos, jeigu patikrinimai atliekami pagal pagalbos už galvijus schemas.
2. Atliekant patikrinimus vietoje, pirmiausia tikrinama:
a) ar ūkyje esančių gyvulių, kuriems prašoma skirti pagalbą, ir galvijų, dėl kurių pagalbos paraiškos dar nepateiktos, skaičius atitinka registruose nurodytą gyvulių skaičių ir galvijų atveju kompiuterinei duomenų bazei nurodytą gyvulių skaičių;
b) atliekant patikrinimus pagal pagalbos už galvijus schemas, tikrinama:
- įrašų registre ir kompiuterinei duomenų bazei skirtų pranešimų teisingumas pagal patvirtinamųjų dokumentų pavyzdį, tokių kaip pirkimo ir pardavimo sąskaitos faktūros, skerdimo sertifikatai, veterinarinės pažymos ir, kai taikoma, gyvūnų pasai, susiję su gyvūnais, nurodytais pagalbos paraiškose pateiktose per 12 mėnesių iki patikrinimo vietoje,
- ar informacija, esanti kompiuterinėje duomenų bazėje, atitinka registre nurodytą informaciją ėminio, susijusios su gyvūnais, nurodytais pagalbos paraiškose, pateiktose per 12 mėnesių iki patikrinimo vietoje, pagrindu,
- ar visi ūkyje esantys gyvuliai, tebelaikomi pagal išlaikymo įsipareigojimą, atitinka prašomos pagalbos skyrimo reikalavimus,
- ar visi ūkyje esantys galvijai yra paženklinti ausų įsagais ir, kai taikoma, turi gyvūnų pasus, ar jie yra užregistruoti registre ir ar informacija apie juos buvo tinkamai perduota į kompiuterinę duomenų bazę. Tokiu būdu individualiai tikrinamas kiekvienas galvijų patinas, laikomas ūkyje pagal išlaikymo įsipareigojimą ir nurodytas paraiškoje skirti specialią priemoką už galvijieną, išskyrus pagal Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 4 straipsnio 6 dalį pateiktus prašymus. Visais kitais atvejais įrašų gyvūnų pasuose ir pranešimo kompiuterinei duomenų bazei teisingumas gali būti tikrinamas ėminio pagrindu;
c) atliekant patikrinimą pagal pagalbos už avis (ožkas) schemą, pagal registrą tikrinama, ar visi gyvuliai, nurodyti pagalbos paraiškose, pateiktuose per 12 mėnesių iki patikrinimo vietoje, buvo laikomi ūkyje visą sulaikymo laikotarpį ir registre padarytų įrašų teisingumas pagal patvirtinamųjų dokumentų, tokių kaip pirkimo ir pardavimo sąskaitos faktūros ir veterinarinės pažymos, pavyzdį.
26 straipsnis
Kontrolės priemonės, susijusios su skerdyklų patikrinimais vietoje
1. Skerdyklų patikrinimai vietoje atliekami prieš skiriant specialią priemoką už galvijieną, numatytą Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 4 straipsnio 6 dalyje ir to paties reglamento 11 straipsnyje nurodytą skerdimo priemoką. Šiuo atveju valstybės narės atlieka patikrinimus:
a) ne mažiau kaip 30 % visų skerdyklų, kurios buvo atrinktos remiantis rizikos analize, tikrindamos ėminį, kurį sudaro 5 % bendro atitinkamoje skerdykloje per 12 mėnesių iki patikrinimo vietoje paskerstų galvijų skaičiaus, arba
b) ne mažiau kaip 20 % skerdyklų, iš anksto patvirtintų pagal specialius kriterijus, kuriuos turi nustatyti valstybės narės ir atrinktų, remiantis rizikos analize, tokiu atveju tikrinamas ėminys, kurį sudaro 2 % bendro atitinkamoje skerdykloje per 12 mėnesių iki patikrinimo vietoje paskerstų galvijų skaičiaus.
Šie patikrinimai vietoje apima paskesnį dokumentų tikrinimą, palyginimą su įrašais kompiuterinėje duomenų bazėje ir skerdimo pažymų santraukų arba kitos atitinkamos informacijos, išsiųstos kitoms valstybėms narėms pagal Reglamento (EB) Nr. 2342/1999 35 straipsnio 3 dalį, tikrinimą.
2. Skerdyklų patikrinimų vietoje metu atliekami fiziniai skerdimo procedūrų, atliktų patikrinimo vietoje dieną, patikrinimai ėminio pagrindu. Kai būtina, tikrinama, ar svėrimui pateikta skerdena atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus.
27 straipsnis
Kontrolės priemonės, susijusios su priemoka, skiriama po eksporto
1. Patikrinimas vietoje, susijęs su skerdimo priemoka galvijams, eksportuojamiems į trečiąsias šalis pagal Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 11 straipsnį, atliekama toliau nurodytu būdu:
a) pakrovimo metu tikrinama, ar visi galvijai yra paženklinti ausų įsagais. Be to, ne mažiau kaip 10 % tokiu būdu patikrintų galvijų ženklinimas turi būti patikrintas individualiai;
b) išvykstant iš Bendrijos teritorijos:
- jeigu transporto priemonė paženklinta oficialia muitinės plomba, tikrinama, ar plomba nesugadinta. Jeigu plomba nesugadinta, atrankinis patikrinimas atliekamas tik, jei abejojama krovinio tinkamumu,
- jeigu transporto priemonė nepaženklinta oficialia muitinės plomba arba jei muitinės plomba yra sugadinta, dar kartą patikrinama ne mažiau kaip 50 % pakrovimo metu individualiai patikrintų galvijų.
2. Gyvūnų pasai pateikiami kompetentingai institucijai Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 6 straipsnio 5 dalyje nustatyta tvarka.
3. Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 4 straipsnio 2 dalyje nurodyta mokėjimų agentūra, atsakinga už priemokos išmokėjimą, pagalbos paraiškas tikrina pagal priemokų bylas ir kitą turimą informaciją, ypač dėmesingai peržiūrėdama eksporto dokumentus ir kompetentingų kontrolės institucijų pastabas. Be to, patikrina, ar gyvūnų pasai buvo pateikti pagal šio straipsnio 2 dalies reikalavimus.
28 straipsnis
Specialios nuostatos dėl papildomų išmokų
Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 15 straipsnyje numatytoms papildomoms išmokoms valstybė narė tam tikrais atvejais taiko šios antraštinės dalies nuostatas. Jeigu dėl papildomų išmokų programos struktūros minėtųjų nuostatų taikyti neįmanoma, valstybės narės numato kontrolę, užtikrinančią kontrolės lygį, kuris yra lygiavertis nustatytam šiame reglamente.
29 straipsnis
Specialiosios nuostatos, susijusios su kontrolės ataskaita
1. Jeigu valstybės narės šiame reglamente numatytus patikrinimus vietoje atlieka kartu su Komisijos reglamente (EB) Nr. 2630/97 [17] numatytais patikrinimais, prie 20 straipsnyje numatytos kontrolės ataskaitos pridedamos to paties reglamento 2 straipsnio 5 dalyje nurodytos ataskaitos.
2. Atliekant 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus patikrinimus skerdyklose, 20 straipsnyje numatytoje kontrolės ataskaitoje gali būti daroma nuoroda į skerdyklos sąskaitas, kuriose nurodomi patikrinti gyvuliai.
Atliekant 26 straipsnio 2 dalyje nurodytas patikras, ataskaitoje, be kita ko, nurodomi identifikavimo numeriai visų galvijų, kurie buvo paskersti ir patikrinti patikrinimo vietoje dieną, skerdenų svoriai bei skerdimo datos.
3. Atliekant 27 straipsnyje nurodytus patikrinimus, kontrolės ataskaitoje galima nurodyti tokiu būdu patikrintus gyvulius.
4. Jeigu, atlikus šiame reglamente nurodytus patikrinimus, nustatomi Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 I dalies nuostatų nesilaikymo atvejai, 20 straipsnyje numatytos kontrolės ataskaitos kopijos iš karto išsiunčiamos institucijoms, atsakingoms už Reglamento (EB) Nr. 2630/97 įgyvendinimą.
IV DALIS PAGALBOS SKAIČIAVIMO PAGRINDAS, SUMAŽINIMAI IR NESKYRIMAS
I SKYRIUS Išvados dėl pagalbos už plotą paraiškų
30 straipsnis
Bendrieji principai
Šiame skyriuje išskiriamos tokios pasėlių grupės:
a) pašarinių augalų plotai, deklaruojami pagal Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 12 straipsnį;
b) pašarų plotai, kiti nei ganyklos ir pasėliams auginti naudojama žemė, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 13 straipsnio 3 dalies b punkte, deklaruojama pagal šio reglamento 13 straipsnį;
c) ganyklos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 13 straipsnio 3 dalies c punkte, deklaruojamos pagal minėtojo reglamento 13 straipsnį;
d) daugiametės ganyklos, deklaruojamos pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 [18] 19 straipsnį;
e) pasėlių plotai, kuriems taikoma nevienodo dydžio pagalba;
f) atidėti - plotai ir, kai taikoma, atidėti plotai, kuriems taikoma nevienodo dydžio pagalba.
31 straipsnis
Skaičiavimo pagrindas
1. Nustačius, kad pasėlių grupės plotas yra didesnis už pagalbos paraiškoje deklaruotą plotą, pagalba skaičiuojama atsižvelgiant į deklaruotąjį plotą.
2. Nepažeidžiant 32-35 straipsniuose nustatyto pagalbos sumažinimo arba jos neskyrimo, jeigu administracinių arba patikrinimų vietoje metu nustatoma, kad pagalbos už plotą paraiškoje deklaruotas plotas yra didesnis už atitinkamai pasėlių grupei nustatytą plotą, pagalba skaičiuojama, atsižvelgiant į plotą, nustatytą šiai pasėlių grupei.
3. Labiausiai tinkamas plotas, skiriant išmokas už plotą žemės ūkio augalų augintojams, nustatomas pagal nustatytą atidėtos žemės plotą ir proporcingai kiekvienai atitinkamai augalinei kultūrai. Tačiau išmokos pasėlių augintojams už nustatytą atidėtos žemės plotą sumažinamos iki tokio dydžio, kuris atitinka 92 tonoms javų užauginti reikalingą plotą, pagal Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 6 straipsnio 7 dalį.
4. Jeigu ūkininkas negalėjo įvykdyti savo prievolių dėl force majeure arba išskirtinių aplinkybių, nurodytų 48 straipsnyje, jis nepraranda teisės gauti pagalbą už plotą, kuris force majeure arba išimtinių aplinkybių metu atitiko pagalbos skyrimo reikalavimus.
32 straipsnis
Pagalbos sumažinimas ir jos neskyrimas, deklaravus per didelius plotus
1. Jeigu deklaruotas augalinių kultūrų grupės plotas yra didesnis už plotą, nustatytą pagal 31 straipsnio 2 dalį, pagalba, atsižvelgiant į nustatytą plotą, sumažinama dvigubu nustatytu skirtumu, jeigu skirtumas sudaro daugiau kaip 3 % arba du hektarus, bet ne daugiau kaip 20 % nustatyto ploto.
Jeigu šis skirtumas sudaro daugiau kaip 20 % nustatyto ploto, pagalba atitinkamos pasėlių grupės plotui neskiriama.
2. Jeigu, kalbant apie bendrą nustatytą plotą, nurodytą pagalbos paraiškoje pagal Reglamento (EB) Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalies a punkte minimas pagalbos schemas, deklaruotas plotas yra daugiau kaip 30 % didesnis už plotą, nustatytą pagal 31 straipsnio 2 dalį, pagalba, kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal 31 straipsnio 2 dalį už atitinkamus kalendorinius metus pagal pirmiau nurodytas pagalbos schemas, neskiriama.
Jeigu skirtumas sudaro daugiau kaip 50 %, ūkininkui dar kartą neskiriama pagalba, kurios suma yra ne didesnė už pagal šio straipsnio pirmą papunktį nemokėtiną pagalbą. Ši suma įskaitoma kaip pagalbos išmoka, skiriama pagal bet kokias Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalyje nurodytas pagalbos schemas, kurias ūkininkas turi teisę gauti pagal paraiškas, jo pateiktas per trejus kalendorinius metus nuo kalendorinių metų, kuriais nustatomos šios išvados.
33 straipsnis
Sąmoningas reikalavimų nevykdymas
Jeigu deklaruotas plotas ir pagal 31 straipsnio 2 dalį nustatytas plotas skiriasi dėl sąmoningai padarytų pažeidimų, pagalba, kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal 31 straipsnio 2 dalį pagal atitinkamą pagalbos schemą, už atitinkamus kalendorinius metus neskiriama.
Be to, jeigu šis skirtumas sudaro daugiau kaip 20 % nustatyto ploto, ūkininkui dar kartą atsisakoma skirti pagalbą, kurios suma yra ne didesnė už pagal šio straipsnio pirmą papunktį nemokėtiną pagalbą. Ši suma įskaitoma kaip pagalbos išmoka, skiriama pagal bet kokias Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalyje nurodytas pagalbos schemas, kurias ūkininkas turi teisę gauti pagal paraiškas, jo pateiktas per trejus kalendorinius metus nuo kalendorinių metų, kuriais nustatomos išvados.
34 straipsnis
Pašarų ploto skaičiavimas, skiriant priemokas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 12 straipsnyje
1. 31 straipsnis, 32 straipsnio 1 dalis ir 33 straipsniai taikomi pašarų plotui skaičiuoti, skiriant Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 12 straipsnyje nurodytą pagalbą.
2. Jeigu deklaruotas plotas ir pagal 31 straipsnio 2 dalį nustatytas plotas skiriasi daugiau kaip 50 %, ūkininkui pagal jo paraišką, pateiktą per trejus kalendorinius metus nuo kalendorinių metų, kuriais nustatomos šios išvados, dar kartą neskiriama pagalbą pašarų plotui, kuris lygus plotui, neatitinkančiam pagalbos skyrimo reikalavimų pagal 32 straipsnio 1 dalį.
3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyti pagalbos sumažinimai ir jos neskyrimai taikomi tik jei deklaruotam plotui buvo arba galėjo būti suteikta didesnė išmoka.
35 straipsnis
Pašarų ploto skaičiavimas, skiriant ekstensifikacijos išmokas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 13 straipsnyje
1. Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 13 straipsnyje numatytos ekstensifikacijos išmokos negali būti skiriamos už didesnį galvijų skaičių, nei galvijų skaičius, kuriam gali būti skiriamos šio reglamento 12 straipsnyje nurodytos priemokos, pritaikius šio reglamento 34 straipsnį.
2. Nepažeidžiant šio straipsnio 1 dalies, atitinkamas pašarų plotas nustatomas pagal 31 straipsnį.
Jeigu su plotu, nustatytu minėtu būdu, susijęs gyvulių tankumo koeficientas neviršija aukščiausios ribos, ekstensifikacijos išmoka skaičiuojama pagal tokį nustatytą plotą.
Viršijus aukščiausią ribą, bendra pagalbos suma, kurią turi teisę gauti ūkininkas, per atitinkamus kalendorinius metus pateikęs pagalbos paraišką pagal Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 12 straipsnyje nurodytą pagalbos schemą, sumažinama 50 % sumos, kurią ūkininkas gavo arba priešingu atveju turėtų gauti kaip ekstensifikacijos išmoką.
3. Jeigu deklaruotas ir nustatytas plotai skiriasi dėl sąmoningai padarytų pažeidimų ir jeigu viršijama su nustatytu plotu susijusio gyvulių tankumo koeficiento aukščiausia riba, neišmokama visa šio straipsnio 2 dalyje nurodyta pagalbos suma. Be to, šiuo atveju atitinkamai taikomas 33 straipsnio antrasis papunktis.
II SKYRIUS Išvados dėl pagalbos už gyvulius paraiškų
36 straipsnis
Skaičiavimo pagrindas
1. Jeigu taikomas individualus limitas arba individuali aukščiausia riba, pagalbos paraiškose nurodytas gyvulių skaičius sumažinamas iki atitinkamam ūkininkui nustatyto limito arba aukščiausios ribos.
2. Jokiais atvejais pagalba negali būti skiriama gyvulių skaičiui, kuris yra didesnis už nurodytą pagalbos paraiškoje.
3. Nepažeidžiant 38 ir 39 straipsnių, jeigu pagalbos paraiškoje deklaruotų gyvulių skaičius yra didesnis už administracinių arba patikrinimų vietoje metu nustatytą, skaičiuojant pagalbą, atsižvelgiama į nustatytus gyvulius.
Tačiau ūkininkas, kuris išlaikymo įsipareigojimo negalėjo įvykdyti dėl force majeure arba išskirtinių aplinkybių, nurodytų 48 straipsnyje, nepraranda teisės gauti pagalbą už galvijus, kurie atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus, atsiradus force majeure arba išskirtinėms aplinkybėms.
4. Jeigu nustatomi galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos reikalavimų nevykdymo atvejai, taikomos šios nuostatos:
a) galvijas, pametęs vieną arba du ausies įsagus laikomas nustatytu, jeigu jis aiškiai ir individualiai identifikuojamas pagal kitus galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos elementus;
b) jeigu išaiškinti pažeidimai yra susiję su klaidingais įrašais registre arba gyvūnų pasuose, atitinkamas gyvulys laikomas nenustatytu, tik jei tokios klaidos randamos ne mažiau kaip dviejų patikrinimų, atliktų per 24 mėnesius, metu. Visais kitais atvejais atitinkami gyvuliai laikomi nenustatytais nuo tada, kai pažeidimai išaiškinami pirmą kartą.
12 straipsnio nuostatos taikomos galvijų identifikavimo ir registravimo sistemoje padarytiems įrašams ir atsiųstiems pranešimams.
37 straipsnis
Pakeitimas
1. Ūkyje esantys galvijai laikomi nustatytais, tik jei jie yra identifikuoti pagalbos paraiškoje. Tačiau karves žindenes arba telyčias, kurioms prašoma skirti pagalbą pagal Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 6 straipsnio 2 dalį arba 10 straipsnio 1 dalį, ir melžiamas karves, kurioms prašoma skirti pagalbą pagal to paties reglamento 13 straipsnio 4 dalį, išlaikymo laikotarpiu galima pakeisti šiuose straipsniuose nustatytose ribose, neprarandant teisės į prašomą pagalbą.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti pakeitimai atliekami per 20 dienų nuo juos paskatinusio įvykio ir įrašomi į registrą ne vėliau kaip praėjus trims dienoms nuo pakeitimo dienos. Kompetentinga institucija, kuriai buvo pateikta pagalbos paraiška, apie pakeitimą informuojama per dešimt darbo dienų.
38 straipsnis
Pagalbos sumažinimas ir jos neskyrimas galvijams, nurodytiems pagalbos paraiškose
1. Jeigu, pateikus paraišką skirti pagalbą pagal pagalbos už galvijus schemas, nustatomas skirtumas tarp deklaruotų ir pagal 36 straipsnio 3 dalį nustatytų galvijų skaičiaus, visa pagalbos suma, kurią ūkininkas turi teisę gauti pagal šias programas už atitinkamą priemokos mokėjimo laikotarpį, sumažinama pagal šio straipsnio 3 dalį nustatytu procentiniu dydžiu, jeigu randama daugiau kaip 3 gyvuliai, neatitinkantys reikalavimų.
2. Radus daugiau kaip 3 reikalavimų neatitinkančius gyvulius, visa pagalbos suma, kurią ūkininkas turi teisę gauti pagal šias programas už atitinkamą priemokos mokėjimo laikotarpį, sumažinama:
a) procentiniu dydžiu, nustatytu pagal šio straipsnio 3 dalį, jeigu jis yra ne didesnis kaip 10 %;
b) dvigubu procentiniu dydžiu, nustatytu pagal šio straipsnio 3 dalį, jeigu jis yra ne didesnis kaip 10, bet ne didesnis kaip 20 %.
Jeigu pagal šio straipsnio 3 dalį nustatytas procentinis dydis yra didesnis kaip 20 %, pagalba, kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal 36 straipsnio 3 dalį, remiantis šiomis programomis, už atitinkamą priemokos mokėjimo laikotarpį neskiriama.
Be to, jeigu pagal šio straipsnio 3 dalį nustatytas procentinis dydis yra didesnis kaip 50 %, ūkininkui dar kartą neskiriama pagalba, ne didesnė už pagal šios dalies pirmą pastraipą nemokėtiną sumą. Ši suma įskaitoma kaip pagalbos priemoka, skiriama pagal pagalbos už galvijus schemas, kurias turi teisę gauti ūkininkas, pateikęs paraiškas per trejus kalendorinius metus nuo kalendorinių metų, kuriais nustatomos šios išvados.
3. Siekiant nustatyti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus procentinius dydžius, galvijai, kuriems prašoma skirti pagalbą pagal pagalbos už galvijus schemas per atitinkamą priemokos skyrimo laikotarpį ir kurie neatitinka reikalavimų, padalijami iš visų per atitinkamą priemokos skyrimo laikotarpį nustatytų gyvulių.
4. Jeigu deklaruotų gyvulių ir pagal 36 straipsnio 3 dalį nustatytų gyvulių skaičiai skiriasi dėl sąmoningai padarytų pažeidimų, 36 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba, kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę gauti pagal pagalbos už galvijus schemą arba atitinkamas programas už atitinkamą priemokos skyrimo laikotarpį, nemokama.
Jeigu pagal šio straipsnio 3 dalį nustatytas skirtumas yra didesnis už 20 %, ūkininkui dar kartą neskiriama pagalba, ne didesnė už pagal šio straipsnio pirmąjį papunktį nemokėtiną sumą. Ši suma įskaitoma kaip išmoka, skiriama pagal galvijų pagalbos schemas, kurias turi teisę gauti ūkininkas, pateikęs prašymus per trejus kalendorinius metus nuo kalendorinių metų, kuriais nustatomos šios išvados.
39 straipsnis
Galvijų, dėl kurių nebuvo pateiktos pagalbos paraiškos, identifikavimo ir registravimo nuostatų nesilaikymas
1. Jeigu galvijų, dėl kurių nebuvo pateiktos pagalbos paraiškos, patikrinimo vietoje metu nustatomi galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos nuostatų nesilaikymo atvejai, bendra 36 straipsnio 3 dalyje nurodytos pagalbos suma, kurią ūkininkas turi teisę gauti pagal pagalbos už galvijus schemą už atitinkamą priemokos skyrimo laikotarpį tam tikrais atvejais, pritaikius 38 straipsnyje nurodytus sumažinimus, išskyrus 48 straipsnyje nurodytus force majeure ir išskirtinių aplinkybių atvejus, sumažinama suma, apskaičiuota pagal šio straipsnio 2 dalyje pateiktą formulę.
Šis reikalavimas taikomas ir tada, kai duomenys apie ūkyje esančius galvijus buvo įrašyti į galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos elementus arba perduoti šiai sistemai.
36 straipsnio 4 dalis taikoma mutatis mutandis.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta suma skaičiuojama pagal toliau pateiktą formulę:
+++++ TIFF +++++
Šios formulės simboliai turi tokią reikšmę:
a = galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos nuostatų nesilaikymo atvejų skaičius;
b = patikrinimo vietoje metu ūkyje esančių galvijų skaičius;
c = vidutinis galvijų skaičius ūkyje tais metais, kuriais atliekamas patikrinimas vietoje, mutatis mutandis taikant metodus, naudojamus pagal Reglamento (EB) Nr. 2324/1999 32 straipsnį;
d = bendra 36 straipsnio 3 dalyje nurodytos pagalbos suma, kurią ūkininkas turi teisę gauti pagal pagalbos už galvijus schemas už atitinkamą priemokos skyrimo laikotarpį, tam tikrais atvejais, pritaikius 38 straipsnyje nustatytus pagalbos sumažinimus arba jos neskyrimą.
3. Jeigu per vienerius metus to paties ūkininko ūkyje atliekami keli patikrinimai vietoje, bet kokie pagal šio straipsnio 1 dalį taikytini pagalbos sumažinimai apskaičiuojami pagal aritmetinį kiekvieno patikrinimo vietoje nustatytų rezultatų vidurkį.
4. Jeigu šio straipsnio 1 dalies reikalavimų nesilaikoma sąmoningai, pagalba pagal atitinkamą pagalbos schemą arba schemas už atitinkamą priemokos mokėjimo laikotarpį neskiriama.
40 straipsnis
Pagalbos už avis (ožkas) sumažinimas arba jos neskyrimas
Jeigu, pateikus pagalbos paraiškas pagal pagalbos už avis ir ožkas schemą, nustatomas skirtumas tarp deklaruoto ir pagal 36 straipsnio 3 dalį nustatyto gyvulių skaičiaus, 38 straipsnio 2-4 dalys taikomos mutatis mutandis, pradedant pirmuoju gyvuliu, su kuriuo yra susiję nustatyti pažeidimai.
41 straipsnis
Natūralios aplinkybės
38 ir 40 straipsnyje numatytas pagalbos sumažinimas arba jos neskyrimas netaikomas tais atvejais, kai dėl natūralių aplinkybių įtakos gyvulių bandai ūkininkas negali įvykdyti savo įsipareigojimo laikyti gyvulius, kuriems prašoma skirti pagalbą išlaikymo laikotarpiu, jeigu jis per dešimt darbo dienų raštu informavo kompetentingą instituciją apie bet kokį nustatytą gyvulių skaičiaus sumažėjimą.
Nepažeidžiant faktinių aplinkybių, į kurias atskirais atvejais reikia atsižvelgti, kompetentingos institucijos pirmiausia gali pripažinti toliau nurodytus natūralių aplinkybių, susijusių su galvijais arba avimis, atvejus:
a) gyvulio kritimą dėl ligos;
b) gyvulio kritimą dėl nelaimingo atsitikimo, už kurį ūkininkas negali būti laikomas atsakingu.
42 straipsnis
Skerdyklų išduoti suklastoti pažymėjimai ir deklaracijos
Paaiškėjus, kad skerdykla dėl didelio aplaidumo arba sąmoningai išdavė suklastotą deklaraciją ar pažymėjimą Reglamento (EB) Nr. 2342/1999 35 straipsnyje nustatytai skerdimo priemokai išmokėti, susijusi valstybė narė taiko atitinkamas nacionalines sankcijas. Jeigu tokie pažeidimai nustatomi antrą kartą, iš šios skerdyklos ne trumpiau kaip vieneriems metams atimama teisė išduoti galiojančias deklaracijas arba pažymėjimus priemokoms išmokėti.
43 straipsnis
Išvados dėl papildomų išmokų
Valstybės narės gali numatyti sumažinti arba neskirti Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 14 straipsnyje nurodytų papildomų išmokų. Šių išmokų sumažinimas arba jų neskyrimas iš esmės yra lygiavertis šioje dalyje numatytam pagalbos sumažinimui arba jos neskyrimui.
III SKYRIUS Bendrojo pobūdžio nuostatos
44 straipsnis
Pagalbos sumažinimo arba jos neskyrimo išimtys
1. Šioje dalyje numatytas pagalbos sumažinimas arba jos neskyrimas netaikomi, jeigu ūkininkas pateikė iš esmės teisingą informaciją arba jeigu priešingu atveju jis gali įrodyti, kad yra nekaltas.
2. Šioje dalyje numatytas pagalbos sumažinimas arba jos neskyrimas netaikomas pagalbos paraiškos dalims, apie kuriose esančias arba po paraiškos pateikimo atsiradusias klaidas ūkininkas raštu pranešė kompetentingai institucijai, jeigu pastaroji ūkininko nebuvo informavusi apie ketinimą atlikti patikrinimą vietoje ir apie bet kokią paraiškoje esančią klaidą.
Gavus iš ūkininko šio straipsnio pirmajame papunktyje nurodytą informaciją, pagalbos paraiška tikslinama atsižvelgiant į esamą padėtį.
45 straipsnis
Įrašų kompiuterinėje duomenų bazėje pakeitimai ir tikslinimai
1. Nuo paraiškos skirti pagalbą galvijams pateikimo datos, klaidoms ir praleidimams kompiuterinės bazės įrašuose taikomas 44 straipsnis.
2. Pagalbos paraiškose nenurodytiems galvijams 39 straipsnyje numatyta pagalba nemažinama ir ji skiriama, kai ūkininkas perduoda kompetentingai institucijai kompiuterinėje duomenų bazėje padarytų įrašų pakeitimus ir patikslinimus, jeigu šiam ūkininkui nebuvo pranešta apie kompetentingos institucijos ketinimą atlikti patikrinimą vietoje.
V DALIS BENDROJO POBŪDŽIO NUOSTATOS
46 straipsnis
Minimalios išmokos
Valstybės narės gali nuspręsti neskirti pagalbos, jeigu pagal vieną pagalbos paraišką išmokama ne daugiau kaip 50 eurų.
47 straipsnis
Sankcijų susikaupimas
1. Šiame reglamente numatyti pagalbos sumažinimo arba jos neskyrimo atvejai taikomi nepriklausomai vienas nuo kito ir individualiai.
2. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2988/95 [19] 6 straipsnį, šiame reglamente numatyti pagalbos sumažinimo arba jos neskyrimo atvejai nepažeidžia nacionalinių sankcijų pagal bet kokias kitas Bendrijos arba nacionalinės teisės aktų nuostatas.
48 straipsnis
Force majeure ir išskirtinės aplinkybės
1. Informaciją apie force majeure ir išskirtinių aplinkybių atvejus ūkininkas kompetentingai institucijai perduoda raštu per dešimt darbo dienų nuo tada, kai atsiranda tokia galimybė, kartu pateikdamas institucijai pakankamus susijusius įrodymus.
2. Išskirtinėmis aplinkybėmis kompetentinga institucija gali pripažinti tokius atvejus:
a) ūkininko mirtį;
b) ūkininko ilgalaikį nedarbingumą;
c) didelę gamtinę nelaimę, padariusią sunkią žalą žemės ūkio paskirties žemei;
d) atsitiktinį ūkyje esančių tvartų sunaikinimą;
e) užkrečiamas ligas, nuo kurių nukentėjo dalis ūkininko gyvulių arba visi gyvuliai.
49 straipsnis
Pernelyg didelių išmokų susigrąžinimas
1. Jeigu ūkininkas gauna pernelyg didelę išmoką, jis grąžina atitinkamą sumą ir palūkanas, apskaičiuotas pagal šio straipsnio 3 dalį.
2. Valstybės narės gali nuspręsti, kad pernelyg didelė išmoka turi būti susigrąžinta, išskaitant jos sumą iš bet kokių išankstinių mokėjimų arba išmokų pagal Reglamento (EB) Nr. 3508/92 1 straipsnio 1 dalyje nurodytas pagalbos schemas, ūkininko gautų nuo sprendimo dėl susigrąžinimo priėmimo dienos. Tačiau ūkininkas gali grąžinti minėtą sumą, nelaukdamas išskaitymo.
3. Palūkanos skaičiuojamos už laikotarpį, praėjusį nuo pranešimo apie įpareigojimą grąžinti išmoką pateikimo ūkininkui iki jos grąžinimo arba išskaitymo.
Taikytina palūkanų norma skaičiuojama pagal nacionalinės teisės aktų nuostatas, tačiau ji negali būti mažesnė už palūkanų normą, taikomą sumoms susigrąžinti pagal nacionalines nuostatas.
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas grąžinimo įpareigojimas netaikomas, jeigu išmoka buvo netinkamai skirta dėl kompetentingos arba kitos institucijos padarytos klaidos ir jeigu tokios klaidos ūkininkas pagrįstai negalėjo aptikti.
Tačiau jeigu klaida yra susijusi su faktiniais elementais, kurie yra svarbūs atitinkamai išmokai skaičiuoti, šio straipsnio pirmas papunktis taikomas tik jei apie sprendimą dėl susigrąžinimo buvo informuota per 12 mėnesių nuo išmokėjimo.
5. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas grąžinimo įpareigojimas netaikomas, jeigu nuo pagalbos išmokėjimo dienos iki pirmojo kompetentingos institucijos pranešimo pateikimo pagalbos gavėjui apie netinkamą pagalbos išmokėjimą praėjo daugiau kaip dešimt metų.
Tačiau šio straipsnio pirmame papunktyje nurodytas laikotarpis apribojamas iki ketverių metų, jeigu pagalbos gavėjas elgėsi sąžiningai.
6. Sumoms, grąžintinoms dėl IV dalies 13 straipsnyje nurodyto pagalbos sumažinimo arba jos neskyrimo taikymo, nustatomas ketverių metų senaties terminas.
7. Šio straipsnio 4 ir 5 dalys netaikomos išankstiniams mokėjimams.
8. Valstybės narės gali nuspręsti neišieškoti 100 eurų arba mažesnių sumų, neįskaitant palūkanų, vienam ūkininkui ir vienam priemokos skyrimo laikotarpiui, jeigu valstybių narių nacionalinės teisės aktuose numatyta tokiais atvejais išmokų nesusigrąžinti.
50 straipsnis
Ūkių perdavimas
1. Šiame straipsnyje:
a) "ūkio perdavimas" - tai pardavimas, nuoma ar bet koks panašios rūšies sandoris, susijęs su atitinkamais gamybos vienetais;
b) "perdavėjas" - tai ūkininkas, kurio ūkis perduodamas kitam ūkininkui;
c) "perėmėjas" - tai ūkininkas, kuriam perduodamas ūkis.
2. Perduodant visą vieno ūkininko ūkį kitam ūkininkui, pateikus pagalbos paraišką ir prieš įvykdant visus pagalbos skyrimo reikalavimus, perdavėjui už perduotą ūkį pagalba neskiriama.
3. Pagalba, dėl kurios kreipiasi perdavėjas, skiriama perėmėjui, jeigu:
a) perdavimo laikotarpiu, kurį turi nustatyti valstybės narės, perėmėjas informuoja kompetentingą instituciją apie perdavimą ir prašo skirti pagalbą;
b) perėmėjas pateikia kompetentingos institucijos reikalaujamus įrodymus;
c) įvykdomos visos pagalbos skyrimo sąlygos, nustatytos perduodamam ūkiui;
4. Perėmėjui informavus kompetentingą instituciją apie ūkio perdavimą ir paprašius skirti pagalbą pagal šio straipsnio 3 dalies a punktą:
a) visos perdavėjo teisės ir prievolės, atsirandančios dėl teisinių santykių tarp perdavėjo ir kompetentingos institucijos pagal pagalbos paraišką perleidžiamos perėmėjui;
b) visi veiksmai, būtini pagalbai suteikti, ir visos deklaracijos, perdavėjo pateiktos prieš perdavimą, priskiriama perėmėjui, taikant atitinkamas Bendrijos taisykles;
c) perduotas ūkis tam tikrais atvejais laikomas atskiru ūkiu atitinkamais prekybos metais arba priemokos mokėjimo laikotarpiu.
5. Kai pagalbos paraiška pateikiama atlikus pagalbai skirti būtinus veiksmus ir visą ūkininko ūkį perdavus kitam ūkininkui, kai minėti veiksmai jau pradėti vykdyti, bet dar neįvykdytos visos pagalbos skyrimo sąlygos, pagalba perėmėjui gali būti skiriama, jeigu įvykdomos šio straipsnio 3 dalies a ir b punktų sąlygos. Tokiu atveju taikomas 4 dalies b punktas.
6. Valstybės narės tam tikrais atvejais gali nuspręsti skirti pagalbą perdavėjui. Šiuo atveju:
a) pagalba neskiriama perėmėjui ir
b) valstybės narės užtikrina lygiavertį šio straipsnio 2-5 dalyse nustatytų reikalavimų taikymą.
51 straipsnis
Papildomos priemonės ir valstybių narių tarpusavio pagalba
1. Valstybės narės imasi visų tolesnių tinkamą šio reglamento taikymą užtikrinančių priemonių ir teikia tarpusavio pagalbą, reikalingą šiame reglamente nustatytiems patikrinimams atlikti. Dėl to jeigu šiame reglamente nenumatyta atitinkamai sumažinti pagalbą arba jos neskirti, valstybės narės taip pat gali numatyti atitinkamas nacionalines sankcijas gamintojams ar kitiems rinkos dalyviams, tokiems kaip skerdyklos arba asociacijos, dalyvaujančios pagalbos skyrimo procedūroje, kad užtikrintų kontrolės reikalavimų, tokių kaip ūkio bandos registro tvarkymas arba informacijos perdavimo įsipareigojimų vykdymas, laikymąsi.
2. Kiek tai būtina arba jei numatyta, valstybės narės viena kitai padeda užtikrinti veiksmingą kontrolę, pateiktų dokumentų autentiškumo ir (arba) duomenų, kuriais keičiamasi, tikslumo tikrinimą.
52 straipsnis
Pranešimai
1. Valstybės narės informuoja Komisiją apie pakeitimus, kuriuos jos daro įgyvendindamos integruotą sistemą.
2. Valstybės narės žemės ūkio praėjusių kalendorinių metų ataskaitą dėl pasėlių Komisijai išsiunčia ne vėliau kaip iki kiekvienų metų kovo 31 d., o dėl priemokų už gyvulius - ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugpjūčio 31 d., šioje atskaitoje pirmiausia nurodydamos:
a) integruotos sistemos įgyvendinimo padėtį;
b) paraiškų skaičių, bendrą plotą ir bendrą gyvulių skaičių, suskirstant pagal individualią pagalbos schemą, nustatytą Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 1 straipsnyje;
c) paraiškų skaičių ir visą tikrintą plotą bei gyvulius;
d) atliktų patikrinimų rezultatą, nurodant pagalbos sumažinimo bei jos neskyrimo atvejus, nustatytus IV dalyje.
Siųsdamos Komisijai šio straipsnio pirmame papunktyje nurodytas paraiškas dėl priemokų už gyvulius, valstybės narės taip pat nurodo bendrą skaičių ūkininkų, gavusių pagalbą pagal pagalbos schemas, kurioms taikoma integruota sistema.
Išimtiniais atvejais valstybės narės, susitarusios su Komisija, gali nukrypti nuo šio straipsnio pirmame papunktyje nustatytų datų.
3. Valstybės narės informuoja Komisiją apie nacionalines priemones, kurių jos imasi, taikydamos šį reglamentą.
4. Kompiuteriniai duomenys, numatyti pagal integruotą sistemą, naudojami patvirtinti sektorių taisyklėse nustatytai informacijai, kurią valstybės narės privalo siųsti Komisijai.
IV DALIS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
53 straipsnis
Panaikinimas
1. Reglamentas (EEB) Nr. 3887/92 panaikinamas. Tačiau jis toliau taikomas pagalbos paraiškoms, susijusioms su prekybos metais arba priemokų skyrimo laikotarpiais, kurie prasideda iki 2002 m. sausio 1 d.
2. Nuorodos į Reglamentą (EEB) Nr. 3887/92 laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal priede pateiktą koreliacijos lentelę.
54 straipsnis
Įsigaliojimas
1. Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
2. Jis taikomas pagalbos paraiškoms, susijusioms su prekybos metais arba priemokų skyrimo laikotarpiais, kurie prasideda 2002 m. sausio 1 d.
3 straipsnis ir 52 straipsnio 2 dalies antra pastraipa taikomi nuo 2003 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2001 m. gruodžio 11 d.