Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 174/2000
2000 m. sausio 24 d.
panaikinantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3433/91 nuostatas, kuriomis importuojami Japonijos kilmės pakartotinai neužpildomi dujiniai kišeniniai žiebtuvėliai apmokestinami galutiniu antidempingo muitu
EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2423/88 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina bei subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač jo 11 straipsnio 6 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1) Vadovaudamasi Reglamentu (EEB) Nr. 3433/91 [2] (toliau - reglamentas, nustatantis galutinį muitą), Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą už pakartotinai neužpildomų dujinių kišeninių žiebtuvėlių su akmenukais, kurių kilmės šalys yra Japonija, Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika ir Tailandas, importą. Japonijai buvo nustatytas 35,7 % muito tarifas.
(2) Reglamentas, nustatantis galutinį muitą, 1995m. buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1006/95 [3] Kinijos atžvilgiu. 1997 m. kovą Reglamentu (EB) Nr. 423/97 [4] jis buvo pakeistas Tailando atžvilgiu.
2. Peržiūros inicijavimas
(3) 1996 m. gegužę Komisija paskelbė pranešimą apie artėjančią Japonijai ir Korėjos Respublikai galiojančių priemonių taikymo pabaigą [5]. Po šio pranešimo Europos žiebtuvėlių gamintojų federacija BIC S.A ir Flamagas S.A. vardu Komisijai pateikė prašymą dėl Japonijos kilmės pakartotinai neužpildomų dujinių kišeninių žiebtuvėlių su akmenukais importo peržiūros vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalimi (toliau - pagrindinis reglamentas). Vėliau prie šio prašymo prisidėjo Swedish Match S.A. BIC S.A, Flamagas S.A. ir Swedish Match S.A., kurių gamyba apima beveik visą Bendrijoje pagaminamų aptariamų produktų kiekį.
(4) Prašyme buvo pateikta pakankamai prima facie įrodymų, kad nuo priemonių galiojimo pabaigos greičiausia atsinaujintų dempingo kaina gabenamų importuotų produktų daroma žala. Šią prielaidą patvirtino įrodymai apie nepakankamai išnaudojamus pajėgumus Japonijoje bei faktai, liudijantys, kad iš Japonijos importuoti produktai netruktų neigiamai paveikti Bendrijos gamintojų nustatytas kainas.
(5) Dėl to Komisija paskelbė apie reglamento, nustatančio galutinį muitą, peržiūrą Japonijos atžvilgiu [6]. Ši peržiūra buvo pradėta vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalimis, nes išankstinė peržiūra taip pat galėjo būti tikslinga. Korėjos atžvilgiu priemonės galiojimas baigėsi [7].
3. Tyrimas dėl peržiūros
(6) Komisija oficialiai informavo vienintelį jai žinomą suinteresuotą gamintoją iš eksportuojančios šalies Tokai Corporation, su juo susijusį importuotoją Bendrijoje Tokai Seiki GmbH, eksportuojančios šalies atstovus ir skundą pateikusius subjektus.
(7) Tiesiogiai susijusioms šalims buvo suteikta galimybė raštu paskelbti savo nuomones ir paprašyti surengti posėdį. Toks posėdis buvo surengtas vieno iš skundą patekusių subjektų prašymu.
(8) Komisija išsiuntė klausimynus visoms jai žinomoms suinteresuotoms šalims ir gavo išsamią informaciją iš skundus pateikusių Bendrijos gamintojų, jų dukterinių įmonių, Japonijos eksportuotojo ir su juo susijusio importuotojo Bendrijoje.
(9) Komisija siekė gauti ir patikrinti visus jos manymu tyrimui reikalingus duomenis ir atliko patikrinimus šiose įmonėse:
Bendrijos gamintojai ir jų dukterinės įmonės:
- BIC S.A. (BIC grupė), Klišy, Prancūzija,
- BIC BJ 75, Redonas, Prancūzija,
- BIC Deutschland GmbH & Co., Etlingenas, Vokietija,
- BIRO BIC Ltd, Londonas, JK,
- Laforest BIC S.A., Taragona, Ispanija,
- Swedish Match Lighters B.V., Asenas, Nyderlandai,
- Swedish Match Lighters (įskaitant Cricket SA), Rillieuks-la-Papas, Prancūzija,
- Arnold André GmbH & Co., KG, Biunde, Vokietija,
- Flamagas S.A., Barselona ir Linas del Vale, Ispanija.
Gamintojas iš kilmės šalies
- Tokai Corporation Japan, Tokijas, Japonija.
(10) Norint nustatyti dempingo skirtumą, žalą ir Bendrijos interesus, tyrimu buvo siekiama aprėpti visas 15 Bendrijos narių.
(11) Dempingo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1996 m. sausio 1 d. iki 1996 m. rugsėjo 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis). Siekiant įvertinti žalą, buvo tiriamas laikotarpis nuo 1992 m. iki pat tiriamojo laikotarpio pabaigos.
(12) Tyrimas truko ilgiau nei įprasta, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalimi. Tai atsitiko dėl to, kad, Komisijos manymu, surinkti ir preliminariai įvertinti duomenys buvo nepakankami, norint jais pagrįsti naująjį antidempingo muitą, bei, siekiant tiksliai įvertinti kenksmingo dempingo poveikio pasikartojimo galimybę, vėlesnėje tyrimo stadijoje buvo būtina atlikti eksportuotojo patikrinimą vietoje. Be to, tyrimas užsitęsė dėl prieš tai pateiktų ir Taryboje ilgai svarstytų dviejų Komisijos pasiūlymų palikti galioti antidempingo muitą.
B. APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Aptariamas produktas
(13) Aptariami produktai apima pakartotinai neužpildomus dujinius kišeninius žiebtuvėlius su akmenukais (toliau - vienkartiniai žiebtuvėliai su akmenukais), klasifikuojamus taikant KN kodą ex96131000.
Prašymas įtraukti kitus žiebtuvėlius
(14) Šiuo atžvilgiu būtina prisiminti, kad rinkoje yra kitokių vienkartinių žiebtuvėlių (vadinamųjų elektrinių arba pjezo žiebtuvėlių), kuriems antidempingo priemonės nėra taikomos. Praėjus dviem mėnesiams nuo tyrimo dėl peržiūros pradžios, Swedish Match S.A. paprašė praplėsti šio tyrimo apimtį ir įtraukti elektrinius (pjezo) žiebtuvėlius, tvirtindama, kad pakartotinai neužpildomi dujiniai kišeniniai žiebtuvėliai su akmenukais ir pakartotinai neužpildomi elektriniai žiebtuvėliai (toliau - elektriniai žiebtuvėliai) sudaro vieną bendrą produktų grupę.
(15) Svarstant šį prašymą, reikėtų prisiminti, kad 1990 m. balandį pradėtas tyrimas yra susijęs su pakartotinai neužpildomais dujiniais kišeniniais žiebtuvėliais su akmenukais ir kad jau buvo nustatyta, jog pagrindinės elektrinių žiebtuvėlių techninės savybės pakankamai daug skiriasi nuo vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais savybių, kuriems taikomi dabartiniai antidempingo muitai (žr. Reglamentą (EEB) Nr. 3433/91, patvirtinantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1386/91 11 konstatuojamojoje dalyje pateiktas preliminarias išvadas (OL L 133, 1991 5 28, p. 20)). Su prašymu nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad ši išvada dabar yra klaidinga. Be to, jame nebuvo pateikta įrodymų, liudijančių, kad pasikeitė tokios abiejų žiebtuvėlių rūšių pagrindinės techninės savybės kaip uždegimo sistemos, ir paneigiančių reglamente, nustatančiame galutinį muitą, pateiktas išvadas.
(16) Prašymas praplėsti tyrimo dėl peržiūros apimtį negalėjo būti patenkintas, atsižvelgus į tai, kad pateikti įrodymai buvo nepakankami, norint elektrinius žiebtuvėlius įtraukti į tyrimo apimtį, o tyrimą dėl peržiūros be išlygų parėmusi šalis prašymą pateikė pavėluotai.
Skirtingi dydžiai ir modeliai
(17) Galiausiai, turėtų būti pažymėta, kad aptariamas produktas gaminamas įvairių dydžių ir modelių. Visi šie vienkartiniai žiebtuvėliais su akmenukais turi tokias pačias technines savybes ir paskirtį bei atlieka tą pačią funkciją. Dėl šių priežasčių, kaip ir ankstesniųjų tyrimų metu, buvo laikoma, kad visų vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais modeliai sudaro vieną produktų grupę.
2. Panašus produktas
(18) Tyrimas parodė, kad Japonijoje gaminami ir vietinėje rinkoje parduodami vienkartiniai žiebtuvėliai su akmenukais yra visais atžvilgiai tapatūs arba labai panašūs į žiebtuvėlius, eksportuojamus iš aptariamos šalies į Bendriją.
(19) Tyrimo metu taip pat buvo nustatyta, kad iš aptariamos šalies įvežti vienkartiniai žiebtuvėliai su akmenukais ir Bendrijoje gaminami bei jos rinkoje parduodami žiebtuvėliai turi panašias pagrindines technines savybes ir jų paskirtis yra ta pati. Dėl to Bendrijos pramonės gaminami ir parduodami vienkartiniais žiebtuvėliai su akmenukais turėtų būti laikomi produktais, panašiais į žiebtuvėlius, įvežamus iš aptariamos šalies.
(20) Be to, buvo padaryta išvada, kad Bendrijoje gaminami ir parduodami vienkartiniai žiebtuvėliai su akmenukais turėtų būti laikomi produktais, panašiais į žiebtuvėlius, eksportuojamus iš Japonijos į Bendriją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
1. Normalioji vertė
(21) Kaip ir pirmojo tyrimo metu, Tokai Corporation buvo vienintelis bendradarbiauti linkęs, eksportuojantis Japonijos gamintojas. Tyrimo metu jis vietinei rinkai parduodavo 20 skirtingų aptariamo produkto modelių. Į Bendriją buvo eksportuojami tik du iš pirmiau minėtų modelių.
(22) Atsižvelgiat į tai, kad bendra tokių pardavimų apimtis viršijo 5 % eksporto pardavimų ribą, nustatytą pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, buvo nustatyta, kad tyrimo metu bendras šio eksportuotojo vietinėje rinkoje parduodamų aptariamų produktų kiekis buvo reprezentacinis. Bet kurio iš šių dviejų, į Bendriją eksportuojamų produktų pardavimai vietinėje rinkoje taip pat buvo reprezentatyvūs, nes taip pat atitiko 5 % kriterijų.
(23) Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalimi ir atsižvelgdama į pelningų pardavimų ir bendros pardavimų apimties santykį, Komisija taip pat turėjo nustatyti, ar bet kurio iš šių modelių prekyba vietinėje rinkoje buvo vykdoma vadovaujantis įprastos prekybos modeliu. Tyrimas parodė, kad visi tyrimo metu vietinėje rinkoje realizuoti pardavimai buvo pelningi. Taigi, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pardavimo kainos, nustatytos atsižvelgus į visas vietinėje rinkoje atliktas prekybines operacijas, susijusias su abiem svarstomais modeliais, svertinį vidurkį.
2. Eksporto kaina
(24) Tyrimo metu svarstomas eksportuotojas visas eksportuotuos produktus pardavė su juo susijusiai Bendrijos įmonei. Dėl to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, eksporto kainos buvo nustatytos pagal perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui kainas, patikslintas atsižvelgiant į visas išlaidas, patirtas nuo produktų importo iki perpardavimo, įskaitant muito ir antidempingo mokesčius bei 5 % pelno normą. Pastaroji buvo nustatyta atsižvelgiant į pelno normas, kurios šiame verslo sektoriuje nesusijusių importuotojų turėtų būti laikomos pagrįstomis.
(25) Jeigu, nustatant eksporto kainas, buvo būtina įtraukti bendrąsias importuotojo administracines ir pardavimo sąnaudas, jos būdavo apskaičiuojamos atsižvelgiant į apyvartą.
3. Palyginimas ir dempingo skirtumas
(26) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 ir 11 dalimis, ex-factory lygyje ir tame pačiame prekybos lygyje nustatytos normaliosios modelio vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su modelio eksporto kainos svertiniu vidurkiu. Siekiant kiek galima tiksliau palyginti, buvo nustatyti skirtumai, įtakojantys kainų palyginimą ir patvirtinti įrodymais. Atitinkamai, buvo patikslintos transporto, draudimo, kreditų ir įpakavimo išlaidos.
(27) Normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimas patvirtino dempingo egzistavimą. Buvo nustatyta, kad dempingo skirtumas, išreikštas kaip importuotų produktų CIF kainos Bendrijos pasienyje procentinė išraiška, siekia 208,1 %.
D. BENDRIJOS PRAMONĖ
(28) Remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktu, šiame tyrime Tokai Corporation dukterinė įmonė Tokai Seiki GmbH, aptariamo produkto gamintoja Bendrijoje ir vienintelė bendradarbiauti linkusi Japonijos kilmės vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais importuotoja, nebuvo įtraukta į Bendrijos pramonės apibrėžimą, nes ji buvo vienintelė aptariamo produkto importuotoja ir 100 % Tokai Corporation Japan dukterinė įmonė.
(29) Nepaisant Tokai Seiki GmbH gamybos, visi trys dabartiniame tyrime bendradarbiavę Bendrijos gamintojai, įskaitant jų dukterines įmones, iš esmės, sudarė vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais gamybos Bendrijoje visumą. Dėl to šie trys bendradarbiauti linkę Bendrijos gamintojai sudaro Bendrijos pramonę kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnyje.
E. ŽALA
1. Pirminė pastaba
(30) Reglamento, nustatančio galutinį muitą, 15 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad "bendras dempingo kaina iš Japonijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Tailando importuotų produktų kiekis padarė materialinės žalos Bendrijos pramonei". Atsižvelgiant į tai, kad Korėjos Respublikai taikytos priemonės nustojo galioti, o Kinijos Liaudies Respublikai bei Tailandui taikytos priemonės buvo pakeistos po tarpinių tyrimų dėl peržiūros kaip nustatyta šio reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje, faktinė Japonijos kilmės importuotų produktų įtaka bei galima pasikartojančio dempingo įtaka turėjo būti įvertinta atskirai.
2. Suvartojimas Bendrijoje
(31) Siekiant apskaičiuoti bendrą tikrąjį vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais suvartojimą Bendrijoje, Bendrijos gamintojų pardavimai Bendrijoje buvo priskaičiuoti prie bendro produktų, importuotų iš trečiųjų šalių ir deklaruotų taikant KN kodą ex96131000, kiekio. 1994 ir 1995 m. importuotų produktų, kurių kilmės šalis yra Kinija, atveju buvo padarytas pakeitimas (žr. Reglamento (EB) Nr. 423/97 46 konstatuojamąją dalį). Dėl šios priežasties metinis tikrasis suvartojimo lygis Bendrijoje padidėjo 27 % - nuo 617,7 milijonų vienetų 1992 m. iki 785,4 milijonų vienetų 1996 m.
3. Veiksniai, susiję su Japonijos kilmės importuotais produktais
Apimtis ir rinkos dalis
(32) Nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio, produktų importas iš Japonijos visais atžvilgiais labai staigiai krito. Indeksuotas importo dydis 1992 m. buvo 100, 1993 m. - 150, 1994 m. - 33 ir 1995 m. - 83, nors šių importuotų produktų pardavimai tiriamuoju laikotarpiu siekė 6,1. Tiriamuoju laikotarpiu iš Japonijos importuotų produktų dalis rinkoje sumažėjo nuo maždaug 0,5 % 1992 m. iki 0,06 % 1993 m. Dėl šios priežasties peržiūros metu aptariama antidempingo priemonė efektyviai apribojo Japonijos kilmės vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais importo dempingo kaina poveikį.
(33) Tačiau reikėtų pažymėti, kad dempingo kaina buvo gabenama didelė bendro importo dalis. Šiuo atžvilgiu reikėtų ypač paminėti produktų importą iš Meksikos, Filipinų ir Tailando, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 423/97.
Kainos mažinimas
(34) Komisija apskaičiavo, kiek produktus į Bendrijos rinką eksportuojančio eksportuotojo nustatyta kaina numušė Bendrijos gamintojų nustatytą kainą. Atsižvelgiant į tai, kad visos eksportuotojo parduoti produktai buvo skirti su juo susijusiam importuotojui, tokie apskaičiavimai buvo daromi produktus parduodant pirmajam nepriklausomam pirkėjui, atsižvelgiant į susijusio importuotojo ir Bendrijos gamintojų nustatytų pardavimo kainų svertinius vidurkius, neįskaičius nuolaidų ir mokesčių. Susijusio importuotojo nustatyta kaina nebuvo atitinkamai pakoreguota atsižvelgiant į sumokėtus antidempingo muitus.
(35) Kainų palyginimas buvo atliktas didmeninio pardavimo lygmenyje, neatsižvelgiant į mažmeninį pardavimą ir reklamą. Be to, buvo lyginamos kainos, nustatytos žiebtuvėliams be įpakavimo, tačiau įskaitant žiebtuvėlius, kuriuos eksportuotojas apibūdino kaip "įvyniotus", nes tiriamuoju laikotarpiu eksportuotojas nebuvo eksportavęs jokių graviruotų žiebtuvėlių arba žiebtuvėlių su įmautėmis.
(36) Kaip ir pirmojo tyrimo metu bei vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, buvo siekiama apskaičiuoti, kiek buvo numušta kaina, nustatyta žiebtuvėliams su panašiu dujų kiekiu (žr. Reglamento (EEB) Nr. 3433/91 13 konstatuojamąją dalį).
(37) Atsižvelgiant į tai, buvo nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu importuotų produktų vidutinė kaina Bendrijos gamintojų nustatyta vidutinę svertinę kainą numušė 22,9 %. Šį dydį reikėtų palyginti su pirmojo tyrimo metu nustatytu vidutiniu kainos numušimo dydžiu, siekiančiu 11,5 %. Atsižvelgiant į tai, reikėtų pažymėti, kad eksportuotojo kainos numušimo dydis išaugo, nepaisant to, kad susijusio importuotojo nustatytą kainą turėjo paveikti 35,7 % dydžio antidempingo muitas.
4. Bendrijos pramonės padėtis
Gamyba
(38) Nuo 1992 m. iki 1996 m. Bendrijos pramonės gamyba padidėjo 28 %.
Pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas
(39) Pajėgumų panaudojimo lygis padidėjo nuo 66 % 1992 m. iki 73 % 1994 m., tiriamuoju laikotarpiu nukrisdamas iki 71. Tačiau šis kritimas sutapo su pajėgumų išaugimu. Nors buvo pranešta, kad pajėgumai išaugo maždaug 25 %, pajėgumai išaugo palyginti neseniai, nes nuo 1992 m. iki 1994 m. pajėgumai, iš esmės, nebuvo išaugę.
Pardavimų mastai
(40) Nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio Bendrijos parduodamų vienetų pardavimo apimtys Bendrijos rinkoje išaugo 33 %.
Rinkos dalis
(41) Plečiantis rinkai, tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės turima rinkos dalis mažėjo palyginti stabiliai - nuo 66,1 % 1992 m. iki 46,8 % 1995 m., vėliau padidėdama iki 53,6 %. Visgi, tokia rinkos dalis yra šiek tiek mažesnė nei 1990 m. turėta rinkos dalis, siekusi 57,3 % (žr. Reglamento (EB) Nr. 423/97 48 konstatuojamąją dalį), tačiau tai rodo, kad Bendrijos pramonė pradeda atsigauti nuo produktų importo dempingo kaina padarinių.
Kainos pasikeitimas ir bendra pardavimų vertė
(42) Buvo nustatyta, kad nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio vidutinės svertinės Bendrijos pramonės pardavimo kainos nukrito beveik 8 %. Apyvartos prasme, dėl šios priežasties nepavyko pakankamai tiksliai atspindėti palankius pokyčius, susijusius su pardavimų apimtimi: pardavimų Bendrijos rinkoje kiekis padidėjo tik 23 %.
(43) Žinoma, kad žiebtuvėlių rinkoje kainos yra labai jautrios. Tai reiškia, kad jei produktai yra importuojami už labai žemą dempingo kainą, Bendrijos pramonė yra priversta arba sumažinti savo kainas, siekdama išlaikyti rinkos dalį, gamybos lygį ir pajėgumų panaudojimą, arba netekti savo rinkos dalies, mėgindama išlaikyti nustatytas kainas.
Pelningumas
(44) Po kelių nuostolingų metų Bendrijos pramonės pelnas iš pardavimų 1991 m. šiek tiek pagerėjo ir vėl pablogėjo 1992 m. (žr. Reglamento (EB) Nr. 423/97 555 konstatuojamąją dalį).
(45) Dabartiniame tyrime palyginimo pagrindu buvo pasirinkti 1992 m. Po tolesnio pablogėjimo 1993 m. Bendrijos pramonės finansiniai rezultatai stabiliai gerėjo: lyginant su 1992 m., pelno norma 1994 m. išaugo daugiau negu du kartus, o tiriamuoju laikotarpiu daugiau negu tris kartus.
(46) Nepaisant to, duomenys, kuriuos pateikė Bendrijos pramonė, neįtraukusi vieno iš skundą padavusių subjektų pateiktos informacijos apie pelningumą, atsižvelgdama į tai, kad ši buvo nepriimtina, parodė, kad nuo 1992 m. jos bendri finansiniai rezultatai nesiekė reglamente, nustatančiame galutinį muitą, pateikto minimalaus dydžio, nurodančio šiai pramonei taikomą priimtiną pelno normą (žr. pirmiau minėto reglamento 17 konstatuojamąją dalį). Iš tikrųjų, 1992 m. ir 1993 m. pelnas buvo labai mažas ir nors kitais metais buvo galima pastebėti, kad situacija pagerėjo, gautos pajamos nesiekė nė pusės dydžio, kuris buvo nustatytas siekiant likviduoti dempingo žalą.
Atsargos
(47) Bendrijos pramonė nesukaupė didelių atsargų. Šiame prekybos sektoriuje įprasta nutraukti gamybą, sukaupus atsargų perteklių, nes laikui bėgant dujinių žiebtuvėlių atsargos kelia pavojų. Be to, pritaikius visas racionalios gamybos priemones, tiriamojo laikotarpio pabaigoje bendras atsargų kiekis tapo maždaug 30 procentų mažesnis už atsargas, sukauptas 1992 m. pabaigoje.
Užimtumas
(48) Vertinant laikotarpį nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio, nuo 1992 m. iki 1994 m. Bendrijos pramonės užimtumas išliko stabilus, o nuo 1995 m. išaugo maždaug 17 %. Nors tai gali būti laikoma pramonės atsigavimą liudijančiu ženklu, reikėtų pažymėti, kad užimtumą apibūdinantis dydis 1992 m. tapo žemiausiais iškart po to, kai pradedant 1989 m. jis sumažėjo 13 % (žr. Reglamento (EB) Nr. 1006/95 49 konstatuojamąją dalį). Buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad smarkus augimas buvo susijęs su pardavimais ir administraciniu sektoriumi, o ne gamyba.
Eksportas
(49) Eksporto rinkose Bendrijos pramonė pasiekė gerų rezultatų. Jos pardavimai stabiliai augo nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio. Per šį laikotarpį eksportuojamų produktų pardavimai, sudarantys maždaug 60 % Bendrijos pramonės bendros gamybos apimties, padidėjo 69 %.
5. Išvada
(50) Bendrijos pramonės padėtis pastaraisiais metais pagerėjo iškart po to, kai išaugo jos pardavimai tiek Bendrijos rinkoje, tiek trečiosiose šalyse. Šiuos pasikeitimus lėmė kai kurių antidempingo muitų nustatymas.
(51) Pardavimų išaugimą Bendrijos rinkoje greičiausia lėmė tiek padidėjęs suvartojimas, tiek, mažesne dalimi, teigiamas Bendrijoje taikomų antidempingo priemonių poveikis.
(52) Bendrijos pramonės rinkos dalies mažėjimo tendencija buvo sustabdyta 1995 m., tačiau tiriamuoju laikotarpiu jos turima 53,6 % rinkos dalis vis dar yra mažesnė už turėtą 1992 m.
(53) Akivaizdžiai išaugęs suvartojimas ir antidempingo muitų nustatymo faktas turėjo iš esmės padidinti Bendrijos rinkoje nusistovėjusias kainas. Nepaisant to, nustatyta, kad Bendrijos pramonės kainos sumažėjo 8 %.
(54) Bendrijos pramonės pardavimai Bendrijos rinkoje tapo pelningesni tiriamuoju laikotarpiu negu, pavyzdžiui, 1992 m. Tačiau po antidempingo muito nustatymo Bendrijos rinkoje eksportuotojo nustatytos kainos vis dar numušdavo Bendrijos pramonės nustatytas kainas, o pelno norma buvo mažesnė negu minimalus dydis, užkertantis kelią žalai ir nurodytas reglamente, nustatančiame galutinį muitą.
(55) Atsižvelgiant į tai, laikoma, kad žala tebedaroma Bendrijos pramonei, ypač pelningumui ir rinkos dalies augimui. Kadangi Japonijos kilmės vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais importo dalis rinkoje buvo labai maža, buvo neįmanoma nustatyti priežastinį ryšį tarp produktų, importuojamų dempingo kaina iš Japonijos, ir pirmiau minėtos žalos. Dėl šios priežasties taip importuotų produktų sukelta žala laikoma nežymia ar, bet kuriuo atveju, ne materialine.
F. ŽALINGO DEMPINGO POVEIKIO PASIKARTOJIMO GALIMYBĖ
1. Įžanga
(56) Bendrijos pramonė pateikė prašymą peržiūrėti reglamentą, nustatantį galutinį muitą, teigdama, kad kenksmingas dempingo poveikis gali pasikartoti. Siekiant tai išsiaiškinti, buvo apsvarstyti keli veiksniai, ypač įmonių grupės, susijusios su eksportuotoju, veikla, nepanaudoti Japonijoje esančios eksportuotojo gamyklos pajėgumai, susitarimas dėl kainos už eksportuotojo grupei priklausančios įmonės eksportuojamos produktus ir kainos, kurią eksportuotojas galėtų nustatyti, jeigu muitas nustotų galioti. Buvo ištirtas galimo Japonijos kilmės produktų eksporto atnaujinimo poveikis Bendrijos pramonei, dempingo taikymo praktika ir bendros produktų importo apimties pokytis Bendrijos rinkoje, įskaitant Bendrijos pramonės padėties įvertinimą.
2. Eksportuotojo grupės veikla
(57) Pastaraisiais metais tik nedideli vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais kiekiai buvo eksportuoti iš Japonijos ir parduoti Bendrijos rinkoje, ypač lyginant su kai kuriomis trečiosiomis šalimis (pirmiausia Kinija, Meksika, Filipinais ir Tailandu), kurios, kaip nustatyta, taikė dempingo kainas. Tačiau maža Japonijos kilmės importuotų produktų apimtis turi būti vertinama atsižvelgiant į Tokai grupės elgesį.
(58) Su tyrimu dėl, inter alia, Meksikos kilmės importuotų produktų, kuriems 1997 m. kovą buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas, buvo susijęs vienintelis eksportuotojas - dukterinė įmonė, priklausanti Tokai grupei, jos kontroliuojama ir įsteigta po antidempingo priemonių nustatymo Japonijos kilmės vienkartiniams žiebtuvėliams su akmenukais (žr. Reglamento (EB) Nr. 423/97 9 ir 36 konstatuojamąsias dalis). Duomenys apie importą rodo, kad po to, kai 1991 m. Tokai Corporation atžvilgiu buvo nustatytos atitinkamos priemonės, jos gamykloje Japonijoje gaminamas ir eksportuojamus produktus paprasčiausiai pakeitė iš Meksikos importuoti produktai. Iš tikrųjų, Meksikos kilmės importuotų žiebtuvėlių kiekiai yra panašūs į žiebtuvėlių kiekius, kuriuos dar iki 1991 m. nustatytos priemonės įsigaliojimo Tokai Corporation tiekdavo Bendrijos rinkai iš Japonijos. Be to, reikėtų prisiminti, kad Tokai Corporation japoniškų žiebtuvėlių importo dempingo kaina politiką pradėjo dar devinto dešimtmečio pabaigoje. Šią tendenciją vėliau sustiprino kitų Azijos šalių gamintojų dempingo praktika bei dempingo atnaujinimas per Meksikoje įsteigtą dukterinę įmonę.
(59) Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad tiriamuoju laikotarpiu produktų importo iš Japonijos apimtys buvo nežymios, negalima tvirtinti, kad šiuos pasikeitimus, įvykusius po priemonių patvirtinimo 1991 m., lėmė normali eksportuojančio gamintojo ekonominė veikla, t. y. veikla, nepriklausanti nuo aptariamų priemonių. Iš tikrųjų, juos lėmė aiški Tokai grupės strategija.
(60) Dėl to manoma, kad, siekiant nustatyti, kas galėtų atsitikti, jeigu galiojanti priemonė nustotų galioti, būtų tikslinga atsižvelgti į tai, kad nuo 1997 m. kovo 7 d. Reglamentas (EB) Nr. 423/97 nustatė galutinius antidempingo muitus, taikomus vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais, kurių kilmės šalys yra Meksika, Filipinai ir Tailandas, importui ir kad eksportuotojas iš Meksikos, kuriam šiuo metu taikomos antidempingo priemonės, yra Japonijos eksportuotojo dukterinė įmonė.
3. Japonijos gamybos pajėgumai
(61) Nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio eksportuotojo gamybos pajėgumai sumažėjo 54 %. Tačiau, nepaisant gamybos pajėgumų sumažėjimo, likusių pajėgumų panaudojimo mastas nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio taip pat sumažėjo 38 %.
(62) Tiriamuoju laikotarpiu Japonijoje esančios eksportuotojo gamyklos nepanaudoti pajėgumai būtų leidę pagaminti didesnį negu 56,6 milijonų vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais kiekį, kurį Tokai Corporation eksportavo iš Japonijos 1989 m., t. y. per pirmojo tyrimo tiriamąjį laikotarpį. Be to, buvo nustatyta, kad nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio nepanaudoti pajėgumai išliko absoliučiai stabiliai nepakitę, nors tuo pat metu sumažėjo gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo mastas.
4. Kitai įmonių grupei taikomas įsipareigojimas, susijęs su kaina
(63) Patvirtinus aptariamą priemonę, eksportuotojas perkėlė žiebtuvėlių, skirtų importuoti į Bendrijos rinką, gamybą į Meksiką, bei, 1997 m. kovą šių produktų importui nustačius antidempingo priemones, pasiūlė susitarimą dėl kainos už tos šalies kilmės importuotus produktus.
(64) Net neperkeliant iš Meksikos į Japoniją gamybos linijų, Japonijoje esanti eksportuotojo gamykla yra pakankamai pajėgi be didesnių trukdžių Bendrijos rinką aprūpinti kiekiais, kurie būtų didesni už eksporto apimtis1989 m., o tai eksportuotojui leistų nustatyti žemesnes nei leistina kainas už Bendrijos rinkai skirtas Meksikos kilmės importuotus produktus.
5. Dempingo tęsimas ir kaina, kurią gali nustatyti eksportuotojas
(65) Kaip buvo nurodyta pirmiau, tiriamuoju laikotarpiu Japonijos kilmės vienkartiniai žiebtuvėliai su akmenukais ir toliau buvo importuojami dempingo kaina. Atsižvelgiant į tai, kad importuot produktai buvo parduodami už kainą, kuri buvo žymiai žemesnė negu pirmojo tyrimo metu, gali būti, kad produktai ir toliau bus importuojami dempingo kaina.
(66) Nepaisant nustatyto antidempingo muito, Bendrijos gamintojų nustatyta vidutinė vieneto kaina tiriamuoju laikotarpiu tebebuvo akivaizdžiai numušta (22,9 %). Jeigu antidempingo muitas būtų buvęs išskaitytas iš kainos, nustatytos pirmajam nepriklausomam pirkėjui, Bendrijos pramonės vidutinės kainos numušimas būtų siekęs 43,1 %.
6. Įtaka Bendrijos pramonei
(67) Tiriamuoju laikotarpiu nepertraukiamo dempingo sukeltas kainos nuosmukis buvo minimalus dėl nustatyto antidempingo muito ir nedidelės apimties produktų importo. Tačiau eksportuotojas turėjo užtektinai nepanaudotų pajėgumų, leidžiančių toliau eksportuoti didelius Japonijos kilmės vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais kiekius, panašius į 1989 m. importo apimtis (56,6 milijonus). Jeigu tiriamuoju laikotarpiu toks produktų kiekis Bendrijos rinkoje būtų parduotas už tokią pačią kainą, kurią buvo nustačiusi eksportuotojo dukterinė įmonė Vokietijoje, Bendrijos rinkoje ypač būtų sumažėjusios nustatytos kainos, produktų apyvarta bei rinkos dalis.
(68) 1989 m. iš Japonijos importuotas produktų kiekis šiuo metu sudarytų maždaug 7,2 % dydžio rinkos dalį. Ši rinkos dalis yra pakankamai didelė, kad įtakotų situaciją Bendrijos pramonėje. Tačiau neįmanoma tiksliai nustatyti, kokį poveikį priemonės panaikinimas galėtų padaryti tokiems veiksniams kaip Bendrijos pramonės dalis rinkoje, pelningumas ir užimtumas, nes daug kas priklausytų nuo tokių neapibrėžtų veiksnių kaip suvartojimo padidėjimas Bendrijoje ir bendras kainos nuosmukis, kuriuos gali įtakoti produktų importo dideliais kiekis atnaujinimas.
(69) Siekiant nustatyti, kokį poveikį Bendrijos pramonei daro dideliais kiekiais į Bendriją importuojami vienkartiniai žiebtuvėliai su akmenukais už kainą, itin sumažinančią Bendrijos nustatytą kainą, buvo įvertinti kai kurie pagrindinių Bendrijos regioninių rinkų aspektai.
(70) Buvo nustatyta, kad Vokietijos rinkoje konkurencija yra didžiulė, nes didieji tiekėjai ir ypač didieji prekybos centrai paprastai pasirinkdavo vieną arba kelis jų realizavimo rinkoms skirto konkretaus produkto tiekėjus ir siekdavo sumažinti šių tiekėjų nustatytas kainas. Šiuo atveju net menkiausiai numušta kaina riboja Bendrijos pramonės galimybes platinti dideliam vartotojų skaičiui skirtus produktus. Dėl šios priežasties kainos mažinimo padariniai ateityje būtų ypač skaudūs, nes taip sumažėtų rinkos dalis ir pelningumas, o tokia padėtis turbūt tęstųsi ilgesnį laiko tarpą, kadangi produktų platinimo teisė paprastai suteikiama remiantis ilgalaikiais kontraktais.
(71) Be to, buvo nustatyta, kad Jungtinėje Karalystėje gamintojų nustatytos kainos buvo santykinai žemos ir šioje rinkoje Bendrijos gamintojai turėjo silpnas pozicijas. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, ateityje bet koks kainų mažinimas apsunkintų Bendrijos gamintojų gaminamų vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais skverbimąsi į šią ir taip sudėtingą rinką ir dar labiau sumažintų jų pelningumą.
(72) Konkurencija Prancūzijoje buvo laikoma svarbia dėl joje buvusių dviejų stambių Bendrijos gamintojų gamyklų, tačiau čia kainos nuosmukis buvo mažiau reikšmingas negu, pavyzdžiui, Vokietijoje arba Jungtinėje Karalystėje. Tačiau bet koks didesnis kainos mažinimas greičiausia sukeltų didesnį kainos nuosmukį bei rinkos dalies praradimą.
(73) Be to, buvo nustatyta, kad du Bendrijos gamintojai turi gamyklas Ispanijoje ir yra gerai įsitvirtinę šioje rinkoje. Atsižvelgus į tai, kad 1995 m. Ispanija buvo antra valstybė narė pagal importuojamų produktų kiekį, o kainos, lyginant su Prancūzija ir Vokietija, buvo žemesnės, buvo nustatyta, kad didelę Ispanijos rinkos dalį savo produktais aprūpina ne Bendrijos gamintojai. Atsižvelgiant į vieno iš Ispanijoje įsisteigusių gamintojų tvirtinimą, kad toliau racionalizuoti gamybos ir mažinti kaštų mažinimas nebegalima, jo gamyklą greičiausiai tektų uždaryti dėl didelės rinkos dalies praradimo arba kainų karo Ispanijos rinkoje, ypač jei tokį paradimą lydėtų panašūs pokyčiai gretimoje ir labai svarbioje Prancūzijos rinkoje.
7. Bendri importo kiekiai ir kainos
(74) Kaip buvo pirmiau nurodyta, Japonijos eksportuotojas nutarė Bendrijos rinką aprūpinti Meksikoje pagamintais produktais, kuriems nuo 1997 m. kovo mėn. buvo nustatytos antidempingo priemonės. Dėl to 1991 m. nustatytos priemonės korekcinis poveikis sumažėjo, nors įprastomis sąlygomis jis būtų buvęs didesnis.
(75) Be to, nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio bendras vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais importas padidėjo iki 74 %, o tai - daugiau nei per tą patį laikotarpį išaugęs suvartojimas. Dėl to šių importuotų produktų užimama rinkos dalis padidėjo nuo 33,5 % 1992 m. iki 53 % 1995 m. bei sumažėjo iki 46,3 % 1996 m.
(76) Sprendžiant iš tolesnio antidempingo priemonių taikymo nuo 1992 m. iki 1998 m., Bendrijos rinką užplūdo produktai, importuojami žemomis kainomis ir dempingo sąlygomis iš trečiųjų šalių. Dėl to Bendrijos rinkoje nusistovėjusios kainos nuolat mažėjo: nepaisant rinkos augimo, nuo 1992 m. iki tiriamojo laikotarpio Bendrijos pramonės kainos nukrito 8 %.
G. BENDRIJOS INTERESAI
1. Bendrijos pramonė
(77) Jau beveik dešimtmetis kaip Bendrijos pramonė kenčia nuo vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais importo dempingo sąlygomis ir mažomis kainomis. Kaip rodo vėlesni pokyčiai, aptariamo galutinio muito tikslas - Bendrijos rinkoje atkurti konkurenciją tarp Bendrijos gamintojų ir kitų eksportuojančių įmonių iš trečiųjų šalių - nebuvo pasiektas: Tokai įsteigė gamybos įmonę Meksikoje ir iš ten dempingo kaina ėmė eksportuoti produktus į Bendriją, o ir kitos trečiosios šalys, ypač Kinija, Filipinai ir Tailandas, ėmėsi dempingo. Dėl to Bendrijos pramonė negalėjo visiškai atsigauti, nepaisant jos pastangų sumažinti kaštus ir gauti naudos iš masinės gamybos ekonominių privalumų.
(78) Bendrijos pramonę sudaro dvi daugianacionalinės įmonių grupės, prekiaujančios tam tikrais produktais, išskyrus vienkartinius žiebtuvėlius su akmenukais, bei vienas santykinai mažas gamintojas, užsiimantis vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais gamyba ir sudarantis koncerną su prekybos įmonė.
(79) Pastaraisiais metais Bendrijos pramonė dėjo dideles pastangas, kad pagerintų našumą, siekdama kuo mažesnių gamybos kaštų ir norėdama sustiprinti savo konkurencingumą šioje kainos požiūriu jautrioje rinkoje. Buvo imtasi šių racionalizacijos priemonių: abi gamintojų grupės racionalizavo savo gamybos procesus ir reorganizavo savo organizacijas, o trečiasis gamintojas pirmiausia stengėsi gauti naudos iš masinės gamybos ekonominių privalumų. Siekiant pagerinti našumą, buvo investuotos papildomos lėšos. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad eksporto apimtys didėjo daug greičiau negu pardavimai Bendrijoje, ir šio eksporto apimtys sudaro daugiau negu pusė Bendrijos gamintojų pardavimų, taip pat siekiant aprūpinti produktais ne Bendrijos, o kitas rinkas, pirmiausia buvo padarytos investicijos į gamybos pajėgumus.
(80) Nors gamyklos nebuvo uždarytos, tai neįvyko tik dėl suinteresuotų gamintojų strategiško požiūrio, kurį sutvirtino galiojančios antidempingo priemonės, taikomos vienkartiniams žiebtuvėliams su akmenukais, ir šių produktų eksporto apimčių augimas. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad visų trijų gamintojų veikla kitose srityse yra pelninga ir leidžia gauti pakankamai lėšų, reikalingų tam tikram laikui išlaikyti gamyklas, gaminančias vienkartinius žiebtuvėlius su akmenukais. Tačiau negalima atmesti galimybės, kad viena arba kelios iš tokių gamyklų nebus uždarytos pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui.
(81) Remiantis tuo, manoma, kad Bendrijos priemonių, turinčių atkurti sąžiningos ir atviros rinkos sąlygas ir apsaugoti Bendrijos pramonę nuo nesąžiningos prekybos, veiksmingumas nėra besąlygiškas. Neskaitant šios svarbios aplinkybės, nustojus galioti antidempingo priemonėms, kyla rimtas pavojus, kad Bendrijos gamintojai nutrauks gamybą vienoje arba keliose gamyklose ir rinką užplūs dideli Japonijos kilmės vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais kiekiai, importuojami dempingo kaina.
2. Importuotojai
(82) Atsižvelgiant į tai, kad eksportuotojas nepranešė apie tiesioginius pardavimus su juo nesusijusioms šalims iš Europos bendrijos ir po pranešimo apie tyrimo inicijavimą iš importuotojų nebuvo sulaukta jokios reakcijos, buvo neįmanoma nustatyti kokius nors nesusijusius importuotojus, importuojančius Japonijos kilmės Tokai žiebtuvėlius.
(83) Reikėtų pažymėti, kad, lyginant su Bendrijos pramone, vienintelis Japonijos kilmės vienkartinių žiebtuvėlių su akmenukais importuotojas, Vokietijoje esanti Tokai dukterinė įmonė buvo įdarbinusi labai ribotą darbuotojų skaičių. Dėl to tolesnis aptariamos priemonės taikymas šiam importuotojui greičiausia padarytų minimalią žalą.
3. Vartotojai
(84) Pirmojo tyrimo metu importuotojai teigė, kad antidempingo priemonių taikymas vienkartiniams žiebtuvėliams su akmenukais neigiamai paveiktų vartotojų interesus. Tačiau šio tyrimo metu nebuvo gauta jokių nusiskundimų iš vartotojų asociacijų, todėl nėra priežasties manyti, kad aplinkybės pasikeitė taip, kad ankstesnio tyrimo metu prieš šį teiginį pareikšti argumentai taptų nepagrįsti.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS ATŠAUKIMAS
(85) Remdamasi šiais faktais, Komisija nutarė, kad dempingo sukelta žala gali pasikartoti, ir 1999 m. balandį pateikė antrąjį pasiūlymą dėl galutinio antidempingo muito nustatymo Japonijos kilmės pakartotinai neužpildomų dujinių kišeninių žiebtuvėlių su akmenukais importui. Tačiau Taryboje nepavyko užtikrinti balsų daugumos, leidžiančios priimti reglamentą atsižvelgiant į kurį nors iš šių Komisijos pasiūlymų.
(86) Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalis nustato, kad galutinės antidempingo priemonės nustoja galioti praėjus penkeriems metams nuo jų nustatymo, nebent peržiūros metu būtų nustatyta, kad joms pasibaigus produkto greičiausia būtų ir toliau importuojamos dempingo kaina arba atsinaujintų jų importas ir daroma žala. Jeigu būtų vykdomas tyrimas dėl galiojimo peržiūros, antidempingo priemonė liktų galioti tol, kol paaiškės peržiūros išvados.
(87) Dėl to, šiuo atveju, Tarybos sprendimas nepriimti reglamento atsižvelgus į Komisijos pasiūlymą, reikštų, kad tyrimas dėl peržiūros būtų nepradėtas, o galiojanti priemonė liktų galioti neribotą laiką.
(88) Be to, pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalis nustato, kad tyrimas dėl peržiūros bus atliktas skubiai ir užbaigtas per 12 mėnesių nuo tyrimo dėl peržiūros inicijavimo dienos.
(89) Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad Japonijos kilmės pakartotinai neužpildomiems dujiniams kišeniniams žiebtuvėliams su akmenukais taikomas antidempingo muitas turėtų būti panaikintas, siekiant išvengti tiek nepagrįstos trukmės tyrimo, tiek nustatytos antidempingo priemonės galiojimo neribotą laiką.
I. GALUTINĖS NUOSTATOS
(90) Visoms tyrime bendradarbiavusioms šalims, skundus pateikusiems subjektams, eksportuotojui ir Japonijos Vyriausybei raštu buvo atskleisti esminiai faktai ir pasvarstymai, kuriais remdamasi Komisija ketino rekomenduoti panaikinti galutinę priemonę.
(91) Skundą pateikę gamintojai prieštaravo numatomai įvykių eigai, teigdami, kad aplinkybės nepasikeitė ir, jų manymu, antidempingo muitas turėtų išlikti.
(92) Atsižvelgiant į tai, kad per tą laiką nustojo galioti antidempingo muitai, taikomi Korėjos Respublikos kilmės produktų importui ir nustatyti reglamentu, kuris taip pat nustatė galutinį antidempingo muitą Japonijos kilmės vienkartiniams žiebtuvėliams su akmenukais, reikėtų numatyti, kad iš šio reglamento būtų pašalintos nuorodos į antidempingo muitą, nustatytą iš Korėjos Respublikos importuojamiems produktams,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Šiuo straipsniu Reglamentas (EEB) Nr. 3433/91 panaikinimas tiek, kiek jis nustato galutinį antidempingo muitą už Japonijos kilmės pakartotinai neužpildomų dujinių kišeninių žiebtuvėlių su akmenukais, klasifikuojamų taikant KN kodą ex96131000, importą.
2. Reglamentas (EEB) Nr. 3433/91 iš dalies pakeičiamas taip:
(i) 1 straipsnio 1 dalyje žodžiai "Japonijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Tailando kilmės" pakeičiami žodžiais "Kinijos Liaudies Respublikos kilmės".
(ii) 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
"2. Nustatomo muito dydis yra 0,065 EUR už žiebtuvėlį."
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2000 m. sausio 24 d.