Europos Parlamento ir tarybos Sprendimas Nr. 2317/2003/EB
2003 m. gruodžio 5 d.
sukuriantis aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, programą (Erasmus Mundus) (2004-2008 m.)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3],
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [4],
kadangi:
(1) Europos bendrija turėtų prisidėti prie kokybiško švietimo plėtros, inter alia, bendradarbiaudama su trečiosiomis šalimis.
(2) Europos Vadovų Tarybos Lisabonoje (2000 m. kovo 23 ir 24 d.) išvadose pabrėžiama, kad jei Europa nori sėkmingai įveikti globalizacijos iššūkį, valstybėms narėms reikia pritaikyti savo švietimo ir profesinio mokymo sistemas pagal žinių visuomenės reikalavimus.
(3) Europos Vadovų Taryba, posėdžiavusi Stokholme (2001 m. kovo 23 ir 24 d.) nurodė, kad veikla, kuria siekiama įgyvendinti švietimo ir profesinio mokymo sistemų tikslus turi būti vertinama viso pasaulio kontekste. Europos Vadovų Taryba Barselonoje (2002 m. kovo 15 ir 16 d.) patvirtino, kad atsivėrimas į platesnį pasaulį yra vienas iš trijų pagrindinių švietimo ir profesinio mokymo sistemų 2010 m. darbo programos principų.
(4) Europos švietimo ministrai, posėdžiavę Bolonėje (1999 m. birželio 19 d.) savo bendroje deklaracijoje pareiškė, jog būtina užtikrinti, kad Europos aukštojo mokslo sistema įgytų Europos pagrindinius kultūros ir mokslo pasiekimus atitinkantį patrauklumą pasaulyje.
(5) Už aukštąjį mokslą atsakingi Europos ministrai, susitikę Prahoje (2001 m. gegužės 19 d.) vėl, inter alia, pabrėžė, kaip svarbu yra stengtis, kad Europos aukštasis mokslas būtų kuo patrauklesnis studentams iš Europos ir kitų pasaulio šalių.
(6) Savo Komunikate dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis aukštojo mokslo srityje sustiprinimo Komisija teigė, kad būtina stiprinti aukštojo mokslo tarptautinį pobūdį kaip atsaką į globalizacijos proceso iššūkius, nurodė bendruosius bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis strategijos tikslus šioje srityje bei pasiūlė konkrečias priemones šiems tikslams pasiekti.
(7) 2002 m. vasario 14 d. Tarybos rezoliucijoje dėl kalbinės įvairovės ir kalbų mokymosi skatinimo įgyvendinant 2001 m. Europos kalbų metų tikslus [5] pabrėžiama, kad savo santykiuose su trečiosiomis šalimis Europos Sąjunga privalo atsižvelgti į kalbinės įvairovės principą.
(8) Europos Sąjungos akademinės įstaigos stengiasi padidinti tarptautiniu mastu mobilių studentų skaičių. Yra plačiai pripažįstamas tas didelis potencialas, kurį teikia atskirų Europos aukštųjų mokyklų privalumų dermė, jų pedagoginė įvairovė bei plati patirtis bendraujant ir bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, kas leidžia joms siūlyti vien tiktai Europai būdingus aukštos kokybės kursus bei plačiau Bendrijoje ir jos šalyse partnerėse pasidalinti tarptautinio mobilumo privalumais.
(9) Europos aukštojo mokslo institucijos privalo išlikti raidos lyderėmis. Tuo tikslu jos turi skatinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių institucijomis, pasiekusiomis Bendrijos aukštojo mokslo institucijoms prilygstantį raidos lygį. Aukštasis mokslas turi būti suprantamas kaip visuma, kurios sudėtinė dalis yra aukštasis profesinis mokymas, atsižvelgiant į konkrečias kryptis, pavyzdžiui, inžinierių arba aukštesniųjų technikų mokymo kursus.
(10) Šios programos tikslas yra prisidėti gerinant aukštojo mokslo kokybę Europoje bei tuo pačiu padidinti Europos Sąjungos matomumą ir suvokimą pasaulyje, o dalyvavusiems programoje sukaupti geros valios kapitalą.
(11) Šia programa sukuriamos "Erasmus Mundus magistrantūros studijos", kurios leis studentams keliauti po Europą ir mokytis keliuose skirtinguose universitetuose. Į šią naują Europos aukštojo mokslo dimensiją turėtų būti atsižvelgiama persvarstant jau veikiančias programas, pavyzdžiui "Sokrates" (Erasmus), kad būtų imtasi reikiamų priemonių suteikti Europos studentams galimybę naudotis šia programa.
(12) Bendrijos veiksmai turi būti vykdomi skaidriai, orientuotai į vartotoją, atvirai ir suprantamai.
(13) Skatindama tarptautinį mobilumą, Bendrija neturi pamiršti tokio nepaprasto reiškinio, kuris paprastai vadinamas "protų nutekėjimu".
(14) Reikia, kad Bendrija dėtų daugiau pastangų, skatindama dialogą ir supratimą tarp kultūrų pasaulio mastu, atsižvelgdama į socialinę aukštojo mokslo dimensiją, taip pat į demokratijos idealus bei pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant lyčių lygybę, ypač kai mobilumas padeda atrasti naujas kultūrines bei socialines aplinkas ir jas suprasti, bei tuo pačiu užtikrintų, kad jokia piliečių grupė ar trečiosios šalies tauta nebūtų išskirta arba nuskriausta, kaip nurodyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalyje.
(15) Norint padidinti pridėtinę Bendrijos veiksmų vertę, yra būtina užtikrinti darną ir papildomumą tarp pagal šį sprendimą įgyvendinamų veiksmų ir kitos atitinkamos Bendrijų politikos, priemonių, bei veiksmų, ypač Sprendimu Nr. 1513/2002/EB sukurtos šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų programos [6] bei išorinio bendradarbiavimo programų aukštojo mokslo sektoriuje.
(16) Europos ekonominės erdvės susitarimas (EEE susitarimas) sudaro sąlygas Europos bendrijai ir jos valstybėms narėms glaudžiau bendradarbiauti švietimo, profesinio mokymo ir jaunimo klausimais su Europos laisvosios prekybos asociacijos šalimis, dalyvaujančiomis Europos ekonominėje erdvėje (EEE-ELPA valstybės); pirmiau nurodytų šalių dalyvavimo šioje programoje sąlygos ir išsamios taisyklės turi būti nustatytos pagal atitinkamas EEE susitarimo nuostatas.
(17) Asocijuotųjų Vidurio ir Rytų Europos šalių (VREŠ) dalyvavimo šioje programoje sąlygos ir išsamios taisyklės turėtų būti nustatytos laikantis Europos susitarimuose, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų Asociacijų tarybų sprendimuose įtvirtintų nuostatų. Kipro dalyvavimas turėtų būti finansuojamas papildomais asignavimais pagal tvarką, dėl kurios su ta šalimi bus susitarta. Maltos ir Turkijos dalyvavimas turėtų būti finansuojamas papildomais asignavimais pagal Sutarties nuostatas.
(18) Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų reguliariai atlikti šios programos stebėseną ir vertinimą, kas leistų geriau ją pritaikyti, ypač sprendžiant dėl priemonių įgyvendinimo prioritetų; vertinimas turėtų apimti išorinį ir nepriklausomą vertinimą.
(19) Kadangi valstybės narės negali deramai įgyvendinti siūlomų veiksmų, susijusių su Europinio bendradarbiavimo indėliu siekiant kokybiško švietimo, tikslų, dėl to, kad tam reikia, inter alia, daugiašalių partnerysčių ir daugiašalio mobilumo bei keitimosi informacija tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių, todėl tai geriau galima pasiekti Bendrijos lygiu dėl tarptautinio Bendrijos veiksmų ir priemonių pobūdžio, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal proporcingumo principą, kaip nustatyta tame straipsnyje, šis sprendimas nenumato nieko, kas nėra būtina siekiant tų tikslų.
(20) Šis sprendimas visai programos trukmei nustato finansinę bazę - pirminį standartą biudžetinei institucijai per kasmetinę biudžeto svarstymo procedūrą, kaip numatyta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl biudžetinės disciplinos ir biudžeto svarstymo procedūros tobulinimo 33 punkte [7].
(21) Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turi būti priimtos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [8],
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Programos sukūrimas
1. Šiuo sprendimu sukuriama "Erasmus Mundus" programa (toliau - programa), kurios tikslas stiprinti aukštojo mokslo kokybę Europos Sąjungoje bei skatinti tarpkultūrinį supratimą, bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis.
2. Programa pradedama įgyvendinti nuo 2004 m. sausio 1 d. ir baigiama 2008 m. gruodžio 31 d.
3. Programa remia ir papildo valstybių narių vykdomą, arba jose vykstančią veiklą, tuo pat metu visiškai pripažindama jų atsakomybę už mokymo turinį bei švietimo ir profesinio mokymo sistemų organizavimą, taip pat gerbdama jų kultūrinę ir kalbinę įvairovę.
2 straipsnis
Apibrėžimai
Šiame sprendime:
1) "aukštojo mokslo institucija" - bet kuri įstaiga, kad ir kaip ji būtų vadinama, kuri pagal nacionalinius teisės aktus arba praktiką suteikia to lygio kvalifikaciją arba laipsnį;
2) "trečiosios šalies absolventas" - trečiosios šalies pilietis, išskyrus EEE-ELPA valstybes ir stojimo į Europos Sąjungą šalis-kandidates, jau turintis pirmąjį aukštojo mokslo laipsnį, kuris negyvena nei vienoje iš valstybių narių arba dalyvaujančiųjų šalių, kaip nustatyta 11 straipsnyje, kuris per paskutinius penkerius metus praleido ne daugiau nei iš viso 12 mėnesių bet kurioje iš valstybių narių ar dalyvaujančių šalių užsiimdamas savo pagrindine veikla (studijomis, darbu ir pan.), ir kuris buvo priimtas registruotis arba yra užsiregistravęs "Erasmus Mundus" magistrantūros studijose, kaip apibrėžta priede;
3) "trečiosios šalies mokslininkas" - trečiosios šalies pilietis, išskyrus EEE-ELPA valstybes ir stojimo į Europos Sąjungą šalis kandidates, kuris negyvena nei vienoje iš valstybių narių arba dalyvaujančiųjų šalių, kaip nustatyta 11 straipsnyje, kuris per paskutinius penkerius metus praleido ne daugiau nei iš viso 12 mėnesių bet kurioje iš valstybių narių ar dalyvaujančių šalių užsiimdamas savo pagrindine veikla (studijomis, darbu ir pan.) ir turintis nepaprastą akademinę ir (arba) profesinę patirtį;
4) "universitetinės arba aukštesnės pakopos universitetinės studijos" - aukštojo mokslo studijų kursai, einantys po pirmojo laipsnio studijų, trunkančių mažiausiai trejus metus, kuriuos baigus suteikiamas antrasis ar tolesnis laipsnis.
3 straipsnis
Programos tikslai
1. Bendras programos tikslas yra kelti Europos aukštojo mokslo kokybę, stiprinant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir siekiant pagerinti žmoniškųjų išteklių plėtojimą bei skatinti dialogą ir supratimą tarp tautų ir kultūrų.
2. Konkretūs programos tikslai yra:
a) stiprinti kokybišką aukštojo mokslo pasiūlą su aiškiai išreikšta europietiška pridėtine verte, patrauklia tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų;
b) skatinti aukštą kvalifikaciją turinčius absolventus ir mokslininkus iš viso pasaulio įgyti kvalifikaciją ir (arba) patirties Europos Sąjungoje bei suteikti jiems tokią galimybę;
c) plėtoti labiau struktūriškai apibrėžtą bendradarbiavimą tarp Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių įstaigų bei didesnį Europos Sąjungos išorinį mobilumą kaip europinių studijų programų dalį;
d) padaryti aukštąjį mokslą Europos Sąjungoje lengviau prieinamu bei stiprinti jo profilį ir matomumą.
3. Įgyvendindama šios programos tikslus, Komisija laikosi bendrosios Bendrijos politikos dėl vyrų ir moterų lygių galimybių. Komisija taip pat užtikrina, kad jokia piliečių arba trečiųjų šalių gyventojų grupė nebūtų išskirta arba diskriminuojama.
4 straipsnis
Programos veiksmai
1. 3 straipsnyje išdėstyti programos tikslai įgyvendinami šiais veiksmais:
a) Erasmus Mundus magistrantūros studijos, pasirinktos pagal siūlomo mokymo ir studentų priėmimo kokybę;
b) stipendijų sistema;
c) partnerystės su trečiųjų šalių aukštojo mokymo institucijomis;
d) priemonės, kuriomis didinamas Europos, kaip vietos siekti aukštojo mokslo, patrauklumas;
e) techninės pagalbos priemonės.
2. Šie veiksmai įgyvendinami pagal priede aprašytą tvarką, bei toliau nurodytais būdais, atitinkamais atvejais panaudojant jų derinius:
a) remti jungtinių mokymo programų ir bendradarbiavimo tinklų plėtrą, skatinant pasikeitimą patirtimi ir gera praktika;
b) didinti paramą su aukštuoju mokslu susijusių žmonių mobilumui tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių;
c) stiprinti kalbinius gebėjimus, pageidautina, suteikiant studentams galimybę išmokti mažiausiai dviejų šalių, kuriose įsikūrusios "Erasmus Mundus" magistrantūros studijas rengiančios aukštojo mokslo institucijos, kalbas, bei skatinti įvairių kultūrų supratimą;
d) remti tarptautine partneryste paremtus bandomuosius projektus, skirtus plėtoti aukštojo mokslo naujoves bei kelti jo kokybę;
e) remti aukštojo mokslo ir tolesnių jo plėtros tendencijų analizę tarptautiniu požiūriu.
5 straipsnis
Programos prieinamumas
Pagal priede nurodytas sąlygas ir įgyvendinimo tvarką, ir atsižvelgiant į 2 straipsnyje pateiktus sąvokų apibrėžimus, programa pirmiausia skiriama:
a) aukštojo mokslo institucijom;
b) studentams, gavusiems pirmąjį aukštojo mokslo institucijos suteikiamą laipsnį;
c) mokslininkams arba specialistams, užsiimantiems dėstymu arba atliekantiems mokslinius tyrimus;
d) tiesiogiai su aukštuoju mokslu susijusiems darbuotojams;
e) kitoms aukštojo mokslo srityje veikiančioms viešosioms arba privačioms institucijoms, kurios gali dalyvauti tiktai priede nurodytuose 4 ir 5 veiksmuose.
6 straipsnis
Programos įgyvendinimas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis
1. Komisija:
a) užtikrina veiksmingą į programos apimtį įeinančių Bendrijos veiksmų įgyvendinimą kaip nurodyta priede;
b) atsižvelgia į dvišalį bendradarbiavimą, vykstantį tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių;
c) konsultuoja atitinkamas Europos masto asociacijas ir organizacijas, veikiančias aukštojo mokslo srityje ir informuoja 8 straipsnyje nurodytą Komitetą apie jų nuomones;
d) siekia suderinamumo ir plėtoja bendrųjų veiksmus planus su kitomis Bendrijos programomis ir veiksmais aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų srityje.
2. Valstybės narės:
a) imasi būtinų veiksmų, užtikrinančių veiksmingą programos eigą valstybės narės mastu, įtraukdamos visas susijusias švietimo institucijas pagal nacionalinę praktiką, taip pat stengiasi priimti tokias priemones, kurių gali prireikti norint pašalinti teisines ir administracines kliūtis;
b) paskiria reikiamas struktūras glaudžiam bendradarbiavimui su Komisija;
c) skatina potencialią sąveiką su kitomis Bendrijos programomis ir galimomis valstybės narės lygiu veikiančiomis panašiomis nacionalinėmis iniciatyvomis.
3. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina:
a) reikiamą informaciją, viešumą ir tolesnę veiklą, susijusią su į programos apimtį įeinančiais veiksmais;
b) pagal programą vykdytų veiksmų rezultatų platinimą.
7 straipsnis
Įgyvendinimo priemonės
1. Laikantis 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos valdymo procedūros, priimamos šios šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės:
a) metinis darbo planas, įskaitant prioritetus;
b) atrankos kriterijai ir tvarka, įskaitant atrankos tarybos sudėtį ir vidaus darbo tvarkos taisykles bei atrankos 1 veiksmui rezultatus, deramai atsižvelgiant į priede išdėstytas nuostatas;
c) bendros programos įgyvendinimo gairės;
d) metinis biudžetas, finansavimo paskirstymas įvairiems programos veiksmams ir orientacinės stipendijų sumos;
e) susitarimai dėl programos stebėsenos ir vertinimo, taip pat rezultatų platinimo ir perdavimo.
2. Pasiūlymai dėl sprendimų, susijusių su atrankos rezultatais, išskyrus atranką 1 veiksmui, taip pat visos kitos šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, priimamos laikantis 8 straipsnio 3 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
8 straipsnis
Komitetas
1. Komisijai talkina Komitetas.
2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, galioja Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis nustatomas dviem mėnesiams.
3. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, galioja Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.
9 straipsnis
Finansavimas
1. Šiai programai įgyvendinti 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui nustatomas 230 mln. eurų finansinis planas. Po 2006 m. gruodžio 31 d. ši suma yra laikoma patvirtinta, jei ji tame etape atitinka finansines perspektyvas, galiojančias nuo 2007 m. prasidedančiam laikotarpiui.
2. Metinius asignavimus tvirtina biudžetinė institucija, neperžengdama finansinės perspektyvos galimybių.
10 straipsnis
Nuoseklumas ir papildomumas
1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrąjį nuoseklumą ir šiuo sprendimu nustatytų priemonių ir kitos susijusios Bendrijos politikos, priemonių ir veiksmų, ypač šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų programos, taip pat ir išorinio bendradarbiavimo programų aukštojo mokslo srityje, papildomumą.
2. Komisija reguliariai praneša 8 straipsnio 1 dalyje nurodytam Komitetui apie tai, kokių Bendrijos iniciatyvų imtasi atitinkamoje srityse, užtikrina veiksmingas sąsajas ir, atitinkamais atvejais, bendrųjų veiksmų programą tarp šios programos ir programų ir veiksmų švietimo srityje, kurių imtasi pagal Bendrijos bendradarbiavimo programą su trečiosiomis šalimis, įskaitant dvišalius susitarimus, ir kompetentingomis tarptautinėms organizacijomis.
11 straipsnis
EEE-ELPA valstybių ir Europos Sąjungos šalių kandidačių dalyvavimas
EEE-ELPA šalių ir Europos Sąjungos šalių kandidačių dalyvavimo programoje sąlygos ir išsamios taisyklės nustatomos pagal atitinkamas Europos bendrijos ir tų šalių santykius reglamentuojančių teisės aktų nuostatas.
12 straipsnis
Kontrolė ir stebėsena
1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, vykdo reguliarią programos stebėseną. Stebėsenos ir vertinimo proceso rezultatai panaudojami įgyvendinant programą.
Stebėsena apima straipsnio 3 dalyje minimus pranešimus ir konkrečią veiklą.
2. Komisija reguliariai įvertina programą, atsižvelgdama į 3 straipsnyje nurodytus tikslus, bendrą programos poveikį bei veiksmų, vykdomų pagal šią programą ir kitų veiksmų, vykdomų pagal susijusią Bendrijos politiką, priemones ir veiksmus, papildomumą.
3. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui:
a) įstojus naujoms valstybėms narėms - pranešimą apie finansinius šio įstojimo padarinius programai, kartu pateikiant, kur tai tinka, pasiūlymus, kaip spręsti su šiuo poveikiu susijusius klausimus. Europos Parlamentas ir Taryba kaip galima greičiau priima sprendimą dėl tokių pasiūlymų;
b) iki 2007 m. birželio 30 d. - tarpinį vertinimo pranešimą apie pasiektus rezultatus ir kokybinius programos įgyvendinimo aspektus;
c) iki 2007 m. gruodžio 31 d. - komunikatą dėl programos tąsos;
d) iki 2009 m. gruodžio 31 d. - ex post vertinimo pranešimą.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 5 d.