TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 240/2008
2008 m. kovo 17 d.
po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį panaikinantis antidempingo muitą importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
2002 m. sausio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 92/2002 (2) Taryba importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, įskaitant vandeninio tirpalo pavidalo, nustatė galutinius 7,81-16,84 EUR už toną antidempingo muitus. Tuo pačiu reglamentu importuojamam Estijos, Lietuvos, Bulgarijos ir Rumunijos kilmės karbamidui nustatyti galutiniai 6,18-21,43 EUR už toną antidempingo muitai buvo automatiškai panaikinti atitinkamai 2004 m. gegužės 1 d. ir 2007 m. sausio 1 d., šioms šalims įstojus į Europos bendriją.
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(2)
2006 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą (3). 2006 m. spalio 17 d. Komisija gavo prašymą atlikti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
(3)
Prašymą pateikė Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) (toliau - pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso karbamido Bendrijoje, vardu.
(4)
Pareiškėjas tvirtino ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės karbamido importas dempingo kaina ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.
(5)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, kuriais remiantis būtų galima inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbtu pranešimu inicijavo šią peržiūrą.
3. Su kitomis šalimis susiję tyrimai
(6)
2006 m. gegužės mėn. Komisija inicijavo Tarybos reglamentu (EB) Nr. 901/2001 (5) importuojamam Rusijos kilmės karbamidui nustatytų galutinių antidempingo muitų peržiūrą (6) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis. Atlikus šią peržiūrą Taryba reglamentu (EB) Nr. 907/2007 (7) panaikino antidempingo muitus importuojamam Rusijos kilmės karbamidui. Padaryta išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nebuvo tęsiama ir nėra tikimybės, kad panaikinus priemones ši žala pasikartotų.
4. Dabartinis tyrimas
4.1. Tiriamasis laikotarpis
(7)
Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d.-2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - PTL). Tiriant tendencijas, svarbias vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Bendrijos gamintojams, Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams (toliau - nagrinėjami eksportuotojai), importuotojams, prekybininkams, naudotojams ir žinomoms susijusioms jų asociacijoms bei eksportuojančių šalių Vyriausybių atstovams.
(9)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms šioms šalims bei toms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį.
(10)
Be to, Komisija tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(11)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(12)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Bendrijos gamintojų, importuotojų Bendrijoje ir eksportuojančių gamintojų Ukrainoje skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(13)
Importuotojai į Bendriją bendradarbiavo labai mažai, kadangi tik vienas importuotojas nurodė pageidaujantis bendradarbiauti. Todėl nuspręsta, kad importuotojų atranka nebūtina.
(14)
Dvylika Bendrijos gamintojų tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti tyrime. Iš šių dvylikos bendrovių buvo atrinktos keturios, kurios, kaip nustatyta, atstovavo Bendrijos pramonei atsižvelgiant į karbamido gamybos ir pardavimo Bendrijoje apimtį. Keturi atrinkti Bendrijos gamintojai per PTL pagamino maždaug 60 % visos Bendrijos pramonės produkcijos, o minėti dvylika Bendrijos gamintojų pagamino maždaug 80 % visos Bendrijos produkcijos. Šios atrinktos bendrovės atspindėjo didžiausią tipišką karbamido gamybos ir pardavimo apimtį Bendrijoje, kurią buvo galima tinkamai ištirti per turimą laiką.
(15)
Keturi Ukrainos eksportuojantys gamintojai per nustatytą laikotarpį tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą. Šie keturi eksportuojantys gamintojai per PTL sudarė beveik 100 % viso Ukrainos eksporto į Bendriją. Dėl nedidelio bendradarbiaujančių Ukrainos bendrovių skaičiaus buvo nuspręsta netaikyti atrankos ir visoms bendrovėms pasiūlyta pateikti klausimynus.
(16)
Klausimyno atsakymus pateikė keturi Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas, du naudotojai ir keturi Ukrainos eksportuojantys gamintojai bei po vieną Baltarusijos, Kroatijos ir Libijos eksportuojantį gamintoją. Be to, keli importuotojai ir naudotojai bei jų asociacijos pateikė pastabas, bet ne klausimyno atsakymus.
(17)
Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingo ir žalos tęsimosi tikimybę ir Bendrijos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
a)
atrinkti Bendrijos gamintojai
-
Fertiberia S.A., Madridas, Ispanija,
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Vokietija,
-
Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italija ir Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nyderlandai),
-
Zakłady Azotowe Puławy S.A., Pulavai, Lenkija;
b)
eksportuojantys gamintojai
-
Ukraina:
-
Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka,
-
Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodoneckas,
-
Joint Stock Company Dnipro Azot, Dnieprodzeržinskas,
-
Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Čerkasai,
-
Kroatija:
-
Petrokemija D.D., Kutina;
c)
Bendrijos importuotojai
-
Dynea Austria GmbH, Kremsas, Austrija;
d)
Bendrijos naudotojai
-
Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Kremona, Italija,
-
Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madridas, Ispanija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(18)
Nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidas, šiuo metu klasifikuojamas KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(19)
Karbamidas gaminamas daugiausia iš amoniako, o šis - iš gamtinių dujų. Jis gali būti kietas arba skystas. Kietas karbamidas gali būti naudojamas žemės ūkyje ir pramonėje. Žemės ūkiui tinkamas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša dirvai tręšti arba kaip gyvulių pašarų priedas. Pramonei tinkamas karbamidas yra žaliava tam tikriems klijams ir plastikams gaminti. Skystas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša ir pramonėje. Nors karbamidas gali būti įvairių pirmiau minėtų formų, jo cheminės savybės iš esmės lieka tos pačios ir, atliekant šį tyrimą, jis laikomas vienu produktu.
2. Panašus produktas
(20)
Kaip nustatyta pradiniame tyrime, atlikus šį peržiūros tyrimą patvirtinta, kad Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų gaminami ir eksportuojami produktai ir produktai, kurie gaminami ir parduodami šių šalių vidaus rinkose bei produktai, kuriuos gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai Bendrijos rinkoje turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines bei technines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(21)
Atsižvelgiant į išvadas dėl žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės, toliau nagrinėjami tik su dempingo tęsimusi arba pasikartojimo tikimybe susiję pagrindiniai argumentai.
1. Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
1.1. Bendrieji principai
(22)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį buvo tiriama, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybės, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas.
(23)
Trims rinkos ekonomikos statusą turinčioms eksportuojančioms šalims (Kroatijai, Libijai ir Ukrainai) normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1-3 dalis. Baltarusijos normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.
1.2. Kroatija
(24)
Vieninteliam Kroatijos eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5, 11 ir 12 dalyse, nustatytas lyginant normaliosios vertės ir eksporto kainos svertinius vidurkius.
(25)
Kroatija per PTL į Bendriją eksportavo daugiau nei 200 000 tonų karbamido (tai sudaro 2,3 % Bendrijos rinkos). Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vienintelis žinomas ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į Bendriją eksportavo akivaizdžiai dempingo kaina. Nustatytas dempingo skirtumas viršijo 20 %.
(26)
Buvo labai abejojama ar dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, sąnaudos buvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Iš tiesų, nustatyta, kad dujos buvo tiekiamos ypatingomis sąlygomis, kurias lėmė tai, kad eksportuojantis gamintojas ir dujų tiekėjas didžiąja dalimi priklauso Kroatijos valstybei ir tai, kad dujų kainos buvo neįprastai mažos. Kadangi jokių neiškreiptų dujų kainų, susijusių su Kroatijos vidaus rinkos kainomis, nebuvo ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant informaciją, gautą iš kitų tipiškų rinkų. Kadangi didžioji dalis dujų, naudotų nagrinėjamojo produkto gamybai, yra Rusijos kilmės, koreguota kaina galėjo būti grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauzas) be transporto sąnaudų, kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas. Tai labai padidintų dempingo skirtumą. Atsižvelgiant į tai, kad dempingas nustatytas be šio koregavimo, o išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės išdėstytos toliau, šis klausimas nebuvo toliau nagrinėjamas.
1.3. Baltarusija, Libija ir Ukraina
(27)
Kaip paaiškinta 29, 38 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, iš kitų trijų eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių eksportuoti kiekiai buvo tokie maži, kad nuspręsta, jog su jais susijusios eksporto kainos tiriant jas atskirai būtų nepakankamai patikimos, kad padaryti išvadas dėl dempingo tęsimosi.
2. Dempingo pasikartojimo tikimybė
2.1. Baltarusija
(28)
Kadangi Baltarusija nėra laikoma rinkos ekonomikos šalimi, normalioji vertė buvo nustatyta pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies gamintojo pateiktus duomenis. Pranešime apie inicijavimą JAV buvo numatytos kaip tinkama panaši šalis, kadangi ji buvo pasirinkta ir atliekant pradinį tyrimą. Nei viena suinteresuotoji šalis pastabų šiuo klausimu nepateikė. JAV gamintojas, kuris jau bendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą, pateikė klausimyno atsakymus, kurie buvo naudojami nustatant normaliąją vertę.
(29)
Vienintelis žinomas Baltarusijos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus. Iš viso Baltarusija eksportavo apie 25 000 tonų karbamido (tai sudaro apie 0,3 % Bendrijos rinkos). Įvertinant tai, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Baltarusija susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė.
(30)
Buvo tiriamas Baltarusijos eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, kurios nuolat buvo mažesnės už nustatytą normaliąją vertę panašioje rinkoje, parodant, kad eksportas į kitas rinkas buvo vykdomas dempingo kainomis.
(31)
Be to, buvo tiriama, ar Baltarusijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.
(32)
Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.
(33)
Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų.
2.2. Kroatija
(34)
Kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad eksportas į Bendriją buvo vykdomas dempingo kaina. Taip pat buvo tiriamas Kroatijos eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, mažesnėmis už normaliąją vertę, parodant, kad dempingas buvo vykdomas netgi netaikant pirmiau minėto koregavimo.
(35)
Be to, buvo tiriama, ar Kroatijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.
(36)
Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.
(37)
Todėl yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų.
2.3. Libija
(38)
Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas pateikė neišsamius klausimyno atsakymus. Kadangi jis nepateikė kai kurios trūkstamos informacijos, atitinkamai turėjo būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. Pagal turimą informaciją per PTL Libija eksportavo apie 70 000 tonų karbamido (tai sudaro 0,8 % Bendrijos rinkos). Įvertinant, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Libija susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė. Dempingo ir jo pasikartojimo tikimybės tyrimas buvo atliekamas remiantis turima informacija.
(39)
Kadangi Libijos rinkoje nebuvo tipiško pardavimo vidaus rinkoje, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi pagal gamybos sąnaudas kilmės šalyje, pridėjus tinkamą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų sumą bei pelno dydį. Šiuo atveju nustatyta, kad pagrįstas pelno dydis - 8 %.
(40)
Išnagrinėjus bendradarbiaujančios Libijos bendrovės pateiktus klausimyno atsakymus nustatyta, kad eksportas į kitas trečiąsias rinkas buvo pagrindinė jos veikla. Per PTL į trečiąsias rinkas eksportuota apie 570 000 tonų, t. y. eksporto į Bendrijos rinką kiekis viršytas daugiau nei aštuonis kartus. Pirmiau aprašytu būdu nustatytą normaliąją vertę palyginus su eksporto kainomis, taikomomis vykdant tokį eksportą, nustatyta, kad dempingo lygis buvo aukštas.
(41)
Buvo labai abejojama ar dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, sąnaudos buvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Remiantis turima informacija, laikoma, kad dujos buvo tiekiamos ypatingomis sąlygomis, kurias lėmė tai, kad eksportuojantis gamintojas ir dujų tiekėjas didžiąja dalimi priklauso Libijos valstybei ir tai, kad dujų kainos buvo neįprastai mažos. Koregavimas dempingo skirtumą labai padidintų. Atsižvelgiant į tai, kad dempingas nustatytas be šio koregavimo, o išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės išdėstytos toliau, nuspręsta, kad tokio koregavimo taikyti nebūtina, nors jis yra pagrįstas.
(42)
Be to, buvo tiriama, ar Libijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.
(43)
Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.
(44)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų.
2.4. Ukraina
(45)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo keturi gamintojai. Per PTL tik du iš jų vykdė pardavimą eksportui į Bendriją. Iš viso Ukraina eksportavo tik apie 20 000 tonų karbamido (tai sudaro apie 0,2 % Bendrijos rinkos). Įvertinant tai, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Ukraina susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė.
(46)
Kalbant apie dujų sąnaudas, nustatyta, kad Ukraina importuoja didžiąją dalį karbamido gamybai sunaudojamų dujų iš Rusijos. Šiuo atžvilgiu pagal visus turimus duomenis nustatyta, kad Ukraina importuoja gamtines dujas iš Rusijos kainomis, kurios yra gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Atlikus tyrimą atskleista, kad iš Rusijos į Bendriją eksportuojamų gamtinių dujų kaina buvo maždaug du kartus didesnė už Ukrainos vidaus rinkos dujų kainą. Todėl pareiškėjo dujų sąnaudos buvo koreguotos remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Koreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauze) be transporto sąnaudų. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.
(47)
Po koregavimo trijų iš susijusių bendrovių vidaus rinkos kainos buvo mažesnės už sąnaudas, todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal ganybos sąnaudas pridedant pagrįstą 8 % pelno dydį. Ketvirtajai bendrovei šiuo tikslu taikytos koreguotos vidaus rinkos kainos.
(48)
Po to buvo tiriamas Ukrainos eksportuojančių gamintojų eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, kurios buvo nuolat ir daug mažesnės už nustatytą normaliąją vertę.
(49)
Be to, buvo tiriama, ar Ukrainos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli. Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas buvo tokio paties lygio kaip ir kainos, nustatytos eksportui į Bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas. Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų.
3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
3.1. Baltarusija
(50)
Pagal turimą informaciją per PTL Baltarusijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 150 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 225 000 tonų.
(51)
Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Baltarusijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis - patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.
(52)
Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.
(53)
Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.
3.2. Kroatija
(54)
Pagal turimą informaciją per PTL Kroatijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 120 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 60 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Kroatijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis - patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.
(55)
Tačiau antidempingo priemonės nesutrukdė Kroatijai eksportuoti didelius kiekius į Bendriją. Nėra jokių požymių, kad priemonės būtų sudariusios kliūtis toliau eksportuoti į Bendriją. Atsižvelgiant į tai, nepanašu, kad padidinus šiuos pajėgumus būtų daug daugiau eksportuojama į Bendriją. Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją.
(56)
Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad didelė dalis nepanaudotų Kroatijos pajėgumų būtų naudojami papildomam eksportui į Bendriją, bet pagal esamą eksporto lygį, tikėtina, kad eksportas į Bendriją išliks didesnis nei de minimis lygis.
(57)
Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.
3.3. Libija
(58)
Pagal turimą informaciją per PTL Libijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 140 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 570 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Libijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis - patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.
(59)
Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.
(60)
Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.
3.4. Ukraina
(61)
Pagal turimą informaciją per PTL Ukrainos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 375 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 3 500 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Ukrainos eksportuotojų platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis - patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims. Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus į tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.
(62)
Kalbant apie galimą eksporto nukreipimą iš trečiųjų šalių į Bendriją, pareiškėjai teigė, kad numatyti padidėję pajėgumai kituose regionuose (ypač Artimuosiuose Rytuose) pakeistų Ukrainos eksportą (daugiausiai Azijoje, bet taip pat ir Afrikoje ir Lotynų Amerikoje); tai sudarytų daugiau nei 3 000 000 tonų, kurios būtų nukreipiamos į Bendriją. Tačiau pagal turimą informaciją negalima daryti išvados, kad toks pakeitimas įvyktų kadangi, inter alia, dėl didėjančio pasaulinio vartojimo šie papildomi kiekiai, jeigu jie būtų tiekiami rinkai, būtų absorbuojami. Be to, neatmetama galimybė, kad pajėgumai didėtų lėčiau, nei teigia pareiškėjas. Visa tai įvertinus, negalima patvirtinti, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendriją būtų nukreipiami dideli papildomi kiekiai.
4. Išvada dėl tolesnio dempingo arba jo pasikartojimo tikimybės
(63)
Remiantis minėtu tyrimu, daroma išvada, kad panaikinus priemones, nėra tikėtina, kad iš Kroatijos ir toliau būtų importuojami dideli karbamido kiekiai dempingo kaina arba kad kitų trijų nagrinėjamų šalių atveju dempingas pasikartotų.
D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
1. Bendrijos gamybos apibrėžtis
(64)
Bendrijoje panašų produktą gamina 16 gamintojų, kurių gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Aštuoni iš jų Bendrijos gamintojais tapo po ES plėtros 2004 m. gegužės mėn.
(65)
Iš 16 Bendrijos gamintojų dvylika sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą, o trys atsiuntė atrankai atlikti būtiną informaciją, bet toliau nebendradarbiavo. Nė vienas Bendrijos gamintojas neprieštaravo dėl prašymo atlikti peržiūrą.
(66)
Taigi bendradarbiauti sutiko šie dvylika gamintojų:
-
Achema AB (Lietuva),
-
Adubos de Portugal (Portugalija),
-
AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija),
-
Duslo AS (Slovakijos Respublika),
-
Fertiberia S.A. (Ispanija),
-
AS Nitrofert (Estija),
-
Nitrogénmüvek Zrt (Vengrija),
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Vokietija),
-
Yara Group (Yara France SA (Prancūzija), Yara Italia Spa (Italija), Yara Brunsbuttel GmbH (Vokietija) ir Yara Sluiskil BV (Nyderlandai) sujungimas),
-
Zakłady Azotowe Puławy (Lenkija),
-
ZAK SA (Lenkija),
-
BASF AG (Vokietija).
(67)
Kadangi šie dvylika Bendrijos gamintojų sudarė maždaug 80 % visos Bendrijos gamybos per PTL, laikoma, kad jie sudaro didžiąją panašaus produkto visoje Bendrijoje gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jie yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Bendrijos pramonė). Keturi nebendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai bus vadinami kitais Bendrijos gamintojais.
(68)
Kaip nurodyta pirmiau, buvo atrinktos keturios bendrovės. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytą laikotarpį atsiuntė klausimyno atsakymus. Be to, likę aštuoni bendradarbiavę gamintojai tinkamai pateikė tam tikrus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.
E. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE
1. Suvartojimas Bendrijos rinkoje
(69)
Tikrasis suvartojimas Bendrijoje buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Bendrijos gamintojų Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu ir Eurostato duomenimis apie visą ES importą. Atsižvelgiant į 2004 m. ES plėtrą ir siekiant analizės aiškumo bei nuoseklumo, vartojimas buvo nustatytas pagal ES-25 rinką visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kadangi šis tyrimas inicijuotas prieš Bulgarijai ir Rumunijai įstojant į ES, analizėje svarstoma tik padėtis ES-25.
(70)
2002-2003 m. suvartojimas Bendrijoje padidėjo 3 % ir išliko pastovus iki PTL.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
Visas suvartojimas EB tonomis
8 650 000
8 945 000
8 955 000
8 875 000
8 950 000
Indeksas (2002 m. = 100)
100
103
104
103
103
2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
2.1. Importo kiekis, rinkos dalis ir kainos
(71)
Toliau nurodomi Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos importo kiekių, rinkos dalių ir vidutinių kainų pokyčiai. Šie duomenys grindžiami Eurostato statistiniais duomenimis.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
Baltarusija - importuotas kiekis
(tonomis)
134 931
167 981
62 546
62 044
25 193
Rinkos dalis
1,6 %
1,9 %
0,7 %
0,7 %
0,3 %
Importo kainos
(EUR/t)
107,5
126,6
148,5
165,7
190,5
Indeksas (2002 m. = 100)
100
118
138
154
177
Ukraina - importuotas kiekis (tonomis)
44 945
36 304
77 270
84 338
52 553
Rinkos dalis
0,5 %
0,4 %
0,8 %
0,9 %
0,5 %
Importo kainos
(EUR/t)
117,4
134,5
139,6
192,7
194,0
Indeksas (2002 m. = 100)
100
115
119
164
165
Kroatija - importuotas kiekis (tonomis)
126 400
179 325
205 921
187 765
208 050
Rinkos dalis
1,5 %
2,0 %
2,3 %
2,1 %
2,3 %
Importo kainos
(EUR/t)
125,1
135,0
145,0
171,7
185,0
Indeksas (2002 m. = 100)
100
108
116
137
148
Libija - importuotas kiekis (tonomis)
142 644
227 793
153 390
124 515
73 361
Rinkos dalis
1,6 %
2,5 %
1,7 %
1,4 %
0,8 %
Importo kainos
(EUR/t)
114,1
134,9
147,2
193,8
201,6
Indeksas (2002 m. = 100)
100
118
129
170
177
(72)
Importo iš Baltarusijos kiekis 2002-2003 m. šiek tiek padidėjo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu vis mažėjo (- 81 % per visą laikotarpį). Jo rinkos dalis atitinkamai 2002-2003 m. padidėjo, o po to nuolat mažėjo (PTL sumažėjo iki 0,3 %). Nuo 2004 m. apimtys buvo de minimis lygio. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos padidėjo nuo 107 EUR iki 190 EUR už toną.
(73)
Importo iš Ukrainos lygis nuolatos buvo mažesnis už de minimis ribą, o importo kainos 2002 m. - PTL padidėjo 65 %.
(74)
Importas iš Kroatijos per laikotarpį nekito ir sudarė maždaug 2 % Bendrijos rinkos, o importo kainos padidėjo 48 %.
(75)
Importas iš Libijos 2003 m. padidėjo, bet po to iki PTL pabaigos nuolatos mažėjo. Per visą laikotarpį importas sumažėjo 49 %, o jo rinkos dalis sumažėjo nuo 1,6 % 2002 m. iki 0,8 % PTL. Kaip ir kitų nagrinėjamųjų šalių, Libijos importo kainos 2002 m. - PTL padidėjo (77 %).
(76)
Keturių šalių kainų raida yra proporcingai didesnė arba atitinka Bendrijos pramonės pardavimo kainų padidėjimą.
(77)
Siekiant apskaičiuoti Kroatijos priverstinio kainų mažinimo lygį per PTL, Bendrijos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo lyginamos su vienintelio bendradarbiaujančio Kroatijos eksportuojančio gamintojo CIF importo kainomis Bendrijos pasienyje, kurios buvo tinkamai koreguotos siekiant atsižvelgti į iškrauto produkto kainą. Palyginus nustatyta, kad dėl importo Bendrijos pramonė buvo priversta mažinti kainas 4,7 %. Tačiau šios kainos buvo panašios į Bendrijos pramonei nustatytą nežalingą kainą.
(78)
Atsižvelgiant į tai, kad trijų iš nagrinėjamųjų keturių šalių rinkos dalys buvo mažesnės už de minimis lygį, skaičiuojant kiekvienai šaliai atskirai arba kartu, nuspręsta, kad jų eksportas į Bendriją nedarė žalos ir todėl nagrinėjant žalos tęsimąsi priverstinio kainų sumažinimo skirtumai nebuvo tiriami.
3. Importas iš kitų šalių
(79)
Toliau pateiktoje lentelėje nurodomi duomenys apie nagrinėjamuoju laikotarpiu iš kitų trečiųjų šalių importuotą kiekį. Šios kiekio ir kainų tendencijos taip pat grindžiamos Eurostato duomenimis.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
Iš Rusijos importuotas kiekis (tonomis)
1 360 025
1 429 543
1 783 742
1 404 863
1 488 367
Rinkos dalis
15,7 %
16,0 %
19,9 %
15,8 %
16,6 %
Importo iš Rusijos kainos (EUR/t)
119
133
154
180
196
Iš Egipto importuotas kiekis (tonomis)
579 830
629 801
422 892
385 855
624 718
Rinkos dalis
6,7 %
7,0 %
4,7 %
4,3 %
7,0 %
Importo iš Egipto kainos (EUR/t)
149
163
178
220
222
Iš Rumunijos importuotas kiekis
(tonomis)
260 298
398 606
235 417
309 195
248 377
Rinkos dalis
3,0 %
4,5 %
2,6 %
3,5 %
2,8 %
Importo iš Rumunijos kainos (EUR/t)
123
142
175
197
210
Iš visų kitų šalių importuotas kiekis (tonomis)
373 732
291 620
254 311
336 110
326 579
Rinkos dalis
4,3 %
3,3 %
2,8 %
3,8 %
3,6 %
Importo iš visų kitų šalių kainos
(EUR/toną)
141
170
194
221
224
Visų trečiųjų šalių rinkos dalis
29,7 %
30,8 %
30,0 %
27,4 %
30,0 %
(80)
Reikia paminėti, kad bendras importas iš trečiųjų šalių per visą laikotarpį padidėjo 4,4 %. Tai daugiausiai lėmė importo padidėjimas (9,4 %) iš Rusijos, kuri yra didžiausia eksportuotoja. Taip pat reikia paminėti, kad per visą laikotarpį importui iš Rusijos buvo taikomos priemonės (MIK forma), kurios buvo panaikintos Reglamentu (EB) Nr. 907/2007 (žr. 6 konstatuojamąją dalį). 2002 m. - PTL importas iš Egipto padidėjo 7,7 %, o importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo tokia pačia dalimi; Rumunijos importas sudarė daugiau nei 40 % šito importo. Kalbant apie eksporto kainas, visos minėtos šalys eksportavo į Bendriją tokiomis kainomis, dėl kurių nebuvo priverstinai sumažinamos Bendrijos pramonės kainos per PTL, ir (arba) kurios yra didesnės už Bendrijos pramonei nežalingas kainas.
4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
(81)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius įtakos Bendrijos pramonės būklei.
4.1. Pirminės pastabos
(82)
Nustatyta, kad dauguma iš bendradarbiavusių Bendrijos pramonės gamintojų naudojo panašų produktą tolesniam perdirbimui į sumaišytus arba sintetinius trąšų produktus, kurie yra tolesnės azoto trąšos, kurių sudėtyje be azoto yra ir kitų medžiagų, tokių kaip vandenyje tirpstančio fosforo ir (arba) vandenyje tirpstančio kalio.
(83)
Tokiu būdu toje pačioje įmonėje perkelta karbamido produkcija nepatenka į atvirą rinką ir todėl nekonkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad toks uždarasis naudojimas sudaro nekintančią apie 20 % visos Bendrijos pramonės gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jis negali turėti reikšmingos įtakos Bendrijos pramonės patiriamai žalai.
(84)
Tais atvejais, kai taikoma atranka, remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, gamybos pajėgumų, atsargų, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Bendrijos pramonės (toliau lentelėse - BP) lygiu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, kaip antai: kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, atlyginimai, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautai, pajėgumas pritraukti kapitalo, yra nagrinėjami remiantis surinkta informacija atrinktų Bendrijos gamintojų lygiu (toliau lentelėse - AG).
4.2. Su visa Bendrijos pramone susiję duomenys
a) Gamyba
(85)
Bendrijos pramonės gamyba, įskaitant kiekius skirtus uždarajam naudojimui, išliko beveik pastovi 2002 m. - PTL: 2003 m. padidėjo 5 % ir 2004 m. tiek pat procentų sumažėjo. 2005 m. ir per PTL užregistruotas nedidelis atitinkamai 2 % ir 1 procentinio punkto padidėjimas, pasiekiant 4,45 mln. tonų lygį.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
BP gamyba (tonomis)
4 300 000
4 500 000
4 300 000
4 400 000
4 450 000
Indeksas (2002 m. = 100)
100
105
100
102
103
BP uždarajam perkėlimui sunaudota produkcija
800 000
800 000
800 000
900 000
900 000
Kaip visos produkcijos dalis (%)
19,3 %
18,5 %
19,5 %
20,6 %
20,2 %
Šaltinis: skundo pateikėjai, atrankos klausimyno atsakymai ir patikrinti klausimyno atsakymai
b) Pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo lygis
(86)
Gamybos pajėgumai 2002 m. - PTL padidėjo nedaug (5 %). Atsižvelgiant į tai, kad gamybos apimtis nepakito, šiek tiek sumažėjo pajėgumų panaudojimas: nuo 84 % 2002 m. iki 81 % PTL. Tačiau pajėgumų panaudojimui, susijusiam su šios rūšies gamyba ir pramone, įtakos gali turėti kitų produktų, kuriuos galima gaminti ta pačia gamybos įranga, gamyba, todėl tai nėra reikšmingas žalos rodiklis.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
BP gamybos pajėgumai (tonomis)
5 100 000
5 200 000
5 200 000
5 400 000
5 360 000
Indeksas (2002 m. = 100)
100
101
101
106
105
BP pajėgumų panaudojimas
84 %
88 %
84 %
81 %
81 %
Indeksas (2002 m. = 100)
100
104
100
96
96
c) Atsargos
(87)
2002-2004 m. Bendrijos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis buvo stabilus, o vėliau labai padidėjo (24 procentiniais punktais 2005 m. ir papildomai 13 procentinių punktų PTL pabaigoje). Tačiau kadangi uždarajam naudojimui skirtas karbamidas yra laikomas kartu su laisvoje rinkoje parduodamu produktu, atsargų lygis yra laikomas nereikšmingu žalos rodikliu. Taip pat reikia paminėti, kad PTL pabaiga sutampa su sezoninio pardavimo pradžia.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
BP laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
250 000
240 000
260 000
320 000
350 000
Indeksas (2002 m. = 100)
100
94
103
127
140
d) Parduotas kiekis
(88)
2002 m. - PTL Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo, t. y. 3 %.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
BP EB parduotas kiekis (tonomis)
3 150 000
3 240 000
3 050 000
3 000 000
3 070 000
Indeksas (2002 m. = 100)
100
103
97
95
97
e) Rinkos dalis
(89)
Bendrijos pramonės rinkos dalis 2002 m. - PTL taip pat šiek tiek sumažėjo (nuo 36,5 % iki 34,3 %).
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
Bendrijos pramonės rinkos dalis
36,5 %
36,3 %
34,1 %
33,8 %
34,3 %
Indeksas (2002 m. = 100)
100
99
93
93
94
f) Augimas
(90)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė prarado nedidelę rinkos dalį stabilioje rinkoje. Nagrinėjamųjų keturių šalių importas, kurio rinkos dalis 2002 m. - PTL sumažėjo nuo 5,8 % iki 4,4 %, neužėmė Bendrijos pramonės prarastos rinkos dalies.
g) Užimtumas
(91)
2002 m. - PTL užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo 6 %, nors gamyba šiek tiek padidėjo: taigi tai rodo Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
BP užimtumas (nagrinėjamasis produktas)
1 235
1 230
1 155
1 160
1 165
Indeksas (2002 m. = 100)
100
100
94
94
94
h) Našumas
(92)
2002-2003 m. vieno Bendrijos pramonės darbuotojo metinis našumas padidėjo 6 % ir iki PTL išliko pastovus; tam teigiamos įtakos turėjo sumažėjęs darbuotojų skaičius ir padidėjusi Bendrijos pramonės gamyba.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
BP našumas (tonomis vienam darbuotojui)
3 500
3 700
3 745
3 765
3 735
Indeksas (2002 m. = 100)
100
106
107
108
107
i) Dempingo skirtumo dydis
(93)
Kalbant apie faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikį Bendrijos pramonei per PTL, atsižvelgiant į tai, kad i) importo apimtis iš Baltarusijos, Ukrainos ir Libijos buvo mažesnė už de minimis lygį; ii) importas iš Kroatijos nekito, o jo kainos didėjo tiek pat, kiek ir ES pardavimo kainos; ir iii) bendra Bendrijos pramonės finansinė padėtis buvo labai gera, šis poveikis ir rodiklis laikomi nereikšmingais.
j) Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(94)
Pirmiau ir toliau išnagrinėti rodikliai aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis žymiai pagerėjo.
4.3. Su atrinktais Bendrijos gamintojais susiję duomenys
a) Pardavimo kainos ir veiksniai, turintys įtakos vidaus rinkos kainoms
(95)
Atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų vidutinė neto pardavimo kaina labai padidėjo nuo 2004 m. iki PTL ir atspindėjo nuoseklų bei besitęsiantį žaliavų sąnaudų didėjimą ir tuo pačiu metu vyravusias palankias tarptautinės karbamido rinkos sąlygas.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
AG vieneto kaina EB rinkoje (EUR/t)
138
149
164
189
207
Indeksas (2002 m. = 100)
100
108
120
138
151
b) Atlyginimai
(96)
2002 m. - PTL vidutinis darbuotojo atlyginimas, kaip parodyta lentelėje toliau, padidėjo 13 %. Atsižvelgiant į infliacijos lygį ir bendrai sumažėjusį darbuotojų skaičių, laikoma, kad šis atlyginimų didėjimas yra nedidelis.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
AG vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR)
44,2
47,2
47,1
48,6
49,9
Indeksas (2002 m. = 100)
100
107
107
110
113
c) Investicijos
(97)
Keturių atrinktų gamintojų metinės investicijos į panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo (konkrečiai - 74 %), nors tam tikrų svyravimų būta. Šios investicijos daugiausia buvo susijusios su gamybos įrenginių modernizavimu ir aplinkos apsaugos reikalavimais. Tai patvirtina Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą. Rezultatus galima įvertinti nagrinėjant, kaip kito našumas, kuris tuo laikotarpiu labai padidėjo (žr. 92 konstatuojamąją dalį).
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
AG grynosios investicijos (tūkst. EUR)
20 493
11 095
31 559
40 001
35 565
Indeksas (2002 m. = 100)
100
54
154
195
174
d) Pelningumas ir investicijų grąža
(98)
Atrinktų gamintojų pelningumas rodo didelį pagerėjimą 2002-2005 m., kuomet jis pasiekė daugiau kaip 19 % pardavimo vertės. Dėl pastovaus dujų kainos didėjimo 2006 m. pradžioje per PTL rodiklis sumažėjo iki 10,7 %. Į tai atsižvelgiant pažymima, kad pirminiame tyrime nustatytas 8 % pelno dydis, kuris galėjo būti gaunamas, jei nebūtų vykdomas žalingas dempingas. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip ir pelningumas.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
AG pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo dalis, %)
4,6 %
11,1 %
18,4 %
19,3 %
10,7 %
Indeksas (2002 m. = 100)
100
241
400
419
233
AG investicijų grąža (pelnas investicijų grynosios buhalterinės vertės %)
10,7 %
31,0 %
48,8 %
51,1 %
29,4 %
Indeksas (2002 m. = 100)
100
290
456
477
275
e) Pinigų srautai ir pajėgumas padidinti kapitalą
(99)
Grynųjų pinigų srautas 2002-2005 m. labai padidėjo, tačiau vėl sumažėjo per PTL. Šis pokytis atitinka bendrą pelningumo pokytį nagrinėjamuoju laikotarpiu.
2002 m.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
PTL
AG pinigų srautai (tūkst. EUR)
38 534
60 289
92 671
111 722
58 912
Indeksas (2002 m. = 100)
100
156
240
290
153
(100)
Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Bendrijos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų bandydami padidinti kapitalą.
5. Išvada
(101)
2002 m. - PTL Bendrijos pramonės rinkos dalis ir pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo. Tačiau bendra Bendrijos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį pagerėjo.
(102)
Beveik visi žalos rodikliai, išskyrus atsargų kiekio padidėjimą, pakito teigiama linkme: gamybos apimtis ir Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kaina padidėjo, o po 2002 m. pelningumas gerokai viršijo tikslinį pelno dydį, nustatytą pradiniame tyrime.
(103)
Teigiamai kito ir investicijų grąža bei pinigų srautai. Atlyginimai šiek tiek didėjo, Bendrijos pramonė investavo toliau. Taip pat labai padidėjo našumas parodydamas teigiamą gamybos raidą ir Bendrijos pramonės pastangas jį didinti investicijomis.
(104)
Pareiškėjas teigė, kad karbamido pramonės po pardavimo gautas ilgalaikis pelnas sumokėjus mokesčius turėtų būti 25 %. Tai turėtų sudaryti maždaug 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos. Pareiškėjo teigimu, tai galima pagrįsti naujos amoniako ir (arba) karbamido įmonės, kurios investicijų grąža turėtų siekti 11 % (kuri, kaip teigiama, prilygtų 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos), įsteigimo sąnaudomis. Į tai atsižvelgiant reikia pažymėti, kad atliekant šį tyrimą pareiškėjas niekada nenurodė tokio didelio pelno ir pirminiame tyrime buvo nustatyta, kad nesant žalingo dempingo galima pasiekti 8 % pelno dydį. Be to, Pirmosios instancijos teismas savo sprendimu byloje T-210/95 patvirtino, kad „… pelno dydis, kuriuo turi remtis Taryba, apskaičiuodama tikslinę kainą, kuria bus pašalinta aptariama žala, turi būti lygus tokiam pelno dydžiui, kurio Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis esant normalioms konkurencingumo sąlygoms, kai nevykdomas importas dempingo kaina“. (8) Toje pačioje byloje patvirtinta, kad „… teiginys, kad pelno dydis, kurį taiko Bendrijos institucijos, turi būti toks, kad būtų galima užtikrinti Bendrijos pramonės išlikimą ir (arba) atitinkamą kapitalo grąžą, nėra pagrįstas pagrindiniu reglamentu“.
(105)
Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad, kalbant apie trąšų pramonę, po pardavimo gautas pelnas nėra tinkamas rodiklis nustatant žalą, kadangi jis susijęs su pelnu, o naudojamo kapitalo grąža ir (arba) investicijų grąža yra kokybiškai tinkamesnės tokiam vertinimui. Be to, buvo teigiama, kad pagal šiuos rodiklius Bendrijos pramonė patyrė žalą.
(106)
Įvertinant tam tikras trąšų pramonės charakteristikas (inter alia, arba, pvz., jos kapitalo naudojimo intensyvumą) bei trąšų rinkos pobūdį (jos žaliavų kainų ir galutinių produktų kainų kintamumą), pritariama, kad po pardavimo gautas pelnas, savaime, gali būti ne pats geriausias rodiklis, susijęs su pelningumu, ir jis turėtų būti papildomas tokiais rodikliais, kaip naudojamo kapitalo grąža ir investicijų grąža. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad jei nebūtų importo dempingo kaina, Bendrijos pramonė būtų galėjusi gauti nurodyto dydžio grąžą. Pareiškėjas taip pat nenurodė pelno dydžio, kurį būtų galėjusi gauti Bendrijos pramonė, jei nebūtų importo dempingo kaina. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(107)
Todėl daroma išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nebesitęsė.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Bendra informacija
(108)
Kadangi dėl importo iš nagrinėjamosios šalies patirta materialinė žala nesitęsė, atliekant analizę didžiausias dėmesys skirtas žalos pasikartojimo tikimybei jei būtų panaikintos priemonės. Šiuo atžvilgiu analizuoti du pagrindiniai kriterijai: i) galimi eksporto iš nagrinėjamųjų šalių kiekiai ir kainos; ii) šių numatomų kiekių iš nagrinėjamųjų šalių ir kainų poveikis Bendrijos pramonei.
(109)
Atliekant tyrimą, atsižvelgiama ne tik į Bendrijoje, bet ir visame pasaulyje esančias bendras rinkos aplinkybes - vis dar dideles kainas ir pelną. Tokias aplinkybes daugiausiai lemia tai, kad paklausa viršija pasiūlą. Nėra jokių požymių, kad tokios bendros aplinkybės per trumpą arba vidutinį laikotarpį labai pasikeistų.
2. Galimas eksporto iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir kainos
(110)
Kaip nurodyta pirmiau, tikėtina, kad pasibaigus priemonių galiojimui Ukrainos eksportuojantys gamintojai į Bendriją daugiausiai papildomai eksportuotų apie 375 000 tonų karbamido. Libija ir Baltarusija - atitinkamai 140 000 ir 150 000 tonų. Kroatijos eksportuojamas kiekis lyginant su dabartine apimtimi nedaug pasikeistų.
(111)
Eksporto kainos į Bendriją ir į trečiąsias šalis nagrinėtos pirmiau. Atsižvelgiant į toliau aprašomas rinkos sąlygas ir tikėtiną pagrindinių sąnaudų, tokių kaip dujos, pokytį, atlikus šią analizę daroma išvada, kad tikėtina, jog eksporto kainos išliks didelės. Todėl negalima daryti išvados, kad dėl tokių kainų būtų priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos arba sąnaudos ir (arba) Bendrijos pramonė būtų priversta parduoti mažesnėmis kainomis.
3. Prognozuojamų eksporto kiekių ir kainų poveikis Bendrijos pramonei panaikinus priemones
(112)
Numatoma, kad ateinančiais metais karbamido rinka Bendrijoje (9) ir pasaulyje labai išaugs daugiausiai dėl padidėjusios žemės ūkio gamybos (naudojamos biokurui) ir dėl platesnio AdBlue (10) naudojimo pramonėje. Pavyzdžiui, Žemės ūkio generalinio direktorato 2007 m. liepos mėn. išleistame leidinyje „Žemės ūkio rinkų perspektyvos Europos Sąjungoje 2007-2014 m.“ patvirtinama, kad grūdų gamyba per šį laikotarpį tikėtina padidės 20 %. Pareiškėjo skaičiavimu augimas bus 10 %. Be to, 2007 m. rugsėjo mėn. pabaigoje Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2007 (11) numatyta 2008 m. taikyti nukrypimus, susijusius su atidėta žeme. Tikėtina, kad numatytas Bendrijos rinkos augimas (apie 1 mln. papildomų tonų) viršys didžiausią galimą kiekį, kurį eksportuojančios šalys galėtų eksportuoti į Bendriją. Todėl dėl tokio papildomo eksporto neatsirastų jokių didelių kiekio neatitikimų iš dalies todėl, kad skirtumas tarp didžiausios galimos Bendrijos gamybos ir vartojimo yra apie 2 mln. tonų, ir nėra jokių požymių, kad kiti eksportuotojai (inter alia, Rusijos kilmės, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 907/2007) šį skirtumą užpildytų tiek, kad pasiūlos perviršis sumažintų rinkos kainas.
(113)
Atsižvelgiant tai, kas išdėstyta pirmiau, nepanašu, kad Bendrijos pramonė turėtų sumažinti savo pardavimą, gamybą arba kainas tiek, kad būtų daroma materialinis poveikis jos pelningumui ir bendrai padėčiai. Todėl tikėtina, kad pelnas išliktų dabartinio lygio, atspindėdamas vyraujančias palankias rinkos sąlygas, ypač nuo 2004 m. iki PTL.
4. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės
(114)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, negalima daryti išvados, kad panaikinus galiojančias priemones, būtų žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybė.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(115)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti panaikinti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Nebuvo gauta jokių pastabų, pagal kurias būtų keičiamos pirmiau išdėstytos išvados.
(116)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, panaikinti antidempingo priemones, taikomas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, ir baigti tyrimą.
(117)
Atsižvelgiant į pirmiau aprašytas aplinkybes, t. y. didelius sąnaudų struktūros ir (arba) eksportuotojų visose nagrinėjamosiose keturiose šalyse eksporto operacijų iškraipymus, būtina atidžiai stebėti Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamido importo raidą ir, jei situacija to reikalaus, imtis skubių veiksmų,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Antidempingo muitas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, įskaitant vandeninio tirpalo pavidalo, klasifikuojamam KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90, panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigiamas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.