TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 23/2010
2010 m. sausio 14 d.
kuriuo 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus, ir iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1359/2008, (EB) Nr. 754/2009, (EB) Nr. 1226/2009 bei (EB) Nr. 1287/2009
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1342/2008, nustatantį menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (1), ypač į jo 11 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo.
(2)
2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (2) reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas bei, visų pirma, į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtas ataskaitas, priimtų priemones, reglamentuojančias galimybę naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą.
(3)
Taryba privalo nustatyti bendrą leidžiamą sugauti kiekį (BLSK) pagal išteklius arba išteklių grupes. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002. Be to, kad žvejybos galimybės būtų nustatytos kuo tinkamiau ir taikomos efektyviai, turėtų būti nustatytos tam tikros joms būtinos ir su jomis funkciškai susietos sąlygos.
(4)
BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turima moksline informacija ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ekonominius aspektus, tuo pat metu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams. Todėl būtina atsižvelgti į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, ypač 2009 m. liepos 23 d. susitikime su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto, atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų ir valstybių narių atstovais, bei 2009 m. rugsėjo 29 d. susitikime su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais.
(5)
Išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl atlantinių menkių, norveginių omarų, paprastųjų jūrų liežuvių Biskajos įlankoje, vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir Šiaurės jūroje, jūrinių plekšnių Šiaurės jūroje, atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos, atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, Šiaurės jūroje ir Skagerako sąsiauryje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje išteklių BLSK turėtų būti nustatyti laikantis taisyklių, nustatytų atitinkamai 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 811/2004, nustatančiame priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti (3), 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005, nustatančiame Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones (4),
2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 388/2006, nustatančiame jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą (5), 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 509/2007, nustatančiame Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą (6), 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 676/2007, nustatančiame plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą (7), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1300/2008, nustatančiame atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (8), Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 bei 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (9).
(6)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės.
(7)
Žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų tikslais, neturėtų būti taikomas šis reglamentas, išskyrus operacijas, kurias vykdo laivai, dalyvaujantys įgyvendinant iniciatyvas, susijusias su visapusiškai dokumentais pagrįsta žvejyba.
(8)
Netgi ribota tam tikrų rūšių, pavyzdžiui, ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų apsaugai. Todėl tokių rūšių žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tas rūšis.
(9)
Būtina nustatyti didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribas 2010 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos (10).
(10)
Atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, būtina išlaikyti ir persvarstyti tobinių žvejybos ICES IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse pastangų valdymo sistemą.
(11)
Atsižvelgiant į naujausias ICES pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas.
(12)
Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos remiantis atitinkamais Sąjungos teisės aktais, ypač 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2807/83, nustatančiu išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles (11), 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2930/86, nustatančiu žvejybinių laivų charakteristikas (12), 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 1381/87, nustatančiu išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles (13), 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (14), 21 straipsniu, 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1627/94, nustatančiu bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (15), 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (16),
2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2347/2002, nustatančiu konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (17), 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo (18), 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiu išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų (19), 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 601/2004, nustatančiu tam tikras žvejybos kontrolės priemones pagal Konvenciją dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (20), 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2115/2005, nustatančiu juodojo paltuso išteklių atkūrimo planą Šiaurės vakarų Atlanto žvejybos organizacijoje (21),
Reglamentu (EB) Nr. 2166/2005, Reglamentu (EB) Nr. 388/2006, 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1966/2006 dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo priemonių (22), 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (23), Reglamentu (EB) Nr. 509/2007, 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 520/2007, nustatančiu labai migruojančių žuvų rūšių tam tikrų išteklių apsaugos technines priemones (24), Reglamentu (EB) Nr. 676/2007, 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentu Nr. 1386/2007, nustatančiu žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones (25), 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiu Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (26), 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (27),
2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1077/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1966/2006 dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo priemonių įgyvendinimo taisyklės (28), Reglamentu (EB) Nr. 1300/2008, Reglamentu (EB) Nr. 1342/2008, 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (nauja redakcija) (29), 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 217/2009 dėl Šiaurės Vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių statistinių duomenų apie sugavimus ir žvejybą pateikimo (nauja redakcija) (30), 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (nauja redakcija) (31), Reglamentu (EB) Nr. 302/2009 ir 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009, kuriuo nustatoma Bendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių (32).
(13)
Pagal susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje su Norvegija (33), Farerų salomis (34) ir Grenlandija (35) numatytą tvarką, Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su minėtais partneriais. Konsultacijos su Grenlandija buvo užbaigtos 2009 m. lapkričio 25 d., nustačius 2010 m. žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybes ES laivams. Konsultacijos su Farerų salomis ir Norvegija dar nesibaigė; tikimasi, kad susitarimai dėl 2010 m. su šiais partneriais bus sudaryti 2010 m. pradžioje. Siekiant išvengti Sąjungos žvejybos veiklos sutrikdymo, tuo pat metu sudarant reikiamas lanksčias sąlygas tam, kad tie susitarimai būtų sudaryti 2010 m. pradžioje, tikslinga, kad kol bus sudaryti tie susitarimai, Sąjunga laikinai nustatytų išteklių, kuriems taikomi tie susitarimai, žvejybos galimybes.
(14)
Sąjunga yra kelių žvejybos organizacijų susitariančioji šalis ir dalyvauja kitose organizacijose kaip bendradarbiaujanti šalis ne narė. Be to, remiantis 2003 m. Stojimo aktu, prieš tai Lenkijos Respublikos sudarytus žvejybos susitarimus, pvz., Konvenciją dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo, nuo Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos administruoja Sąjunga. Minėtos žvejybos organizacijos rekomendavo 2010 m. pradėti taikyti kai kurias priemones, pvz., nustatyti ES laivų žvejybos galimybes. Šias žvejybos galimybių nuostatas turėtų įgyvendinti Sąjunga.
(15)
2009 m. metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisija (IATTC) nepatvirtino leidžiamo sugauti gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų kiekio apribojimų, tačiau, nors Sąjunga nėra IATTC narė, būtina reguliuoti IATTC jurisdikcijai priklausančių išteklių žvejybos galimybes, kad būtų užtikrintas tausus jų valdymas.
(16)
2009 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau - ICCAT) patvirtino lenteles, kuriose nurodomos ICCAT Susitariančiosios Šalys, kurios neišnaudoja žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į tai ICCAT priėmė sprendimą, kuriame pažymėjo, kad 2008 m. Sąjunga neišnaudojo šiaurės ir pietų durklažuvėms, didžiaakiams tunams ir ilgapelekiams tunams jai skirtos kvotos. Kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų Sąjungos kvotų koregavimo, neišnaudotas žvejybos galimybes būtina paskirstyti atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės neišnaudotą žvejybos galimybių dalį ir nekeičiant paskirstymo būdo, nustatyto šiame reglamente metiniam BLSK paskirstyti. Tame pačiame susitikime buvo iš dalies pakeistas daugiametis paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas. ICCAT taip pat priėmė rekomendaciją dėl didžiaakių jūrų lapių apsaugos. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos, šias priemones būtina įgyvendinti.
(17)
2007 m. gegužės mėn. įvykusio Trečiojo tarptautinio susitikimo, skirto naujai Regioninei žvejybos valdymo pietų Ramiajame vandenyne (atviroje jūroje) valdymo organizacijai (SPRFMO) įsteigti, dalyviai patvirtino laikinąsias pelaginių žuvų žvejybos ir dugninės žvejybos reguliavimo priemones, įskaitant žvejybos galimybes, tame rajone, kol bus įsteigta tokia RFMO. Tos priemonės buvo peržiūrėtos 2009 m. lapkričio mėn. įvykusiame Aštuntajame tarptautiniame susitikime, skirtame SPRFMO įsteigti. Pagal dalyvių pasiektą susitarimą, tos laikinosios priemonės pagal tarptautinę teisę yra savanoriškos ir teisiškai neprivalomos. Vis dėlto patartina, atsižvelgiant į atitinkamas Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių nuostatas, minėtas priemones integruoti į Sąjungos teisę.
(18)
Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO) 2009 m. susitikime patvirtino dar dviejų išteklių SEAFO konvencijos rajone leidžiamo sugauti kiekio apribojimus. Tuos leidžiamo sugauti kiekio apribojimus būtina įgyvendinti Sąjungos teise.
(19)
Siekiant užtikrinti veiklos tęstinumą tam tikrų trečiųjų šalių žvejybos laivams turėtų būti leista žvejoti ES vandenyse tam tikromis sąlygomis ir laikantis Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 bei jo įgyvendinimo nuostatų.
(20)
Atsižvelgdama į nustatytas žvejybos galimybes ir laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 straipsnio, Taryba remdamasi valstybių narių pateikta ir ŽMTEK įvertinta informacija gali netaikyti tuo reglamentu nustatytos žvejybos pastangų sistemos tam tikroms laivų grupėms, jei yra tinkamų duomenų apie atitinkamų laivų sužvejojamus ir į jūrą išmetamus atlantinių menkių kiekius, kurie rodo, kad tos grupės laivų sužvejojamas atlantinių menkių kiekis neviršija 1,5 % bendro jų sužvejojamo žuvų kiekio ir kad žvejybos pastangų sistemos taikymas tai grupei būtų pernelyg didelė administracinė našta palyginti su jos bendru poveikiu atlantinių menkių ištekliams. Lenkija pateikė informaciją apie laivų grupės, kurią sudaro vienas laivas, žvejojantis ledjūrio menkes Šiaurės jūroje dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, sužvejojamus atlantinių menkių kiekius. Jungtinė Karalystė pateikė informaciją apie dviejų laivų grupių, žvejojančių į vakarus nuo Škotijos dugniniais tralais, sužvejojamų atlantinių menkių kiekius. Remiantis ta informacija, kurią įvertino ŽMTEK, galima nustatyti, kad tų laivų grupių sužvejotas atlantinių menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmestas žuvis, neviršija 1,5 % jų bendro sužvejojamų žuvų kiekio. Be to, atsižvelgiant į taikomas kontrolės ir stebėsenos priemones, kuriomis užtikrinama šių laivų grupių žvejybos veiklos stebėsena ir kontrolė ir atsižvelgiant į tai, kad žvejybos pastangų sistemos taikymas šioms grupėms būtų pernelyg didelė administracinė našta palyginti su to taikymo bendru poveikiu atlantinių menkių ištekliams, tikslinga šioms laivų grupėms netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriaus, tokiu būdu sudarant galimybę atitinkamai nustatyti žvejybos pastangų apribojimus atitinkamoms valstybėms narėms.
(21)
Pagal Sutarties 291 straipsnį, dėl skubos priežasčių priemonės, būtinos tam tikrų žuvų išteklių leidžiamo sugauti kiekio apribojimų nustatymui, turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (36),
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
1. Šiuo reglamentu nustatomos šios žvejybos galimybės ir su jų naudojimu funkciškai susijusios sąlygos:
-
tam tikrų žuvų išteklių ir išteklių grupių žvejybos galimybės 2010 metams,
-
tam tikri žvejybos pastangų apribojimai 2011 metams ir tam tikrų Antarkties išteklių žvejybos galimybės II antraštinės dalies III skyriaus 2 skirsnyje ir IE bei V prieduose nurodytais laikotarpiais.
2. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos laikinosios tam tikrų žuvų išteklių ir išteklių grupių žvejybos galimybės, kurioms taikomi dvišaliai žvejybos susitarimai su Norvegija ir Farerų salomis, kol neužbaigtos konsultacijos dėl 2010 m. susitarimų.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Jeigu nenumatyta kitaip, šis reglamentas taikomas:
a)
ES laivams; ir
b)
su trečiųjų šalių vėliava plaukiojantiems ir tose šalyse registruotiems žvejybos laivams (toliau - trečiųjų šalių laivai) ES vandenyse.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas, išskyrus V priedo B dalyje pateiktos lentelės 1 išnašą, netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų tikslais, kurie atliekami gavus valstybės narės, su kurios vėliava atitinkamas laivas plaukioja, leidimą bei įgaliojimus, ir apie kuriuos Komisija bei valstybės narės, kurių vandenyse atliekami moksliniai tyrimai, apie tai iš anksto informuojamos. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse atliekami moksliniai tyrimai, ICES ir ŽMTEK apie visus tokių žvejybos operacijų metu sugautus kiekius.
3. 2 dalis netaikoma žvejybos operacijoms, kurias vykdo laivai, dalyvaujantys įgyvendinant iniciatyvas, susijusias su visapusiškai dokumentais pagrįsta žvejyba, tais atvejais, kai tokiai žvejybai gali būti naudojamos papildomos kvotos.
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Šiame reglamente kartu su Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje nurodytomis apibrėžtimis naudojamos ir šios apibrėžtys:
a)
„ES laivai“ - žvejybos laivai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio d punkte;
b)
„ES vandenys“ - vandenys, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio a punkte;
c)
„bendras leidžiamas sugauti kiekis“ (BLSK) - kiekvienų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti;
d)
„kvota“ - Sąjungai, valstybėms narėms arba trečiosioms šalims skirta BLSK dalis;
e)
„tarptautiniai vandenys“ - nė vienos valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys;
f)
„tinklinio audeklo akių dydis“ - akių dydis, nustatytas pagal 2008 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 517/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 įgyvendinimo taisyklės, taikomos nustatant žvejybos tinklų akių dydį ir vertinant gijų storį (37);
g)
„ES žvejybos laivyno registras“ - pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras;
h)
„žvejybos žurnalas“ - Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas.
4 straipsnis
Žvejybos zonos
Šiame reglamente taikomos šios žvejybos zonų apibrėžtys:
a)
„ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos“ - Reglamente (EB) Nr. 218/2009 apibrėžtos zonos;
b)
„Skagerako sąsiauris“ - rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose - linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;
c)
„Kategato sąsiauris“ - rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose - linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;
d)
„Kadiso įlanka“ - ICES IXa zonos dalis į rytus nuo 7o 23’ 48″ vakarų ilgumos;
e)
CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komitetas) zonos (rytų vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) - Reglamente (EB) Nr. 216/2009 apibrėžtos zonos;
f)
NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija) zonos - Reglamente (EB) Nr. 217/2009 apibrėžtos zonos;
g)
SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacija) konvencijos rajonas - rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo Pietryčių Atlanto vandenyne patvirtinimo (38);
h)
ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisija) konvencijos rajonas - rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos (39);
i)
CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos konvencija) konvencijos rajonas - Reglamente (EB) Nr. 601/2004 apibrėžtas rajonas;
j)
IATTC (Amerikos tropinių tunų komisija) konvencijos rajonas - rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo (40);
k)
IOTC (Indijos vandenyno tunų komisija) rajonas - Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (41) apibrėžtas rajonas;
l)
„SPRFMO (Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija) konvencijos rajonas“ - atviros jūros rajonas į pietus nuo 10 laipsnių lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (42), ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;
m)
WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės konvencija) konvencijos rajonas - Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (43) apibrėžtas rajonas;
n)
„Beringo jūros atviros jūros rajonas“ - Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
ES LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
5 straipsnis
Leidžiamo sugauti kiekio apribojimai ir jo paskirstymas
1. ES laivams ES vandenyse arba tam tikruose ne ES vandenyse taikomi leidžiamo sugauti kiekio apribojimai, to kiekio paskirstymas valstybėms narėms bei papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį yra nustatyti I priede.
2. ES laivams šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų kvotų ribų ir laikantis šio reglamento 12 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 nustatytų sąlygų ir įgyvendinamųjų nuostatų.
3. Komisija nustato ICES IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse leidžiamo sugauti tobinių kiekio apribojimus pagal IID priedo 6 punkte nustatytas taisykles.
4. Komisija nustato, kad Sąjungai ICES V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse leidžiamas sugauti paprastųjų stintenių kiekis yra 7,7 % paprastųjų stintenių BLSK, kai tik bus nustatytas šių žuvų BLSK.
5. Atsižvelgdama į mokslinę informaciją, surinktą per pirmąjį 2010 m. pusmetį, Komisija gali persvarstyti ICES IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse leidžiamo sugauti norveginių menkučių išteklių bei ICES IIa ir IV zonų ES vandenyse leidžiamo sugauti atlantinių šprotų išteklių kiekio apribojimus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
6. Pagal 5 dalį persvarsčiusi norveginių menkučių žvejybos apribojimus, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija gali persvarstyti ICES IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse leidžiamo sugauti paprastųjų merlangų išteklių ir ICES IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse leidžiamo sugauti juodadėmių menkių išteklių kiekio apribojimus, kad būtų atsižvelgta į pramoninę priegaudą žvejojant norvegines menkutes.
7. Atsižvelgdama į mokslinę informaciją, surinktą per pirmąjį 2010 m. pusmetį, Komisija Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali nustatyti ICES VIII zonoje leidžiamo sugauti europinių ančiuvių išteklių kiekio apribojimus.
6 straipsnis
Žvejoti draudžiamos rūšys
ES laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti šias rūšis:
a)
milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES ir ne ES vandenyse;
b)
europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) visuose ES vandenyse;
c)
švelniąsias rajas (Dipturus batis) IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X ICES zonų ES vandenyse;
d)
marmurines rombines rajas (Raja undulate) ir baltųjų rajų (Rostroraja alba) VI, VII, VIII, IX ir X ICES zonų ES vandenyse, ir
e)
atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) tarptautiniuose vandenyse.
7 straipsnis
Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos
1. I priede nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:
a)
žvejybos galimybėms, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
galimybių perskirstymui pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 3 dalį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;
c)
papildomam kiekiui, kurį leidžiama iškrauti pagal (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
neišnaudotos kvotos dalims pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e)
išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius.
2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.
8 straipsnis
Žvejybos pastangų apribojimai
2010 m. vasario 1 d.-2011 m. sausio 31 d. žvejybos pastangų valdymo priemonės taikomos taip:
a)
IIA priedas taikomas tam tikriems ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa zonos dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonose ir ICES IIa ir Vb zonų ES vandenyse valdyti;
b)
IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa zonose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti;
c)
IIC priedas taikomas jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe zonoje valdyti;
d)
IID priedas taikomas tobinių ištekliams ICES IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse valdyti.
9 straipsnis
Giliavandenių žuvų išteklių leidžiamo sugauti kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai
1. Be 2008 m. lapkričio 28 d. Reglamentu (EB) Nr. 1359/2008, nustatančiu Bendrijos žvejybos laivams taikomas tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2009 m. ir 2010 m. žvejybos galimybes (44), nustatytų leidžiamo sugauti žuvų kiekio apribojimų, draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti giliavandenių rūšių ir juodųjų paltusų kiekį, kartu sudėjus per vieną žvejybos reisą viršijantį 100 kg, jei tas laivas neturi giliavandenės žvejybos leidimo, išduoto pagal Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnį.
2. Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų žvejybos veiklai, kurią vykdant per kalendorinius metus sužvejojama ir laikoma laive daugiau nei 10 tonų giliavandenių rūšių ir juodųjų paltusų, yra privalomas giliavandenės žvejybos leidimas.
3. Valstybės narės užtikrina, kad giliavandenės žvejybos leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatų dienomis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2010 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenės žvejybos leidimus ir (arba) per kuriuos buvo sužvejota Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 I ir II prieduose išvardytų giliavandenių rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių rūšių, išskyrus atlantines argentinas.
10 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
1. Išteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sugauti kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu:
a)
sugautus kiekius sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išnaudota, arba
b)
sugauti kiekiai sudaro Sąjungos kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota nebuvo išnaudota.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau išvardytas žuvis galima laikyti laive ir iškrauti net tuo atveju, jeigu valstybė narė neturi kvotų arba jeigu kvotos ar jų dalys yra išnaudotos:
a)
kitas rūšis nei atlantinės silkės ir atlantinės skumbrės, jeigu:
i)
jos tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra mažesnis nei 32 mm pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį, buvo sužvejotos pramaišiui su kitų rūšių žuvimis ir
ii)
sugauti kiekiai nebuvo išrūšiuoti nei laive, nei iškraunant,
arba
b)
atlantines skumbres, jeigu:
i)
jos sužvejotos pramaišiui su paprastosiomis stauridėmis arba europinėmis sardinėmis;
ii)
jos nesudaro daugiau kaip 10 % laive laikomo bendro atlantinių skumbrių, paprastųjų stauridžių ir europinių sardinių svorio; ir
iii)
sugauti kiekiai nebuvo išrūšiuoti nei laive, nei iškraunant.
3. Visi iškrauti kiekiai, išskyrus pagal 2 dalį sugautą kiekį, įskaičiuojami į kvotą arba, jeigu Sąjungos kvota nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, į Sąjungos kvotą.
4. Procentinė priegaudos dalis ir priegaudos panaudojimo sąlygos nustatomos pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 ir 11 straipsnius.
11 straipsnis
Tam tikrų žvejybos galimybių naudojimo apribojimai
2010 m. gegužės 1 d.-liepos 31 d. laikotarpiu draudžiama žvejoti arba laikyti laive jūrų gyvūnus, išskyrus atlantines silkes, atlantines skumbres, europines sardines/sardines, paprastąsias staurides, atlantinius šprotus, šiaurinius žydruosius merlangus ir argentinas, rajone, apibrėžtame laksodromomis, paeiliui sujungiančiomis toliau nurodytus taškus:
Taškas
Platuma
Ilguma
1
52o 27' šiaurės platumos
12o 19' vakarų ilgumos
2
52o 40' šiaurės platumos
12o 30' vakarų ilgumos
3
52o 47' šiaurės platumos
12o 39,600' vakarų ilgumos
4
52o 47' šiaurės platumos
12o 56' vakarų ilgumos
5
52o 13,5' šiaurės platumos
13o 53,830' vakarų ilgumos
6
51o 22' šiaurės platumos
14o 24' vakarų ilgumos
7
51o 22' šiaurės platumos
14o 03' vakarų ilgumos
8
52o 10' šiaurės platumos
13o 25' vakarų ilgumos
9
52o 32' šiaurės platumos
13o 07,500' vakarų ilgumos
10
52o 43' šiaurės platumos
12o 55' vakarų ilgumos
11
52o 43' šiaurės platumos
12o 43' vakarų ilgumos
12
52o 38,800' šiaurės platumos
12o 37' vakarų ilgumos
13
52o 27' šiaurės platumos
12o 23' vakarų ilgumos
14
52o 27' šiaurės platumos
12o 19' vakarų ilgumos
12 straipsnis
Neišrūšiuoti iškrauti kiekiai ICES IIIa, IV ir VIId zonose ir ICES IIa zonos ES vandenyse
1. Jeigu valstybei narei skirtas ICES IIIa, IV ir VIId zonose ir ICES IIa zonos ES vandenyse leidžiamas sugauti atlantinių silkių kiekis yra išnaudotas, laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava, registruotiems Sąjungoje bei vykdantiems veiklą tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikomi atitinkami leidžiamo sugauti kiekio apribojimai, draudžiama iškrauti sugautus kiekius, kurie yra neišrūšiuoti, ir kurių sudėtyje yra atlantinių silkių.
2. Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma tinkama imčių ėmimo programa, leidžianti užtikrinti veiksmingą iškrautų neišrūšiuotų kiekių, sužvejotų ICES IIIa, IV ir VIId zonose ir ICES IIa zonos ES vandenyse, stebėjimą pagal rūšis.
3. Neišrūšiuoti ICES IIIa, IV ir VIId zonose ir ICES IIa zonos ES vandenyse sugauti kiekiai iškraunami tik tuose uostuose ir iškrovimo vietose, kuriuose taikoma 2 dalyje nurodyta imčių ėmimo programa.
13 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautą kiekvienų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.
II SKYRIUS
Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimas
14 straipsnis
Žvejybos leidimai
1. Didžiausias žvejybos leidimų ES laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nurodytas III priede.
2. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede.
III SKYRIUS
Žvejybos galimybės regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse
1 skirsnis
ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS
15 straipsnis
Laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičiaus apribojimas
IV priede nustatyti didžiausio toliau nurodytų laivų skaičiaus apribojimai:
-
Kartinėmis ir velkamosiomis ūdomis žvejojantys ES laivai, kuriems rytų Atlante leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus (Thunnus thynnus), ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio;
-
ES pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojantys laivai, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio;
-
ES laivai, Adrijos jūroje auginimo reikmėms aktyviai žvejojantys paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio.
16 straipsnis
ID priede nustatytai paprastųjų tunų kvotai taikomos papildomos sąlygos
Papildant Reglamento (EB) Nr. 302/2009 7 straipsnio 2 dalį nustatoma, kad 2010 m. balandžio 15 d.-gegužės 15 d. laikotarpiu draudžiama žvejoti paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje.
17 straipsnis
Pramoginė ir sportinė žūklė
Valstybės narės iš joms paskirtų ir ID priede nustatytų kvotų paskiria specialią paprastųjų tunų pramoginės ir sportinės žūklės kvotą.
18 straipsnis
Rykliai
1. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) dalį ar visą jų skerdeną vykdant bet kokią žvejybos veiklą.
2. Draudžiama vykdyti didžiaakių jūrų lapių Alopias genties specializuotosios žvejybos veiklą.
2 skirsnis
CCAMLR KONVENCIJOS RAJONAS
19 straipsnis
Draudimai ir leidžiamo sugauti kiekio apribojimai
1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama tame priede nustatytose zonose ir tame priede nustatytais laikotarpiais.
2. Naujų rūšių ir žvalgomajai žvejybai, vykdomai V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose, taikomi toje dalyje nustatyti leidžiamo sugauti kiekio ir priegaudos apribojimai.
20 straipsnis
Žvalgomoji žvejyba
1. Su valstybės narės vėliava plaukiojantys ir joje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos CCAMLR buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius, gali dalyvauti žvalgomojoje ūdomis vykdomoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose.
2. Visas FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose leidžiamas sugauti kiekis ir visa leidžiama priegauda ir jų paskirstymas mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau - MTP, angl. SSRU), esančiuose tuose parajoniuose ir kvadratuose, nustatomas V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sugautas kiekis pasiekia nustatytą leidžiamą sugauti kiekį, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką.
3. Žvejojama kuo didesniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sugautas kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.
21 straipsnis
Krilių žvejyba 2010-2011 m. žvejybos sezonu
1. 2010-2011 m. žvejybos sezonu CCAMLR konvencijos rajone krilius (Euphasia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, ji pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį ne vėliau kaip iki 2010 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui ir Komisijai praneša:
a)
apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodamos V priedo C dalyje pateiktą formą;
b)
apie tinklų išdėstymą, naudodamos V priedo D dalyje pateiktą formą.
2. 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.
3. Valstybės narės, ketinančios žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, praneša tik apie tuos leidimus turinčius laivus, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu.
4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivui, apie kurį pagal 1, 2 ir 3 dalis nėra pranešta CCAMLR, jei koks nors turintis leidimą laivas, negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:
a)
visus 2 dalyje nurodytus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją;
b)
išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus bei informaciją.
5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į vieną iš dviejų CCAMLR NNN (neteisėtą, nedeklaruotą ir nereglamentuojamą) žvejybą vykdančių laivų sąrašų.
22 straipsnis
Visos žvejybos veiklos uždraudimas
1. CCAMLR sekretoriatui pranešus apie žvejybos veiklos uždraudimą dėl to, kad išnaudotas IE priede nurodytas BLSK, valstybės narės užtikrina, kad visi su jų vėliava plaukiojantys laivai, žvejojantys rajone, valdymo rajone, parajonyje, kvadrate, mažame tiriamajame plote (MTP) ar kitame valdymo padalinyje, kuriam taikomas pranešimas apie žvejybos veiklos uždraudimą, iki nurodytos žvejybos veiklos uždraudimo dienos ir valandos ištrauktų visus savo žvejybos įrankius iš vandens.
2. Laivui gavus tokį pranešimą, naujų ilgųjų ūdų negalima užmesti 24 valandas nuo nurodytos dienos ir valandos. Jei toks pranešimas gautas mažiau nei prieš 24 valandas iki žvejybos veiklos uždraudimo dienos ir valandos, naujų ilgųjų ūdų negalima užmesti nuo tokio pranešimo gavimo.
3. Jei žvejybos veikla nutraukiama 1 dalyje nurodytu atveju, visi laivai išplaukia iš to žvejybos rajono, kai tik visi žvejybos įrankiai ištraukiami iš vandens.
4. Jei laivas iki nurodytos žvejybos veiklos uždraudimo dienos ir valandos negali ištraukti visų savo žvejybos įrankių iš vandens dėl šių priežasčių:
a)
laivo ir įgulos saugos,
b)
kliūčių, kurios gali atsirasti dėl nepalankių oro sąlygų,
c)
ledo dangos, arba
d)
poreikio apsaugoti Antarkties jūrų aplinką,
laivas apie šią padėtį praneša valstybei narei, su kurios vėliava jis plaukioja. Valstybės narės nedelsdamos apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui ir Komisijai. Tačiau laivas vis tiek deda visas įmanomas pastangas, kad kuo skubiau ištrauktų savo žvejybos įrankius iš vandens.
5. Jei taikoma 4 dalis, valstybės narės atlieka laivo veiksmų tyrimą ir, taikydamos vidaus procedūras, ne vėliau kaip iki kito CCAMLR posėdžio praneša CCAMLR sekretoriatui ir Komisijai savo išvadas. Galutinėje ataskaitoje įvertinama, ar laivas dėjo visas reikalingas pastangas savo žvejybos įrankiams iš vandens ištraukti:
a)
iki nurodytos žvejybos veiklos uždraudimo dienos ir valandos, ir
b)
kuo skubiau po to, kai buvo gautas 4 dalyje nurodytas pranešimas.
6. Jeigu laivas neišplaukia iš rajono, kuriame uždrausta žvejybos veikla, kai tik visi žvejybos įrankiai ištraukiami iš vandens, valstybė narė, su kurios vėliava jis plaukioja, užtikrina, kad apie tai būtų pranešta CCAMLR sekretoriatui ir Komisijai.
3 skirsnis
IOTC RAJONAS
23 straipsnis
IOTC rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas
1. Didžiausias IOTC rajone tropinius tunus žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa (BT, angl. GT), nustatyti VI priedo 1 punkte.
2. Didžiausias IOTC rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapalekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa (BT), nustatyti VI priedo 2 punkte.
3. Valstybės narės gali keisti 1 ir 2 dalyse nurodytą laivų skaičių pagal įrankių tipą, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad atlikus tokius pakeitimus nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.
4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, perkeltini laivai būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos neteisėtą, nepranešamą ir nereguliuojamą žvejybos veiklą vykdančių laivų (NNN laivai) sąrašą.
5. Siekiant atsižvelgti į Indijos vandenyno tunų komisijai pateiktų plėtros planų įgyvendinimą, šiame straipsnyje nurodytus žvejybos pajėgumų apribojimus valstybės narės gali padidinti tik laikydamosi tuose plėtros planuose nustatytų ribų.
4 skirsnis
SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS
24 straipsnis
Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas
Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone, 2010 metams apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų BT dydį tiek, kad jos bendras dydis SPRFMO konvencijos rajone neviršytų 78 610 BT, ir taip būtų užtikrintas tausus pelaginių žuvų išteklių naudojimas pietų Ramiajame vandenyne.
25 straipsnis
Pelaginių žuvų žvejyba. Leidžiamo sugauti kiekio apribojimai
1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 24 straipsnyje, gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius šiame rajone taikant IJ priede nustatytus leidžiamo sugauti kiekio apribojimus.
2. Valstybės narės kas mėnesį praneša Komisijai savo laivų, vykdančių šiame straipsnyje nurodytą žvejybą, pavadinimus bei jų charakteristikas, įskaitant BT.
3. Šiame straipsnyje nurodytos žvejybos veiklos stebėsenos tikslais valstybės narės kas mėnesį ir ne vėliau kaip iki kito mėnesio penkioliktos dienos perduoda Komisijai laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sugauto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO laikinajam sekretoriatui.
26 straipsnis
Dugninė žvejyba
Valstybės narės riboja dugninės žvejybos pastangas arba leidžiamą sugauti kiekį SPRFMO konvencijos rajone, kad jis neviršytų 2002 m. sausio 1 d.-2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpio vidutinio metinio lygio, kuris išreiškiamas žvejybos laivų skaičiumi ir kitais sugautą kiekį, žvejybos pastangas ir žvejybos pajėgumus apibūdinančiais parametrais, ir kad žvejyba būtų vykdoma tik tose SPRFMO konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta ir ankstesniu žvejybos sezonu.
5 skirsnis
IATTC KONVENCIJOS RAJONAS
27 straipsnis
Žvejyba gaubiamaisiais tinklais
1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:
a)
2010 m. liepos 29 d.-rugsėjo 28 d. arba 2010 m. lapkričio 10 d.-2011 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis:
-
Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija,
-
150o vakarų ilgumos,
-
40o šiaurės platumos,
-
40o pietų platumos;
b)
2010 m. rugsėjo 29 d.-spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis:
-
94o vakarų ilgumos,
-
110o vakarų ilgumos,
-
3o šiaurės platumos,
-
5o pietų platumos.
2. Atitinkamos valstybės narės iki 2010 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalies a punkte. Visi atitinkamos valstybės narės laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, apibrėžtame rajone pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais.
3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC reguliavimo rajone, gali laikyti laive ir iškrauti visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus, išskyrus tuos, kurie dėl kitų priežasčių nei jų dydis laikomi netinkamais žmonėms vartoti. Ši nuostata netaikoma tik per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.
6 skirsnis
SEAFO KONVENCIJOS RAJONAS
28 straipsnis
Giliavandenių ryklių apsaugos priemonės
SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba: rombinių rajų (Rajidae), paprastųjų dygliarylių (Squalus acanthias), Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi), trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus), naktinių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps), mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus), katryklių pamėklių (Apristurus manis), baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus) ir giliavandenių Selachimorpha viršutinei rūšiai priklausančių ryklių.
7 skirsnis
WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS
29 straipsnis
Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos pastangų apribojimai
Valstybės narės užtikrina, kad bendros didžiaakių tunų (Thunnus obesus), gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares), dryžųjų tunų (Katsuwonus pelamis) ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) išteklių žvejybos pastangos WCPFC konvencijos rajone neviršytų Sąjungos ir šio regiono pakrančių valstybių žvejybos partnerystės susitarimuose numatytų žvejybos pastangų.
30 straipsnis
Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti
1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, nuo 2010 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2010 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val. gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams draudžiama žvejybos veikla naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti. Šiuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:
a)
nestato ir nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių;
b)
nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti.
2. Visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, žvejojančiuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje, gali būti laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.
3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:
a)
per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti;
b)
kai žuvis netinka žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis; arba
c)
jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos funkcijos.
31 straipsnis
Laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas
Didžiausias ES laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20o pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede.
8 skirsnis
Beringo Jūra
32 straipsnis
Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone
Draudžiama Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma).
III ANTRAŠTINĖ DALIS
TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS ES VANDENYSE GALIMYBĖS
33 straipsnis
Leidžiamo sugauti kiekio apribojimai
Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ES vandenyse neviršijant I priede nustatyto leidžiamo sugauti žuvų kiekio ir laikantis Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje ir šioje antraštinėje dalyje nustatytų sąlygų.
34 straipsnis
Žvejybos leidimai
1. Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems ES vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.
2. Išteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sugauti kiekio apribojimai, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus tuos atvejus, kai tas žuvis sužvejojo neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios valstybės laivai.
35 straipsnis
Žvejoti draudžiamos rūšys
Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti šių rūšių žuvis:
a)
milžinryklius (Cetorinhus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES vandenyse;
b)
europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) visuose ES vandenyse;
c)
švelniąsias rajas (Dipturus batis) IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X ICES zonų ES vandenyse; ir
d)
marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Rostroraja alba) VI, VII, VIII, IX ir X ICES zonų ES vandenyse.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
36 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1359/2008 pakeitimai
Reglamento (EB) Nr. 1359/2008 priedo 2 dalies įrašas apie bukasnukį ilgauodegį grenadierių ICES III parajonio Bendrijos vandenyse ir vandenyse, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai, pakeičiamas taip:
„Rūšis:
Bukasnukis ilgauodegis grenadierius
Coryphaernoides rupestris
Zona:
III zonos Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai (45)
(RNG/03-)
Metai
2009
2010
Danija
804
804
Vokietija
5
5
Švedija
41
41
EB
850
850
37 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 754/2009 pakeitimai
Reglamento (EB) Nr. 754/2009 1 straipsnis papildomas šiais punktais:
„c)
Jungtinės Karalystės 2009 m. birželio 18 d. prašyme nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 70 mm ar didesnis ir mažesnis nei 100 mm, į vakarus nuo Škotijos, visų pirma Minch sąsiauryje (ICES 42 E3, 42 E4, 43 E3, 43 E4, 44 E3, 44 E4, 45 E3 statistiniuose stačiakampiuose), žvejojančių norveginius omarus, grupės laivams;
d)
Jungtinės Karalystės 2009 m. birželio 18 d. prašyme nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 70 mm ar didesnis ir mažesnis nei 100 mm, į vakarus nuo Škotijos, visų pirma Klaido įlankoje (ICES 39 E5 ir 40 E5 statistiniuose stačiakampiuose), žvejojančių norveginius omarus, grupės laivams;
e)
Lenkijos 2009 m. balandžio 24 d. prašyme, pateiktame 2009 m. liepos 11 d. laišku, nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm ar didesnis, Šiaurės jūroje ir ICES IIa zonos ES vandenyse žvejojančių ledjūrio menkes nuolat prižiūrint stebėtojams, grupės laivams.“.
38 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1226/2009 pakeitimai
2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1226/2009, kuriuo nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2010 m. ir su jomis susijusios sąlygos (46), 2 straipsnis pakeičiamas taip:
„2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas Bendrijos žvejybos laivams (toliau - Bendrijos laivai), vykdantiems veiklą Baltijos jūroje.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų tikslais, kurie atliekami gavus valstybės narės, su kurios vėliava atitinkamas laivas plaukioja, leidimą bei įgaliojimus, ir apie kuriuos Komisija bei valstybės narės, kurių vandenyse atliekami moksliniai tyrimai, apie tai iš anksto informuojamos. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse atliekami moksliniai tyrimai, ICES ir ŽMTEK apie visus tokių žvejybos operacijų metu sugautus kiekius.
3. 2 dalis netaikoma žvejybos operacijoms, kurias vykdo laivai, dalyvaujantys įgyvendinant iniciatyvas, susijusias su visapusiškai dokumentais pagrįsta žvejyba, tais atvejais, kai tokiai žvejybai gali būti naudojamos papildomos kvotos.“.
39 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1287/2009 pakeitimai
2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1287/2009, kuriuo nustatomos 2010 m. taikomos Juodosios jūros tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos (47), 2 straipsnis pakeičiamas taip:
„2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas Bendrijos žvejybos laivams (toliau - Bendrijos laivai), vykdantiems veiklą Juodojoje jūroje.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų tikslais, kurie atliekami gavus valstybės narės, su kurios vėliava atitinkamas laivas plaukioja, leidimą bei įgaliojimus, ir apie kuriuos Komisija bei valstybės narės, kurių vandenyse atliekami moksliniai tyrimai, apie tai iš anksto informuojamos. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse atliekami moksliniai tyrimai, ICES ir ŽMTEK apie visus tokių žvejybos operacijų metu sugautus kiekius.
3. 2 dalis netaikoma žvejybos operacijoms, kurias vykdo laivai, dalyvaujantys įgyvendinant iniciatyvas, susijusias su visapusiškai dokumentais pagrįsta žvejyba, tais atvejais, kai tokiai žvejybai gali būti naudojamos papildomos kvotos.“.
40 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.
Jeigu CCAMLR konvencijos rajone žvejybos galimybės nustatomos laikotarpiais, prasidedančiais prieš 2010 m. sausio 1 d., II antraštinės dalies III skyriaus 2 skirsnio ir IE bei V priedai taikomi nuo atitinkamų tų žvejybos galimybių taikymo laikotarpių pradžios.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2010 m. sausio 14 d.