TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1359/2008
2008 m. lapkričio 28 d.
nustatantis Bendrijos žvejybos laivams taikomas tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2009 m. ir 2010 m. žvejybos galimybes
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 20 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnį Taryba turi patvirtinti priemones, būtinas užtikrinti galimybę naudotis vandenimis ir ištekliais bei tausojančią žvejybos veiklą, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas ir visas regioninių patariamųjų tarybų, įsteigtų pagal šio reglamento 31 straipsnį, pateiktas rekomendacijas.
(2)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba turi žvejybos rajonui ar žvejybos rajonų grupei nustatyti žvejybos galimybes ir jas paskirstyti pagal nustatytus kriterijus.
(3)
Naujausiose Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) mokslinėse rekomendacijose dėl tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių nurodoma, kad šie ištekliai naudojami netausiai ir kad tokių išteklių žvejybos galimybės turėtų būti sumažintos siekiant užtikrinti jų tvarumą.
(4)
TJTT taip pat nurodo, kad islandinių pjūklapilvių beriksų išteklių naudojimo mastai TJTT VII parajonyje yra pernelyg dideli. Toliau mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad VI parajonyje labai sumažėjo islandinių pjūklapilvių beriksų, taip pat įvardijami labiausiai pažeidžiami šių rūšių žuvų susitelkimo rajonai. Todėl būtų tikslinga tuose rajonuose uždrausti žvejoti islandinius pjūklapilvius beriksus.
(5)
Remiantis 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2347/2002, nustatančiu konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (2), giliavandenių žuvų rūšių, nurodytų to reglamento I priede, žvejybos galimybės nustatomos kas dvejus metus. Tačiau atlantinės argentinos ir melsvosios molvos išteklių atveju taikoma išimtis, nes jų žvejybos galimybės priklauso nuo kasmetinių derybų su Norvegija rezultatų. Todėl šių išteklių žvejybos galimybės nustatomos gruodžio mėn. Tarybos reglamente dėl kasmetinių žvejybos galimybių.
(6)
Siekiant užtikrinti veiksmingą kvotų valdymą turėtų būti nustatytos specialios sąlygos, pagal kurias turėtų būti vykdomos žvejybos operacijos.
(7)
Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (3), 2 straipsnį būtina nustatyti, kuriems ištekliams taikomos tame reglamente nustatytos įvairios priemonės.
(8)
Šiame reglamente nustatytos priemonės turėtų būti taikomos pagal TJTT zonas, nustatytas 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (4) ir Žvejybos Rytų Centrinio Atlanto komiteto (CECAF) zonas, nustatytas 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (5).
(9)
Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal šiuo klausimu priimtus Bendrijos teisės aktus, visų pirma pagal 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2807/83, nustatantį išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles (6), 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1381/87, nustatantį išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles (7), 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (8), 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (9), 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (10), Reglamentą (EB) Nr. 2347/2002 ir 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose (11).
(10)
Siekiant užtikrinti pragyvenimą Bendrijos žvejams, svarbu leisti žvejoti šiuose žvejybos rajonuose nuo 2009 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į klausimo skubumą, būtina taikyti išimtį Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių, 3 punkte nurodytam šešių savaičių laikotarpiui,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šis reglamentas nustato giliavandenių žuvų rūšių ir Bendrijos žvejybos laivų metines žvejybos galimybes 2009 ir 2010 metais Bendrijos vandenyse ir tam tikrų ne Bendrijos vandenų zonose, kuriose būtina riboti sugaunamą kiekį, ir specifines tų žvejybos galimybių panaudojimo sąlygas.
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
1. Šiame reglamente „giliavandenės žvejybos leidimas“ - žvejybos leidimas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnyje.
2. Taikomos TJTT (ICES) ir CECAF zonų apibrėžtys, pateiktos atitinkamai Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 ir Reglamente (EB) Nr. 2597/95.
3 straipsnis
Žvejybos galimybių nustatymas
Giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės Bendrijos laivams yra nustatytos priede.
4 straipsnis
Paskirstymas valstybėms narėms
Priede pateikiamos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nepažeidžiant:
a)
apsikeitimų, kurie buvo atlikti pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b)
išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 32 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį;
c)
papildomų iškrovimų, kurie leidžiami pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)
perkeltų kiekių pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
e)
sumažinimų, atliekamų pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį.
5 straipsnis
Kvotų lankstumas
Reglamente (EB) Nr. 847/96 visos šio reglamento priede nurodytos kvotos yra laikomos „analitinėmis“ kvotomis.
Tačiau Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonės toms kvotoms netaikomos.
6 straipsnis
Sugauto kiekio ir priegaudos iškrovimo sąlygos
1. Išteklių, kurių žvejybos galimybės nustatytos šiuo reglamentu, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tais atvejais, kai jas sugavo kvotą turinčios ir jos neišeikvojusios valstybės narės laivai. Visi iškrautų žuvų kiekiai įskaitomi į kvotą.
2. 1 dalis netaikoma kiekiams, sugautiems vykdant mokslinius tyrimus pagal Reglamento (EEB) Nr. 850/89 43 straipsnį. Tokie sugauti kiekiai nėra įskaitomi į kvotą.
7 straipsnis
Islandiniai pjūklapilviai beriksai
1. Islandinių pjūklapilvių beriksų žvejyba draudžiama šiuose jūros rajonuose:
a)
jūros rajone, apibrėžtame rumbo linijų, nuosekliai sujungiančių šiuos taškus:
57°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos
57°00′ šiaurės platumos, 8°30′ vakarų ilgumos
56°23′ šiaurės platumos, 8°30′ vakarų ilgumos
55°00′ šiaurės platumos, 8°30′ vakarų ilgumos
55°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos
57°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos;
b)
jūros rajone, apibrėžtame rumbo linijų, nuosekliai sujungiančių šiuos taškus:
55°30′ šiaurės platumos, 15°49′ vakarų ilgumos
53°30′ šiaurės platumos, 14°11′ vakarų ilgumos
50°30′ šiaurės platumos, 14°11′ vakarų ilgumos
50°30′ šiaurės platumos, 15°49′ vakarų ilgumos;
c)
jūros rajone, apibrėžtame rumbo linijų, nuosekliai sujungiančių šiuos taškus:
55°00′ šiaurės platumos, 13°51′ vakarų ilgumos
55°00′ šiaurės platumos, 10°37′ vakarų ilgumos
54°15′ šiaurės platumos, 10°37′ vakarų ilgumos
53°30′ šiaurės platumos, 11°50′ vakarų ilgumos
53°30′ šiaurės platumos, 13°51′ vakarų ilgumos.
Šie taškai, atitinkamos rumbo linijos ir laivo padėtis nustatomi pagal WGS84 standartą.
2. Į 1 dalyje apibrėžtus rajonus įplaukę gelminės žvejybos leidimus turintys laivai gali laikyti laive islandinių pjūklapilvių beriksų, perkrauti juos ar tokią žvejybą užbaigę juos iškrauti tik tokiomis sąlygomis:
a)
tranzito metu visi denyje esantys žvejybos įrankiai yra sukrauti ir pririšti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų; ar
b)
vidutinis greitis tranzito metu yra lygus arba didesnis nei 8 mazgai.
3. Valstybės narės užtikrina, kad gelminės žvejybos leidimus turinčius laivus tinkamai kontroliuotų žvejybos stebėjimo centrai (toliau - ŽSC), kuriuose veikia sistema, nustatanti ir registruojanti į 1 dalyje apibrėžtus rajonus įplaukiančius, juos kertančius ar iš jų išplaukančius laivus.
8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.