KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1020/2009
2009 m. spalio 28 d.
iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų, siekiant suderinti jo I, III, IV ir V priedus su technikos pažanga
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų (1), ypač į jo 31 straipsnio 1 ir 3 dalis,
kadangi:
(1)
Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 3 straipsnyje nustatyta, kad trąšos, priklausančios I priede išvardytų trąšų tipui ir atitinkančios tame reglamente nustatytas sąlygas, gali būti vadinamos „EB trąšomis“.
(2)
Iš dalies ištirpintas gamtinis fosfatas priklauso pagrindinių maistinių medžiagų trąšų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priede, tipui. Pagal to reglamento 16 straipsnį, į visų tipų trąšų pirmines maistines medžiagas galima pridėti antrinių maistinių medžiagų. Tačiau dėl nustatyto per didelio mažiausio fosforo pentoksido kiekio, kurio turi būti esamo tipo iš dalies ištirpintame gamtiniame fosfate, neleidžiama pridėti antrinių maistinių medžiagų. Todėl turėtų būti nustatytas naujas trąšų tipas, kad iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato ir magnio kaip antrinės maistinės medžiagos mišinius būtų galima tiekti rinkai kaip „EB trąšas“.
(3)
Į maltą gamtinį fosfatą pridedama magnio sulfato arba magnio oksido siekiant sumažinti fosfatų ir magnio trūkumą tam tikruose žemės ūkio paskirties dirvožemiuose. Dėl dalinio ištirpinimo auginamos kultūros gali sparčiai įsisavinti fosfatą ir magnį trumpuoju laikotarpiu, o iš neištirpintų sudedamųjų dalių fosforas ir magnis įsisavinami lėčiau, bet ilgiau. Kad ūkininkams būtų naudingiau, vienose to paties tipo trąšose turėtų būti abiejų maistinių medžiagų - fosfato ir magnio.
(4)
Magnio sulfatas priklauso antrinių maistinių medžiagų trąšų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priede, tipui. Pagal to reglamento 20 straipsnį, į visų antrinių maistinių medžiagų tipų trąšas galima pridėti mikroelementų. Tačiau dėl nustatyto per didelio mažiausio sieros trioksido ir magnio oksido kiekio, kurio turi būti esamo tipo magnio sulfato trąšose, neleidžiama pridėti mikroelementų. Dėl didėjančio susidomėjimo subalansuota augalų mityba naudojama daugiau mikroelementų. Ūkininkams būtų lengviau naudoti tokius mikroelementus, jeigu būtų magnio sulfato ir mikroelementų mišinių. Todėl turėtų būti persvarstytas magnio sulfato trąšų tipas, kad magnio sulfato ir mikroelementų mišinius būtų galima tiekti rinkai kaip „EB trąšas“.
(5)
Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 III priede pateiktos techninės nuostatos dėl amonio nitrato trąšų, kuriose yra didelis azoto kiekis, kontrolės. Reikėtų aiškiau nustatyti, kad analizės metodai gali būti taikomi tiriant įvairaus pavidalo amonio nitrato trąšas (priliuotąsias ar granuliuotąsias). Be to, aprašant analizės metodus vietoje dabartinių SI vienetų naudojami pasenę slėgio vienetai.
(6)
Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 29 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad EB trąšų, priklausančių to reglamento I priede išvardytų trąšų tipams, kontrolė atliekama taikant to reglamento III ir IV prieduose išsamiai aprašytus analizės metodus. Kadangi šie metodai tarptautiniu mastu nepripažįstami, Europos standartizacijos komitetas (CEN) buvo įgaliotas parengti lygiaverčius EN standartus, kuriais būtų pakeisti galiojantys metodai.
(7)
Iš dalies dėl to, kad CEN buvo suteiktas įgaliojimas M/335 dėl trąšų ir kalkinimo medžiagų analizės metodų atnaujinimo, parengta 20 EN standartų, kurie turėtų būti nurodyti Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 IV priede. Kai kurie iš šių standartų pakeis esamus analizės metodus, o kiti yra nauji.
(8)
Taikant patvirtintus metodus, paskelbtus kaip EN standartai, paprastai atliekamas tarplaboratorinis tyrimas, skirtas patikrinti, ar taikydamos analizės metodus skirtingos laboratorijos gauna vienodus rezultatus. Tačiau pirminis į įgaliojimą įtrauktinų metodų vertinimas parodė, kad kai kurie iš jų yra retai naudojami. Nuspręsta, kad tuomet užtenka parengti redaguotą versiją ir nereikia atlikti tarplaboratorinio tyrimo. Todėl reikėtų atskirti patvirtintus EN standartus nuo nepatvirtintų metodų, kad būtų lengviau išskirti tuos EN standartus, kuriuos rengiant atliktas tarplaboratorinis tyrimas, kad kontrolę atliekantys subjektai būtų tinkamai informuoti apie statistinį EN standartų patikimumą.
(9)
Siekiant supaprastinti teisės aktus ir palengvinti būsimą persvarstymą, tikslinga pakeisti visą Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 IV priedo standartų tekstą CEN paskelbtinų EN standartų nuorodomis.
(10)
Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 30 straipsnyje reikalaujama, kad laboratorijos būtų kompetentingos atlikti oficialiai kontrolei skirtą trąšų mėginių analizę ir šiuo tikslu būtų patvirtintos valstybių narių. Tokios patvirtintosios laboratorijos turėtų atitikti V priedo B skyriuje nurodytus akreditavimo standartus. Kadangi praktiškai akreditavimas trunka ilgiau, nei buvo numatyta iš pradžių, turėtų būti iš dalies pakeistas V priedas, kad, siekiant užtikrinti veiksmingą kontrolę, valstybėms narėms būtų leista patvirtinti dar neakredituotas, bet turinčias oficialiai kontrolei vykdyti reikalingos kompetencijos laboratorijas.
(11)
Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.
(12)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 32 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 iš dalies keičiamas taip:
1)
I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.
2)
III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.
3)
IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento III priedą.
4)
V priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento IV priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2009 m. spalio 28 d.