KOMISIJOS SPRENDIMAS
2006 m. kovo 8 d.
Dėl valstybės pagalbos, Vokietijos teikiamos įmonei „Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG“
(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 641)
(Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)
(Tekstas svarbus EEE)
(2006/744/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies 1 pastraipą,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos ekonominės erdvės, ypač į 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo nuomonę pagal pirmiau nurodytus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
2003 m. lapkričio 12 d. iš Vokietijos „Magog“ konkurento Komisija gavo skundą dėl tariamos valstybės pagalbos, teikiamos įmonei „Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG“ (toliau - „Magog“). 2003 m. lapkričio 25 d. Komisija kreipėsi į Vokietiją dėl informacijos, kurią Vokietija pateikė 2004 m. kovo 4 d. laišku, kuris buvo įregistruotas tą pačią dieną.
(2)
2004 m. spalio 6 d. Komisija dėl minėtosios pagalbos pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Komisijos nutarimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl tariamos pagalbos. 2004 m. gruodžio 14 d. laišku, kuris buvo įregistruotas 2004 m. gruodžio 16 d., ji gavo „Rathscheck Schiefer und Dach-Systeme KG“, „I.B. Rathscheck Söhne KG Moselschiefer-Bergwerke“ ir „Theis-Böger GmbH“ (toliau - „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“) komentarus, o 2004 m. gruodžio 7 d. laišku, kuris buvo įregistruotas 2004 m. gruodžio 13 d., trečiojo asmens, kuris norėjo likti neįvardytas, nuomonę.
(3)
Nuomonės buvo perduotos Vokietijai 2005 m. sausio 3 d. ir 2005 m. liepos 7 d. laiškais. Vokietija į tai atsakė 2005 m. kovo 11 d. laišku, kuris buvo tą pačią dieną įregistruotas, ir 2005 d. rugpjūčio 31 d. laišku, kuris įregistruotas 2005 m. rugsėjo 1 d.
(4)
Vokietija į nutarimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą atsakė 2004 m. gruodžio 6 d. laišku, kuris buvo įregistruotas 2004 m. gruodžio 13 d. Komisija 2005 m. spalio 5 d. paprašė papildomos informacijos, kurią Vokietija pateikė 2005 m. lapkričio 15 d. laišku, kuris buvo įregistruotas 2005 m. lapkričio 16 d. Priedai buvo perduoti 2005 m. lapkričio 18 d. laišku, kuris buvo įregistruotas 2005 m. lapkričio 24 d. Vokietija 2005 m. gruodžio 21 d. laišku, kuris buvo įregistruotas tą pačią dieną, pateikė papildomos informacijos.
II. PAGALBOS APRAŠYMAS
2.1. Pagalbos gavėja
(5)
Pagalbos gavėja įmonė „Magog“, kurios buveinė yra Bad Fredeburge, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje, gamina šiferį. 2002 metais įmonėje dirbo 43 darbuotojai, o jos balanso suma sudarė mažiau nei 5 mln. eurų. Kadangi įmonė atitinka ir savarankiškumo kriterijų, ji pagal 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl mažiausių, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (3) turi būti priskiriama mažosioms įmonėms.
2.2. Projektas
(6)
Vestfalijos šiferio gamintojų sąjungos „Westfälischer Schieferverband e.V.“ prašymu 2002 m. ir 2003 m. Vokietijos Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė teikė paramą, skirtą naujų šiferio pjaustymo technologijų plėtrai (projektas „Šiferio gamybos, naudojant skaitmeninę matmenų kontrolę ir robotus, plėtojimas ir bandymai“). Bendradarbiaudama su viena aukštąja ekonomikos ir technologijos mokykla, projektą vykdė „Magog“, kuri yra „Westfälischer Schieferverband“ sąjungos narė.
(7)
Vokietijos duomenimis, projekto tikslas buvo išplėtoti pažangią šiferio apdirbimo technologiją, kad būtų sumažinta darbuotojų sveikatos rizika. Iki tol daugiausia buvęs rankų darbas gaminant šiferį buvo susijęs su fiziniu darbuotojų krūviu. Vokietijos požiūriu, dėl projekto labai pagerėjo darbo sauga. Projektas taip pat buvo modelis visai šiferio gamybai.
(8)
Pagal paraišką visas projektas „Šiferio gamybos, naudojant skaitmeninę matmenų kontrolę ir robotus, plėtojimas ir bandymai“ buvo suskirstytas į tris etapus: pirmiausia reikėjo sukurti prototipą. Antrajame etape numatyta pastatyti hales, o trečiajame - įgyvendinti naują technologiją.
(9)
Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė teikė paramą tik pirmajam projekto etapui. Iš pradžių buvo numatyta, kad pirmojo etapo išlaidos sudarys 1 293 110 eurų, iš kurių Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė turėjo padengti 60 %, t. y. 775 866 eurų. Galiausiai pirmojo etapo išlaidos sudarė 1 223 945 eurų, iš kurių 702 093 eurų (57 %) finansavo Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė.
(10)
Galutinės pirmojo etapo išlaidos
(1 lentelė)
EUR
Projekto įgyvendinimo galimybių tiriamoji studija
25 565
Prototipo kūrimas (1-asis įrenginys)
464 410
Dviejų gamybos įrenginių sukūrimas ir pastatymas (2-asis ir 3-iasis įrenginiai)
733 970
IŠ VISO
1 223 945
(11)
„Magog“ užsakė atlikti projekto įgyvendinimo (techninių) galimybių tiriamąją studiją apie šiferio gamybos įrenginio, naudojant skaitmeninę matmenų kontrolę ir robotus, sukūrimą. Toks tyrimas 2002 metų kovo mėnesį buvo atliktas. Šios studijos išlaidos sudarė 25 565 eurų.
(12)
Atlikus įgyvendinimo galimybių studiją, buvo sukurtas ir pastatytas prototipas, skirtas ne pramoninei gamybai, o tik testavimo tikslams „Magog“ teritorijoje (toliau - „1-asis įrenginys“). Šis prototipas 2002 metų lapkričio ir gruodžio mėnesiais buvo išbandytas, o 2003 metų sausio mėnesį išmontuotas. Prototipo išlaidos sudarė 464 410 eurų.
(13)
Remdamasi bandant prototipą įgyta patirtimi, įmonė pastatė pramoninei gamybai skirtą įrenginį. Atlikus prototipo bandymą paaiškėjo, kad dėl skirtingo šiferio dydžio reikėtų mažiausiai dviejų pramoninei gamybai skirtų įrenginių. Pirmasis pramoninei gamybai naudojamas įrenginys buvo pastatytas 2003 metų sausio mėn. (toliau - „2-asis įrenginys“), o antrasis - 2003 metų balandžio mėn. (toliau - „3-iasis įrenginys“). 2003 m. 2-asis ir 3-iasis įrenginiai buvo nuolat testuojami, siekiant ir toliau gerinti jų eksploataciją. Nuo 2004 metų pradžios gamyba ir 2-ajame, ir 3-iajame įrenginiuose vyko sklandžiai. 2-ojo ir 3-iojo įrenginių išlaidos siekė 733 970 eurų.
(14)
8-13 punktuose aprašytas 1-asis etapas buvo bendros „Magog“ gamybos proceso modernizavimo koncepcijos, kuri apėmė ir kitus etapus, dalis. 2-asis ir 3-iasis etapai buvo pradėti 2003 metais, o baigti 2005 metais. Be to, nuo 2002 metų buvo investuojama į skalūno šiferiui gaminti gavybą (į štrekų kasimą). Vokietijos duomenimis, 2-asis ir 3-iasis etapai bei štreko kasimas apėmė šias investicijas, kurios buvo bendrosios modernizavimo koncepcijos dalis
(2 lentelė):
EUR
1
Halė 2002 metais
16 576
2
Halė 2005 metais
213 175
3
Pjovimo mašina
267 774
4
Vandens ruošimo įrenginys
35 740
5
Biuro prijungimas
2 570
6
Skalūno atskėlimo prietaisas
105 840
7
Patentų išlaidos
65 128
8
Štreko kasyba 2002-2005 metais
557 378
9
Štreko kasyba 2006-2007 metais
176 800
10
Personalo išlaidos, skirtos projekto vadovui ir inžinieriui 2004-2005 metais
84 247
11
Gamybinio pastato nugriovimas
8 245
12
Architektų honorarai
5 733
IŠ VISO
1 539 205 (4)
(15)
16 576 eurų dydžio išlaidos, nurodytos punkte „Halė 2002 metais“, yra susijusios su esamos skalūnų pjovimo šiferiui gaminti halės taisymu ir atnaujinimu 2002 metais (2 lentelės 1 punktas).
(16)
Investicijos, nurodytos punkte „Halė 2005 metais“, yra susijusios su tuometine telkinio hale, kuri 2004 ir 2005 metais iš pagrindų buvo perstatyta ir dabar naudojama gamybai (2 punktas). Perstatyti halę reikėjo tam, kad būtų galima įdiegti naują gamybos procesą, kuriam atlikti buvo pasitelkti specialiai sukurti robotai. Į halės perstatymą taip pat įėjo ir naujos pjovimo mašinos, reikalingos naujiems robotams įtaisyti, pastatymas (3 punktas).
(17)
Naujam gamybos procesui taip pat reikėjo įrengti ir vandens ruošimo įrenginius naujai pjovimo mašinai aušinti (4 punktas). Naujoji pjovimo mašina yra didesnė už senąją, todėl jai aušinti reikia daugiau vandens. Biuro prijungimo išlaidos (5 punktas) taip susijusios su 2005 metų investicijomis į halę ir į pjovimo mašiną.
(18)
Skalūno atskėlimo prietaisas (6 punktas) yra skalūną, skirtą šiferiui gaminti, atskelianti kilnojamoji mašina, kuri naudojama skalūnų gavybai kalnakasybos įmonėje, ir jį „Magog“ įsigijo 2004 metais.
(19)
Patentų išlaidos, nurodytos lentelės 7 punkte, yra mokesčiai, sumokėti advokatams už su projektu susijusių patentų įregistravimą.
(20)
Skalūnų kasybos išlaidos 2002-2005 metais yra investicijos į štreką (8 punktas). 2006-2007 metams įmonės numatytos išlaidos dokumentuose buvo fiksuojamos kaip išlaidos, skirtos štrekui per šiuos dvejus metus (9 punktas). Projekto vadovui ir inžinieriui skirtos išlaidos 2004-2005 metais (10 punktas) yra susijusios su 8 ir 9 punktuose įvardytais kasybos darbais.
(21)
Pastato ardymo išlaidos (11 punktas) susidarė 2005 metų birželio mėn. ir buvo susijusios su išsamiau neapibūdinto gamybos pastato nugriovimu.
(22)
Architektams skirtą honorarą (12 punktas) dar galima išskaidyti į 3 600 eurų už statybą, nurodytą punkte „Halė 2005 metais“, ir 2 133 eurus už kitus darbus.
2.3. Finansinė priemonė
(23)
Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė 702 093 eurų paramą suteikė, remdamasi „Kalnakasybos technologijų programa“ („Technologieprogramm Bergbau“). Šios programos tikslas - remti projektus, kurie padeda gerinti kalnakasybos darbuotojų darbų saugą, sveikatos apsaugą ir aplinkosaugą kalnakasyboje. Potencialūs paramos gavėjai pagal šią programą buvo techninės mokslinės Bendrijos įstaigos. Programa baigta 2003 metų pabaigoje.
(24)
Sprendimas dėl subsidijos priimtas 2001 m. gruodžio 19 d. Subsidija išmokėta per laikotarpį nuo 2002 m. rugpjūčio mėn. iki 2003 m. gruodžio mėn. tam tikromis dalimis, atsižvelgiant į projekto įgyvendinimo pažangą.
(25)
„Magog“ turi visas nuosavybės teises į projekto rezultatus bei teises jais naudotis. Dalį pajamų, kurias tam tikromis sąlygomis ši įmonė gauna panaudojusi rezultatus, turi pervesti Šiaurės Reino-Vestfalijos žemei. Subsidijos suteikimas buvo susietas su sąlyga, kad projekto rezultatai būtų skleidžiami toliau. „Magog“ turėjo paskelbti rezultatus bent viename pripažintame specialiajame tos ūkio šakos Vokietijos žurnale. Vokietijos duomenimis, „Magog“ perleido licencijas konkurentui. Straipsnis apie rezultatus buvo paskelbtas Kalnakasybos sąjungos „Bergbauverband“ žurnale „Bergbau“ („Kalnakasyba“).
III. PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ
(26)
Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nes ji suabejojo Vokietijos tvirtinimu, kad finansinė priemonė nėra valstybės pagalba. Komisijos nuomone, finansinė priemonė suteikė „Magog“ įmonei išskirtinį pranašumą, nes naujos technologijos įdiegimas leido padidinti produktyvumą ir pagerino jos konkurencingumą, nors jai pačiai nereikėjo apmokėti visų išlaidų. Be to, Komisijos nuomone, tai pakenkė valstybių narių tarpusavio prekybai.
(27)
Nagrinėdama galimas išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį, Komisija pirmiausia nustatė, kad „Magog“ įsikūrimo vieta nebuvo remtiname regione pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a arba c punktą.
(28)
Komisijos požiūriu, projektą galbūt būtų galima vertinti kaip investicinį projektą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (5), tačiau ji suabejojo, ar laikomasi didžiausių leistinų bendrojo pagalbos intensyvumo ribų, taikomų remtinoms investicijų išlaidoms: 7,5 % - vidutinėms įmonėms ir 15 % - mažosioms įmonėms.
(29)
Komisija taip pat atsižvelgė ir į tai, kad projekto dalis galėtų būti priskiriama prie plėtros iki konkurencijos pagal „Bendrijos bendrąsias nuostatas dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai“ (6) (sutrumpintai - „Bendrąsias valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai nuostatas“), pagal kurias valstybės pagalba fundamentaliems ir pramoniniams tyrimams bei plėtrai iki konkurencijos yra leistina. Tačiau ji suabejojo, ar buvo laikomasi 35 % didžiausio leistino pagalbos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) intensyvumo.
(30)
Be to, Komisija paaiškino, kad ji ištirs pagalbos suderinamumą su bendraisiais interesais, o ypač su tikslu apsaugoti darbuotojų sveikatą ir saugą pagal EB sutarties 137 straipsnį.
IV. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(31)
Komisija gavo pastabų iš „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ bei iš vieno konkurento, kuris nepanoro būti įvardytas.
4.1. „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“
(32)
Savo nuomonėje dėl oficialaus tyrimo procedūros pradėjimo „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ paaiškino, kad stogų šiferio rinka yra bendra rinka, ir kad nėra jokios atskiros rinkos, skirtos „senajai Vokietijos stogų dangai (Altdeutsche Deckung)“. Net jeigu tokia atskira „senosios Vokietijos stogų dangos“ rinka ir egzistuotų, tai jos rėmimas vis tiek sukeltų konkurencijos iškraipymą, nes naują robotą būtų galima naudoti ir įprastiniam stogų šiferiui gaminti, o Ispanijos šiferio gamintojai dirba ne tik galutinio, bet ir tarpinio produkto rinkoje. „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ nurodė, kad „senoji Vokietijos stogų danga“ vis dažniau gaminama iš ispaniškos skalūnų žaliavos.
(33)
Vertindami galimą suderinamumą su bendrąja rinka, „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ pareiškė, jog minėtoji pagalba nesuderinama su bendrąja rinka, nes ji „Magog“ bendrovei suteiktų galimybę siūlyti rinkoje savo produktus mažesnėmis kainomis negu jos konkurentai ar net Ispanijos įmonės.
(34)
„Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ atmetė Vokietijos tvirtinimą, jog subsidija „Magog“ bendrovei nesuteikia išskirtinių pranašumų. „Magog“ ir pati neginčija to, kad ši parama daug prisidėjo prie jos pelningumo didinimo.
(35)
„Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ taip pat pateikė ir užkulisinės informacijos apie stogų šiferio rinką. Jie nurodė, kad šiferio gamyba nuo 2001 metų mažėja. Ispanijai, kuri yra vienintelė šalis, turinti ryškų eksporto perviršį, tenka 95 % Bendrijos gamybos. Visi šiferio gamintojai Bendrijoje yra mažosios ir vidutinės įmonės.
(36)
„Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ ginčija tai, kad šiferio gamybos, naudojant skaitmeninę matmenų kontrolę bei robotus, sukūrimas esanti tikra inovacija. Įprastinis stogų šiferis Ispanijoje jau keletą metų gaminamas labai moderniomis apdirbimo mašinomis. „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“, vertindamos bandymą projekto dalį priskirti plėtrai iki konkurencijos, atkreipia dėmesį į tai, kad bet kuriuo atveju nebuvo laikomasi leistino pagalbos intensyvumo.
(37)
„Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ atmeta Vokietijos argumentus, esą pagalba pagerino darbuotojų sąlygas. Todėl ši pagalba negali būti vertinama kaip suderinama su bendrąja rinka, nes jos tikslas buvo darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga pagal EB sutarties 137 straipsnį.
4.2. Konkurentas, kuris nepanoro būti įvardytas
(38)
Savo pastabose dėl oficialios tyrimo procedūros konkurentas, kuris nepanoro būti įvardytas, atkreipia dėmesį į tai, kad Vokietijos statybos pramonė ir stogų dangos rinka pastaraisiais metais mažėja. Todėl subsidija, teikiama Vokietijos gamintojui, esanti itin žalinga. Pasak jo, ir jis pats gamina skalūno žaliavą, kuri būtų panaudojama gaminti „senajam vokiškam šiferiui“ Vokietijoje.
V. VOKIETIJOS PASTABOS
(39)
Savo nuomonėje dėl oficialaus tyrimo pradėjimo Vokietija argumentuoja, kad minėtoji subsidija nėra valstybės pagalba, nes ji nesusijusi su valstybių narių tarpusavio prekyba. Šiferis, kurį „Magog“ gamina naujai sukurtuose įrenginiuose, yra itin brangus skalūnų šiferis, skirtas stogų dangai - vadinamosioms „senosioms Vokietijos čerpėms (Altdeutsche Decksteine)“. Tokio šiferio rinka yra regioninio pobūdžio ir apsiriboja tik tam tikromis Vokietijos teritorijomis. Todėl prekybai tarp valstybių narių nebuvo pakenkta.
(40)
Tuo atveju, jei Komisija manytų, jog prekybai tarp valstybių narių kenkiama, tai būtų galima paaiškinti, kad Vokietijos subsidija yra suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. Priemonė atitinka iš anksto atliktos tiriamosios studijos dėl veiklos, kaip plėtros iki konkurencijos, pagal „Bendrųjų valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai nuostatų“ 5.4 punktą ir mažosios įmonės veiklos, kaip plėtros iki konkurencijos, įgyvendinimo sąlygas. Be to, parama gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka ir tiesiogiai remiantis EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Priemonė padeda siekti svarbaus Bendrijos tikslo pagal EB sutarties 137 straipsnį ir yra susijusi su ūkine veikla, kuriai - jeigu ji apskritai kenktų konkurencijai - Bendrijos lygmeniu nėra jokios intensyvios konkurencijos. Be to, Vokietija pateikė išsamų projekto aprašymą ir išlaidų sąmatą, taip pat duomenis apie įmonės mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) statusą.
(41)
Savo atsakyme į „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ pastabas Vokietija tvirtina, jog prekybai tarp valstybių narių nekenkiama. Vokietija atkreipia dėmesį į tai, kad regiono rinkoje vyksta intensyvi konkurencija. Vokietijos nuomone, projekto vykdymas nesumažina „Magog“ įmonės gamybos išlaidų ir savikainos. Be to, projektui gali būti teikiama valstybės pagalba taip pat ir pagal „Bendrąsias valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai nuostatas“, pagal kurias pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. Vokietija suabejojo „Rathscheck“ ir „Theis-Böger“ teiginiu, pagal kurį esą „senoji Vokietijos stogų danga“ gaminama iš ispaniškos šiferio žaliavos (skalūno), teisingumu.
(42)
Atsakydama į konkurento, kuris nepanoro būti įvardytas, nuomonę, Vokietija pastebi, kad remiamųjų robotų neįmanoma panaudoti Ispanijoje vyraujančio įprastinio skalūno, skirto šiferiui gaminti, gavybai. Todėl nėra jokio konkurencijos iškraipymo, susijusio su ispaniškuoju šiferiu. Konkurento, kuris nepanoro būti įvardytas, pareiškimas, esą jis gamina šiferį, kuris naudojamas Vokietijoje „senojo vokiško šiferio“ gamybai, yra neteisingas.
VI. VERTINIMAS
6.1. Pagalba pagal Europos bendrijos steigimo (EB) sutarties 87 straipsnio 1 dalį
(43)
Pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Remiantis nuolatine Europos Teisingumo Teismo praktika, neigiamos įtakos prekybai sąlyga egzistuoja, jeigu pagalbą gaunanti palaikoma įmonė plėtoja tokią ūkinę veiklą, kuri yra valstybių narių tarpusavio prekybos objektas.
(44)
Komisijos nuomone, projektas ir Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės subsidija suteikia „Magog“ įmonei pranašumų. Subsidija buvo parama įmonei modernizuojant savo gamybos procesą - pastatant naujus įrenginius. Tai patvirtinama ir pačios įmonės tinklavietėje, kurioje rašoma, jog projektas buvo vykdomas stengiantis automatizuoti pjaustymo procesą, kad įmonė galėtų mažesnėmis kainomis tinkamai gaminti brangų šiferį ir taip didinti savo konkurencingumą. Subsidija suteikė pranašumų „Magog“ įmonei, nes ji pati rinkoje nebūtų gavusi subsidijos, ir todėl yra grėsmė iškraipyti konkurenciją.
(45)
Vertindama neigiamą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, Komisija konstatuoja, kad specialus labai geras ir brangus stogų šiferis, kurį gamina „Magog“, nesukuria atskiros rinkos, bet laikytinas visos šiferio rinkos dalimi. Vokietija argumentuoja, jog „senosios Vokietijos stogų dangos (Altdeutsche Deckung)“ gamyba ir pardavimas apsiribotų tam tikrais regionais, o pati „senoji Vokietijos stogų danga“, vertinant jos paklausą, dėl savo itin didelės kainos ir panaudojimo tikslo negalėtų būti pakeista prekyboje esančiu įprastiniu stogų šiferiu. Vis dėlto Komisija yra nuomonės, jog faktas, kad „senoji Vokietijos stogų danga“ yra brangesnė negu įprastinis parduodamas šiferis ir paklausą turi tik tarp tam tikrų vartotojų, skatinamų istorinio intereso, nepateisina tos aplinkybės, kad „senoji Vokietijos stogų danga“ būtų laikoma atskira rinka.
(46)
Pasak skundo pateikėjo, bendra stogo šiferio gamyba Bendrijoje siekia 743 000 tonų. Tačiau kur kas didesnė stogų šiferio gamintoja yra Ispanija, eksportuojanti didesnę savo produktų dalį. Vokietija gamina maždaug 9 000-10 000 tonų stogų šiferio. Vokietijos duomenimis, 2002 metais į Vokietiją įvežta daugiau kaip 100 000 tonų ispaniško šiferio. Todėl Komisija daro išvadą, kad stogų šiferio rinkoje prekyba tarp valstybių narių vyksta, o „Magog“ konkuruoja su gamintojais iš kitų valstybių narių.
(47)
Priemonę vykdo Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė. Vadinasi, ši priemonė yra finansuojama iš valstybės lėšų ir priskirtina valstybei.
(48)
Todėl Komisija daro išvadą, kad subsidija yra laikytina valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį ir dėl to būtina ištirti jos suderinamumą su bendrąja rinka.
6.2. Išimtys, taikomos pagal Europos bendrijos steigimo (EB) sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalis
(49)
EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos išimtys, taikomos bendram pagalbos draudimui, nurodytam 1 dalyje.
(50)
Išimtys, nurodytos EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje, šiuo atveju netaikytinos, nes pagalba nėra nei socialinio pobūdžio, nei teikiama individualiems vartotojams arba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti; taip pat tai nėra pagalba, teikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų, patyrusių žalą dėl Vokietijos padalijimo, ūkiui.
(51)
Vertinant galimas išimtis pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį, pirmiausia reikia konstatuoti, kad projektas nėra vykdomas remtiname regione pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a arba c punktus, todėl jam ir netaikytinas regiono rėmimas.
(52)
Reglamentas (EB) Nr. 70/2001, iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 364/2004 (7), kuriame jo taikymo sritis išplėsta įtraukiant pagalbą moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, leidžia suteikti valstybės pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) fundamentaliems tyrimams, pramoniniams tyrimams ir plėtrai iki konkurencijos. Nors ši priemonė buvo suteikta iki Reglamento (EB) Nr. 364/2004 įsigaliojimo, reikia taikyti iš dalies pakeistą Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, nes pagal jo 9a straipsnį individuali pagalba, kuri buvo suteikta iki Reglamento (EB) Nr. 364/2004 įsigaliojimo, nesant Komisijos leidimo ir pažeidžiant 88 straipsnio 3 dalį, yra laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jeigu ji atitinka sąlygas, išdėstytas iš dalies pakeistame Reglamente (EB) Nr. 70/2001.
(53)
Reglamento (EB) Nr. 70/2001 2 straipsnyje fundamentalūs tyrimai apibrėžiami kaip veikla, kuria išplečiamos mokslo ir techninės žinios, nesusietos su pramoniniais ar komerciniais tikslais. Pramoniniai tyrimai apibrėžiami kaip suplanuoti moksliniai tyrimai arba kritiniai tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių, kurias galima būtų panaudoti kuriant naujus produktus, procesus ar paslaugas arba gerokai patobulinant esamus produktus, procesus ar paslaugas. Kadangi paskirtame projekte numatyta sukurti prototipą ir du įrenginius, kurie bus naudojami gamyboje, tai nėra vienareikšmiai fundamentalūs ar pramoniniai tyrimai.
(54)
Tame pačiame straipsnyje yra apibrėžiama plėtra iki konkurencijos kaip pramoninių tyrimų rezultatų perkėlimas į tam tikrą naujų, pakeistų ar patobulintų produktų, procesų ar paslaugų, kurias ketinama parduoti arba panaudoti, planą, susitarimą ar dizainą, įskaitant pradinio prototipo, kuris negalėtų būti panaudotas komerciniais tikslais, sukūrimą. Į tai taip pat gali įeiti kitų produktų, procesų ar paslaugų ir pradinių parodomųjų projektų ar bandomųjų projektų koncepcinis formulavimas ir dizainas, su sąlyga, kad tokie projektai nepaverčiami pramoniniais taikomaisiais projektais arba nenaudojami pramoniniams ar komerciniams tikslams.
(55)
Komisija konstatavo, kad pirmasis projekto etapas buvo prototipo ir dviejų įrenginių, kurie paskui buvo įdiegti į gamybą, kūrimas. Dviejų minėtų įrenginių pastatymo negalima priskirti plėtrai iki konkurencijos, nes šie įrenginiai naudojami gamyboje. Tačiau prototipo sukūrimą, Komisijos nuomone, vis dėlto galima laikyti plėtra iki konkurencijos. Prototipas yra patobulinto gamybos proceso dalis. Jis nebus naudojamas gamybai, nes 2003 metais buvo išmontuotas. Vertindama inovacinį pobūdį, Komisija atsižvelgia į tai, kad Vokietijoje sukurtas prototipas smarkiai skiriasi nuo įprastinio šiferio gamybai Ispanijoje naudojamų perdirbimo mašinų, kurios visiškai netiktų „senajai Vokietijos stogų dangai (Altdeutsche Deckung)“ gaminti. Be to, „Magog“ įmonei toliau įgyvendinant projektą buvo suteikti ir patentai.
(56)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5a straipsnio 3 dalį leistinas pagalbos intensyvumas mažų ir vidutinių įmonių plėtrai iki konkurencijos yra 35 % bendrų reikalavimus atitinkančių projekto išlaidų. 5a straipsnio 4 dalies nuostatos leidžia didinti pagalbos intensyvumą daugiausia 10 procentinių punktų, jeigu projekto rezultatai yra plačiai skleidžiami techninių ir mokslinių konferencijų metu arba skelbiami apžvalginiuose mokslo ir technikos žurnaluose.
(57)
Dalis rezultatų kitai įmonei tapo prieinama kaip licencija. Be to, projekto rezultatai turi būti skelbiami specializuotame žurnale. Todėl Komisija daro išvadą, kad 35 % pagalbos intensyvumą galima didinti 10 procentinių punktų, kuriuos priskaičius, būtų gautas leistinas 45 % pagalbos intensyvumas. Kadangi prototipo savikaina buvo 464 410 eurų, tai leistina pagalba yra 208 985 eurai.
(58)
Be to, projekto įgyvendinimo galimybių studiją 1 etape galima laikyti išankstine techninių galimybių patikrinimo studija pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 5b straipsnį, kuriai leistinas pagalbos intensyvumas neturi viršyti 75 %. Šios įgyvendinimo galimybių studijos išlaidos sudarė 25 565 eurus, todėl leistina pagalbos suma yra 19 174 eurai. Taigi leistina suma pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 iš viso yra 228 158 eurai.
(59)
Kaip jau buvo aiškinta 55 punkte, 2-ojo ir 3-iojo įrenginių, kurie naudojami pramoninei gamybai, pastatymas nelaikytinas plėtra iki konkurencijos ir todėl nepriskirtinas pagalbai moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai. Vis dėlto šių įrenginių pastatymą galima laikyti investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, nes esminis „Magog“ įmonės gamybos proceso pakeitimas pasiektas racionalizuojant ir modernizuojant esamą gamybos procesą.
(60)
Pagal Reglamento (EB) Nr. 70/2001 4 straipsnį leidžiama teikti pagalbą investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą iki 15 % bendro pagalbos intensyvumo, jeigu pagalba yra teikiama mažosioms įmonėms. Pagal 2 straipsnį investicija į materialųjį turtą reiškia investiciją į pagrindinį materialųjį turtą, susijusi su naujos įmonės steigimu, esamos įmonės plėtimu arba nauja veikla, kurią vykdant turės būti padaryti esminiai esamos įmonės gaminių arba gamybos proceso pakeitimai (ypač atliekant racionalizavimą, diversifikavimą ar modernizavimą). Investicija į nematerialųjį turtą reiškia investiciją į technologijos perėmimą įsigyjant patento teises, licencijas, žinias ar nepatentuotas technikos žinias.
(61)
2-ojo ir 3-iojo įrenginių išlaidos yra 733 970 eurų. Vokietija yra tos nuomonės, kad taip pat ir išlaidas, patirtas 2 ir 3 etapuose, bei štrekų išlaidas reikėtų priskirti investicijai į materialųjį ir nematerialųjį turtą pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 ir tuo remiantis laikyti jas tinkamomis remti.
(62)
Komisijos nuomone, naujam gamybos procesui skirtos halės statybos (2 lentelės 2 punktas) ir naujam gamybos procesui skirtos skalūnų pjovimo mašinos šiferiui gaminti įsigijimo (3 punktas) išlaidos, taip pat investicijos į vandens paruošimo įrenginį (4 punktas) ir į biuro pristatymą (5 punktas) yra investicijos į materialųjį turtą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 70/2001. Šios investicijos yra projekto dalis, skirta racionalizuoti ir modernizuoti „Magog“ įmonės gamybą ir todėl pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 tinkamos remti. Be to, Komisijos požiūriu, remtinas yra ir architektų honoraras už „Halė 2005 metais“ projektavimą ir statybą (3 600 eurų), nes tai yra dalis išlaidų, kurios nurodytos punkte „Halė 2005 metais“. Šių priemonių išlaidos sudaro 522 859 eurus.
(63)
Tačiau Komisija, kitaip negu Vokietija, daro išvadą, kad likusios 2 ir 3 etapų bei štreko išlaidos nėra tinkamos remti. Investicijos, nurodytos punkte „Halė 2002 metais“ (2 lentelės 1 punktas), yra susijusios su jau esamos pjovimo halės remontu ir atnaujinimu 2002 metais, todėl laikytinos tikromis investicijomis įrangai atnaujinti, vadinasi, pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 jos nėra remtinos.
(64)
Atskėlimo prietaisas yra mašina, kuri naudojama kalnakasybos įmonėje kasti skalūnui, kuris skirtas šiferiui gaminti (6 punktas). Komisija mano, kad šios mašinos įsigijimas nėra investicija į materialųjį turtą pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, nes jos įsigijimo išlaidos veikiau yra tikros veiklos sąnaudos. Atskėlimo prietaiso įsigijimas nėra investicinio projekto „Magog“ įmonės gamybos procesui racionalizuoti ir modernizuoti dalis.
(65)
Nors patentų išlaidos honoraro, teikiamo advokatams už patentų įregistravimą, forma (7 punktas) yra susijęs racionalizavimo ir modernizavimo projektu, tačiau jos nėra tinkamos remti išlaidos pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, nes tai nėra investicija į nematerialųjį turtą.
(66)
Komisijos nuomone, išlaidos štrekams įrengti 2002-2005 metais (8 punktas) ir numatomos išlaidos štrekams įrengti 2006-2007 metais (9 punktas) yra laikytinos įprastomis įmonės veiklos sąnaudomis, o ne investicijomis į materialųjį turtą pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001. Tokia pati nuostata galioja išlaidoms, skirtoms projekto vadovams ir inžinieriams 2004-2005 metais ir susijusioms su štreko įrengimu (10 punktas).
(67)
Komisijos nuomone, 2005 metų išlaidos, patirtos pastatui ardyti (11 punktas), yra neremtinos, nes toks nugriovimas nėra projekto, skirto gamybai modernizuoti ir racionalizuoti, dalis. Tai veikiau yra „Magog“ įmonės įprastos ūkinės veiklos dalis, todėl neatitinka Reglamento (EB) Nr. 70/2001 investicijų į materialųjį ir nematerialųjį turtą apibrėžimų. Likusioji architektų honoraro dalis (12 punktas), kuri nėra susijusi su punktu „Halė 2005 metais“, Komisijos nuomone, taip pat nėra investicinio projekto dalis, nes šis honoraras nesusijęs su investicijomis, kurios yra modernizavimo ir racionalizavimo projekto dalis.
(68)
Todėl Komisija daro išvadą, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 remtinos išlaidos investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą sudaro 733 970 eurų 1 etapui ir 522 859 eurus - 2 ir 3 etapams,, iš viso 1 256.829 eurus. Kadangi leistinas pagalbos intensyvumas mažosioms įmonėms yra 15 %, tai leistina pagalbos suma investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą yra 188 524 eurai.
(69)
Komisija mano, kad šiam atvejui netaikytina nė viena iš kitų Bendrijos gairių ir nė vienas iš Bendrijos reglamentų, kurie būtų susiję, pavyzdžiui, su pagalba įmonių sanavimui ir restruktūrizavimui, pagalba aplinkos apsaugai, mokymui, užimtumui ar su rizikos kapitalu.
(70)
Komisija taip pat ištyrė, ar pagalba suderinama su bendruoju interesu, ypač su tikslu saugoti darbuotojų sveikatą ir saugą pagal EB sutarties 137 straipsnį. Pagal EB sutarties 137 straipsnį Bendrija remia ir papildo valstybių narių veiklą šiose srityse: visų pirma darbo aplinkos gerinimo, siekiant rūpintis darbuotojų sveikata ir sauga, bei darbo sąlygų. Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tai, pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, nes ji visų pirma skirta ne aplinkos gerinimui, siekiant rūpintis darbuotojų sveikata ir sauga, bet „Magog“ įmonės gamybai racionalizuoti ir modernizuoti. Tas faktas, kad dėl projekto (šalutinio poveikio) pagerėjo darbuotojų darbo sąlygos ir sumažėjo fizinis krūvis bei triukšmas darbo vietoje, šios išvados nepaneigia.
VII. IŠVADA
(71)
Komisija nustatė, kad Vokietija, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė „Magog“ įmonei 702 093 eurų dydžio pagalbą. Komisijos nuomone, 416 683 eurų sumą (228 158 eurus moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai bei 188 524 eurus investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą (8) pagal Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 galima laikyti suderinama su bendrąja rinka. Likusioji 285 410 eurų suma yra nesuderinama su bendrąja rinka ir turi būti susigrąžinta.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
416 683 eurų dydžio valstybės pagalba, kurią Vokietija suteikė įmonei „Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG“, yra suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.
2 straipsnis
285 410 eurų dydžio valstybės pagalba, kurią Vokietija suteikė įmonei „Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG“, yra nesuderinama su bendrąja rinka.
3 straipsnis
1. Vokietija imasi visų reikiamų priemonių susigrąžinti iš gavėjo 2 straipsnyje minėtą neteisėtai suteiktą pagalbą.
2. Susigrąžinimas turi būti įvykdytas nedelsiant ir laikantis nacionalinės teisės procedūrų, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įgyvendinti sprendimą. Susigrąžintinos sumos turi būti apskaičiuotos su palūkanomis už laikotarpį, prasidedantį tą dieną, kurią gavėjas įgavo galimybę tomis sumomis disponuoti, ir pasibaigiantį realiai jas sugrąžinus.
3. Palūkanos, kurias reikia susigrąžinti už 2 dalyje nurodytą sumą, apskaičiuojamos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (9) 9 ir 11 straipsnių nuostatas.
4. Vokietija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą oficialiai pareikalauja iš 2 straipsnyje įvardyto pagalbos gavėjo grąžinti neteisėtą ir su bendrąja rinka nesuderinamą pagalbą bei jai priskaičiuojamas palūkanas.
4 straipsnis
Vokietija, pasinaudodama šio sprendimo priede pateiktu klausimynu, per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo praneša Komisijai apie priemones, kurių ji ėmėsi, kad įvykdytų šį sprendimą.
5 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.
Briuselis, 2006 m. kovo 8 d.