Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2042/2000
2000 m. rugsėjo 26 d.
nustatantis galutinį antidempingo muitą televizijos kamerų sistemų, kurių kilmės šalis - Japonija, importui
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Ankstesni tyrimai
(1) Remdamasi 1993 m. kovo mėn. pradėtu antidempingo tyrimu (pirminis tyrimas), 1994 m. balandžio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1015/94 [2] (toliau - galutinis reglamentas) nustatė galutinį antidempingo muitą televizijos kamerų sistemų (toliau - TKS), kurių kilmės šalis - Japonija, importui. Pirminio tyrimo laikotarpis apėmė laikotarpį nuo 1991 m. liepos 1 d. iki 1992 m. gruodžio 31 d.
(2) Remdamasi pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau - pagrindinis reglamentas) 12 straipsnį atliktu tyrimu (toliau - anti-absorbcinis tyrimas), 1997 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1952/97 [3] padidino dviem tyrime svarstomoms bendrovėms, būtent, "Sony Corporation" (toliau - "Sony") ir "Ikegami Tsushinki & Co Ltd," galutinį antidempingo muitą atitinkamai, iki 108,3 % ir 200,3 %.
(3) Remdamasi pagrindinio reglamento 13 straipsniu, 1998 m. birželio mėn. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1178/98 [4] inicijavo tyrimą dėl tariamo taikomų antidempingo priemonių išvengimo surenkant TKS dalis ir standartinius keičiamus elementus Bendrijoje (toliau - muito išvengimo tyrimas). Vėliau skundą pateikusi Bendrijos pramonė savo skundą atsiėmė, ir 1999 m. vasario mėn. tyrimo procedūra buvo nutraukta. Remdamasi tyrimo metu gautais įrodymais, Komisija pradėjo tyrimą pagal pagrindinio reglamento dėl tam tikrų TKS dalių, kurių kilmės šalis - Japonija, importo [5] (toliau - dalių tyrimas) 5 straipsnį.
(4) Be to, 1999 m. sausio mėn. pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį buvo pradėtas antidempingo tyrimas dėl TKS, kurių kilmės šalis - Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV) [6] (toliau - JAV tyrimas). 2000 m. vasario 1 d. šis tyrimas buvo nutrauktas, neįvedus jokių priemonių po to, kai buvo uždaryta vienintelio Jungtinių Valstijų eksportuojančio TKS gamintojo, bendrovės, susijusios su pagrindiniu Japonijos eksportuojančiuoju TKS gamintoju, gamybos įmonė.
2. Dabartinis tyrimas
2.1. Priemonės galiojimo pabaigos peržiūra
(5) Paskelbus pranešimą dėl artėjančios antidempingo priemonių, taikomų TKS, kurių kilmės šalis - Japonija, galiojimo pabaigos [7], Komisija gavo prašymą peržiūrėti šias priemones pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
(6) 1999 m. sausio 28 d. "Philips Digital Video Systems ir Thomson Broadcast Systems" (toliau - Bendrijos gamintojai pareiškėjai arba Bendrijos pramonė), kurių bendra TKS produkcija pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį sudaro 100 % šio produkto Bendrijos gamybos apimties, pateikė prašymą.
(7) Prašymas buvo grindžiamas tuo, jog tikėtina, kad priemonėms nustojus galioti, dempingas ir žala Bendrijos pramonei tęsis arba pasikartos.
(8) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūrą dėl priemonės galiojimo pabaigos, Komisija pradėjo šį tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, 1999 m. balandžio 30 d. paskelbdama pranešimą Oficialiajame Europos Bendrijų leidinyje [8].
3. Tyrimas
(9) Komisija oficialiai pranešė Bendrijos gamintojams pareiškėjams, eksportuojantiems Japonijos gamintojams ir eksportuojančios šalies valdžios atstovams apie peržiūros inicijavimą. Komisija nusiuntė visoms šioms šalims ir visiems, pranešusiems apie save per inicijavimo pranešime nustatytą laiką, klausimynus. Komisija taip pat suteikė tiesiogiai susijusioms šalims galimybę raštu pareikšti savo požiūrį ir prašyti jas išklausyti.
(10) Bendrijos gamintojai pareiškėjai pateikė atsakymus į klausimyną. Atsakymus į klausimyną pateikė tik vienas Japonijos eksportuojantis gamintojas. Nė vienas nesusijęs importuotojas tokių atsakymų nepateikė. Penkiolika vartotojų pateikė atsakymus į klausimyną, nors kai kurie iš jų atsakė nepilnai. Vartotojų asociacija pateikė tam tikrą informaciją.
(11) Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, būtina dempingo bei žalos tęstinumo arba pasikartojimo tikimybei ir Bendrijos interesui nustatyti. Buvo surengti patikrinamieji apsilankymai šių bendrovių patalpose:
a) Bendrijos gamintojų pareiškėjų:
- "Philips BTS Broadcast Television Systems b.v., Breda" (toliau -"Philips")
- "Thomson Broadcast Systems, Cergy St Christophe" (toliau - "Thomson").
b) eksportuojančių Japonijos gamintojų:
- "Hitachi Denshi, Ltd."
(12) Tyrimo dėl dempingo tęstinumo ir (arba) pasikartojimo tikimybės laikotarpis apėmė laikotarpį nuo 1998 m. sausio d. iki 1998 m. gruodžio 31 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Svarbių tendencijų analizė, atlikta žalos tęstinumui ir (arba) pasikartojimui įvertinti, apėmė laikotarpį nuo 1995 m. sausio 1 d. iki 1998 m. gruodžio 31 d. (toliau - ŽTL).
B. NAGRINĖJAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamas produktas
(13) Nagrinėjamas produktas - tai televizijos kamerų sistemos (TKS), kurių kilmės šalis - Japonija, šiuo metu klasifikuojamos KN ex85253090, ex85371091, ex85371099, ex85299081, ex85299088, ex85438995, ex85282114, ex85282116 ir ex85282190 subpozicijose.
(14) Kaip išdėstyta galutiniame reglamente, TKS gali sudaryti šios kartu arba atskirai importuotos dalys:
- kameros galvutė su trimis ar daugiau jutiklių (12 mm ar daugiau su krūvio ryšių išrinkimo įtaisu), kurių kiekvienas turi daugiau kaip 400000 vaizdo elementų, kurią galima jungti prie galinio adapterio ir kurios signalo bei triukšmo santykis esant įprastiniam priėmimui yra ne mažesnis kaip 55 dB; kaip vientisas daiktas, kai kameros galvutė ir adapteris yra korpuse, arba atskirai;
- vaizdo ieškiklis (38 mm ar didesnės įstrižainės);
- bazinė stotis arba kameros valdymo blokas (CCU), sujungtas su kamera kabeliu;
- pavienių kamerų darbinis valdymo pultas (OCP) (t. y. spalvoms reguliuoti, lęšiui arba diafragmai atidaryti);
- pagrindinis valdymo pultas (MCP) arba pagrindinis nustatymo blokas (MSU) su pasirinkta kameros indikacija, skirtas keletui nuotolinių kamerų peržiūrėti ir reguliuoti.
(15) Produktai, kurie nėra priskiriami pirmiau pateiktiems apibrėžimams:
- Lęšiai;
- Vaizdo įrašymo aparatai;
- Kamerų galvutės viename vientisame korpuse kartu su įrašančiu bloku;
- Profesionalams skirtos kameros, kurių negalima naudoti transliavimui;
- Profesionalams skirtos kameros, įtrauktos į priedo sąrašą (papildomas TARIC kodas: 8786).
(16) Tyrimo metu buvo nustatyta, kad 1997 m. buvo sukurtas naujas TKS modelis, t. y. transliavimo kameros galvutė, prijungta prie vaizdo įrašymo aparato (toliau - kamkorderis). Tyrimo rezultatai parodė, kad tiek Bendrijos pramonė, tiek ir eksportuojantys gamintojai siūlo savo televizijos kamerų galvutes, kurios, turėdamos skirtingą konfigūraciją, paprastai yra sujungiamos arba su trišakiu adapteriu, arba įrašančiuoju aparatu. Kaip buvo nurodyta pirmiau, vaizdo įrašymo aparatai ir kamerų galvutės viename korpuse su įrašančiuoju bloku neįtraukiamos į produktus, kurie nagrinėjami šio tyrimo metu. Tačiau kamkorderius taip pat gali sudaryti kameros galvutė, sujungta su vaizdo įrašymo aparatu, kai abi dalys yra atskirai. Tuo remiantis, buvo padaryta išvada, kad tokios rūšies kameros galvutė atitinka galutiniame reglamente nustatytą nagrinėjamo produkto apibrėžimą. Be to, buvo nustatyta, kad remiantis pirmiau minėto nagrinėjamo produkto apibrėžimu, atskirai esantis įrašantis aparatas jo neatitinka.
(17) Tyrimas taip pat parodė, kad analogines transliavimo TKS palaipsniui pakeitė naujos rūšies TKS (toliau - skaitmeninės TKS), kurios 1997 m. buvo pateiktos į Bendrijos rinką. Šios skaitmeninės TKS atitinka galutiniame reglamente nagrinėjamo produkto apibrėžimą.
2. Panašus produktas
(18) Buvo nustatyta, kad esminių fizinių ir techninių charakteristikų bei vartojimo skirtumų tarp TKS, gaminamų Japonijos eksportuojančių gamintojų ir parduodamų Bendrijoje, ir produkto, gaminamo bei parduodamo eksportuojančios šalies vidaus rinkoje, nėra.
(19) Be to, nagrinėjamam produktui, gaminamam Japonijos eksportuojančių gamintojų bei parduodamam Bendrijoje, ir Bendrijos gamintojų pareiškėjų gaminamam ir parduodamam Bendrijos rinkoje produktui gaminti naudojamos tos pačios pagrindinės technologijos ir abu produktai atitinka pasaulyje taikomus pramonės standartus. Šie produktai taip pat pritaikomi ir naudojami, taigi, pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis, gali vienas kitą pakeisti ir yra konkurencingi vienas kito atžvilgiu. Be to, tiek Bendrijos gamintojai pareiškėjai, tiek ir Japonijos eksportuojantys gamintojai gamina skaitmeninius produktus ir kamkorderius, kurie palyginti su pirminiame tyrime nagrinėjamu produktu, yra naujausi technologijų srities laimėjimai. Taigi, Japonijos eksportuojančių gamintojų gaminamos ir Bendrijoje parduodamos TKS bei TKS, kurias gamina ir Bendrijos rinkoje parduoda skundą pateikusi Bendrijos pramonė, yra panašios ta prasme, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMO ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(20) Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, šios rūšies dempingo problemų peržiūros tikslas - nustatyti, ar dėl priemonių taikymo termino pabaigos dempingas tęstųsi ir (arba) pasikartotų.
1. Bendradarbiavimo aktyvumas
(21) Palyginti su ankstesniais tyrimais, Japonijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo aktyvumas šiame tyrime buvo ypač mažas. Tik vienas iš smulkiųjų TKS gamintojų bendradarbiavo ir pranešė Bendrijai ribinį eksportuojamo nagrinėjamo produkto kiekį. Trys likusios bendrovės, pranešusios apie save pirminiame tyrime, atsisakė bendradarbiauti, nors yra plačiai žinoma, kad Japonijoje jos turi savo pagrindines buveines, pagrindinę gamybą ir priemones tyrimams ir taikomajai veiklai ir kad per tiriamąjį laikotarpį bent dvi iš jų Bendrijoje pardavė didelius kiekius TKS su savo firmos ženklu.
2. Dempingo tęstinumo tikimybė
(22) Atsižvelgiant į mažą bendradarbiavimo aktyvumą ir tą faktą, kad iš "Eurostat" gaunama statistinė informacija buvo laikoma šiuo požiūriu nepatikima (KN kodai priskiriami ir nenagrinėjamiems produktams), buvo neįmanoma tiksliai nustatyti, ar TKS buvo importuojamos iš Japonijos. Tačiau prisimenama, kad tiriamuoju laikotarpiu į Bendriją buvo įvežtos svarbios TKS dalys. Be to, buvo nustatyta, kad į Bendriją buvo importuoti dideli kiekiai TKS, pagamintų "Sony" dukterinėje įmonėje Jungtinėse Valstijose. Dėl to, atsižvelgus į viską, buvo manoma, kad būtų racionalu padaryti išvadą, jog tuometinė TKS, kurių kilmės šalis - Japonija, importo į Bendriją apimtis, buvo nedidelė, palyginti su importo apimtimi pirminio tyrimo laikotarpiu. Taigi, išvada dėl dempingo tęstinumo tikimybės nebuvo priimta.
3. Dempingo pasikartojimo tikimybė
(23) Nebendradarbiaujant pagrindiniams Japonijos eksportuojantiems gamintojams ir remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, tyrimo rezultatai turėjo būti grindžiami prieinamais faktais. Dėl tos priežasties ir neturint jokio kito patikimo šaltinio, dempingo pasikartojimo tikimybės analizė siekiant išaiškinti, ar reikėtų leisti baigtis priemonių galiojimui, buvo grindžiama informacija, pateikta prašyme dėl peržiūros ir gauta iš Bendrijos pramonės ir TKS vartotojų tyrimo proceso metu.
(24) Remiantis pateiktu prašymu, vien tik kameros galvutės dempingo dydis yra 30,6 %. Atitinkamas apskaičiavimas remiasi pačiais atsargiausiais skaičiavimais. Pavyzdžiui, į kitas TKS sudedamąsias dalis nebuvo atsižvelgta atliekant pirmiau minėtą apskaičiavimą, nors kartais jos buvo tiekiamos nemokamai. Tai rodo, kad labai tikėtina, jog tikrasis dempingo dydis panaikinus muitą būtų didesnis nei 30,6 %.
(25) Iš pateikto prašymo taip pat matyti, kad, jeigu būtų panaikintos priemonės, dempingo skirtumas būtų bent pirminio tyrimo metu nustatyto dydžio.
(26) Tuo remiantis ir neturint jokios kitos tinkamesnės informacijos, buvo padaryta išvada, kad, atšaukus priemones, dempingo skirtumo marža vėl žymiai išaugtų.
(27) Dėl būsimo TKS eksporto į Bendriją apimties buvo nustatyta, kad, remiantis turima informacija, Japonijoje TKS gamybos pajėgumai išliko bent jau tų pačių apimčių, kokios buvo nustatytos atliekant pirminį tyrimą, ir jų pakanka, kad būtų atnaujintas didelių apimčių eksportas į Bendriją, jeigu baigtųsi antidempingo muito galiojimas. Tai patvirtina tas faktas, kad Bendrijoje ir trečiosiose šalyse surinktų TKS, kurias dažniausiai sudaro vertingos ir pagrindinės TKS dalys, kurių kilmės šalis - Japonija, pardavimų apimtis rodo, kad gamybos pajėgumai iš esmės nepakito.
(28) Be to, atsižvelgiant į paslankų gamybos pobūdį, šių produktų gamybos pajėgumus galima, jei būtina, išplėsti per kelis mėnesius. Iš tikrųjų, tai, kad vieno iš Japonijos eksportuojančių gamintojų gamybiniai įrengimai buvo perkelti iš JAV į Bendriją per kelis mėnesius, rodo, kad nagrinėjamo produkto gamybos pajėgumai gali būti sukurti/padidinti arba sumažinti per trumpą laiką. Jeigu baigtųsi antidempingo priemonių galiojimas, TKS gamybinė veikla iš Bendrijos galėtų būti perkelta į Japoniją, ir tam, kad būtų atnaujintas eksportas į Bendriją, būtų nesudėtinga Japonijoje padidinti gamybos pajėgumus.
(29) Žalos tyrimo laikotarpiu visi Japonijos eksportuojantys gamintojai, išskyrus "Sony", Jungtinių Valstijų ir Lotynų Amerikos rinkoms skirtas TKS gamino Japonijoje. Be to, remiantis turima informacija, buvo nustatyta, kad Japonijos ir Azijos rinkoms skirtas TKS Japonijoje gamino visi eksportuojantys gamintojai. Be to, šiems produktams skirti tyrimai ir taikomoji veikla taip pat buvo vykdomi Japonijoje, kadangi žymi šios veiklos dalis daro palankų poveikį ne tik TKS, bet ir profesionalams skirtų kamerų bei kitų produktų gamybai. Išsiplėtus rinkai, Japonijos eksportuojantys gamintojai sugebėjo prisitaikyti prie kintančios paklausos didindami savo gamybos apimtis Japonijoje. Tai leido daryti išvadą, kad Japonijoje dar buvo neišnaudoti visi gamybos pajėgumai, kurie buvo panaudoti, didėjant vartojimo apimtims Bendrijoje ir kitose pasaulio šalyse. Dėl to, pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui, tikėtina, jog didės Japonijos eksportuojančių gamintojų gamybos apimtys.
(30) Buvo padaryta išvada, kad esantys gamybos pajėgumai bei galimybė, prireikus, juos padidinti - tai Japonijos eksportuojančių gamintojų galimybė, pasibaigus antidempingo priemonės galiojimui, padidinti savo gamybos ir eksporto į Bendriją apimtis. Turint omenyje, kad pagrindinei TKS detalių daliai skirtos priemonės tyrimams ir taikomajai veiklai vykdyti bei gamybos įranga yra Japonijoje, dėl to didėtų Japonijos eksportuojančių gamintojų masto ekonomija.
(31) Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad du Japonijos eksportuojantys gamintojai, įsteigę TKS surinkimo įrengimus Bendrijoje, tęsė eksportui į Bendriją skirtų produktų, kuriems netaikomi antidempingo muitai, t. y. vaizdo magnetofonų, kameros galvučių viename vientisame korpuse su įrašančiuoju bloku ir profesionalams skirtų kamerų, kurios negali būti naudojamos transliavimui, gamybą Japonijoje. Nors šie produktai, kaip buvo pirmiau minėta, šiame tyrime nenagrinėjami, jų gamybai reikalingos linijos ir susiję pajėgumai tinka ir TKS gaminti. Tuo remiantis ir neturint jokios kitos informacijos dėl nepakankamo su tuo susijusių eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo, buvo padaryta išvada, kad, nors dėl antidempingo muitų įvedimo aptariami eksportuojantys gamintojai pakeitė TKS gamybos struktūrą, tikėtina, jog pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui, ši padėtis pasikeistų.
4. Išvada
(32) Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, galima daryti išvadą, kad Japonijos eksportuojantys gamintojai turi galimybių padidinti gamybos Japonijoje ir savo TKS eksporto į Bendriją apimtį didelio dempingo kainomis.
(33) Tyrimas neatskleidė faktų, rodančių, jog padėtis dėl normaliosios vertės, eksporto kainų, taigi, ir dempingo skirtumo, nustatyta pirminio, anti-absorbcinio ir muito išvengimo tyrimų metu, žymiai pasikeitė. Dėl to daroma išvada, kad atšaukus priemones, tikėtina kad dempingas pasikartos.
D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS
(34) Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad dviejų Bendrijos gamintojų pareiškėjų bendra produkcija sudaro 100 % TKS Bendrijos gamybos apimties. Dėl to du gamintojai laikomi Bendrijos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje.
(35) Kalbant apie kitus ekonominės veiklos Bendrijoje vykdytojus, susijusius su Japonijos eksportuojančiais gamintojais, atsižvelgiant į mažą bendradarbiavimo aktyvumą, jų veiklos Bendrijoje pobūdžio nebuvo įmanoma nuodugniai ištirti, t. y. ištirti, ar jų veikla - tai tik surinkimo operacijos, ar Bendrijoje sukuriama tam tikra pridėtinė vertė. Dėl to nebuvo įmanoma nustatyti, ar pakanka tokių surinkimo operacijų, kad gamintojai būtų kvalifikuojami kaip bendrovės, Bendrijoje gaminančios nagrinėjamą produktą. Be to, atsižvelgiant į jų ryšį su Japonijos eksportuojančiais gamintojais, buvo manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktu, jie turėtų būti nelaikomi Bendrijos pramone.
E. PADĖTIES BENDRIJOS RINKOJE ANALIZĖ [9]
1. Išankstinės pastabos
(36) Kaip buvo aprašyta pirmiau, šiame tyrime svarstomą produktą sudaro kameros galvutė su trimis arba daugiau jutiklių, vaizdo ieškiklis, bazinė stotis arba kameros valdymo blokas (CCU), pavienių kamerų darbinis valdymo pultas (OCP), pagrindinis valdymo pultas (MCP) arba pagrindinis nustatymo blokas (MCU). Praktiškai šios sudedamosios dalys gali būti parduodamos, taigi, ir importuojamos kartu arba atskirai.
(37) Tyrimas patvirtino, kad nors TKS ne visuomet sudaro visos pirmiau išvardytos dalys, kiekviena iš jų būtinai turi kameros galvutę. Dėl to, laikantis pirminiame tyrime taikyto metodo, buvo nuspręsta ekonominius rodiklius, apibūdinančius padėtį Bendrijos pramonėje ir Bendrijos rinkoje, išreikšti televizijos kamerų galvučių (toliau - TKG) skaičiumi.
2. Vartojimas
(38) Kaip buvo minėta pirmiau, tik vienas Japonijos eksportuojantis gamintojas bendradarbiavo atliekant šį tyrimą. Taigi, dėl kitų Japonijos eksportuojančių gamintojų, kurie nebendradarbiavo ir kurie, kaip parodė tyrimas, tebeveikia Bendrijos rinkoje, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu, pasinaudojo geriausiais turimais faktais.
(39) Dėl to tikrasis televizijos kamerų galvučių vartojimas Bendrijoje buvo įvertintas remiantis:
- pardavimų Bendrijoje apimtimi, apie kurią pranešė Bendrijos pramonė ir
- informacija apie Japonijos eksportuojančių gamintojų pardavimų Bendrijoje apimtį, kurią pateikė Bendrijos pramonė ir kuri buvo atskleista remiantis sutartimis ir konkursais, kuriuos Bendrijos pramonė pralaimėjo visų Japonijos eksportuojančių gamintojų naudai Bendrijos rinkoje. Ši informacija, kuri daugiausia buvo gauta konkursų metu, buvo vertinama kaip patikima, atsižvelgiant į skaidrų rinkos pobūdį jos dydžio ir rinkos dalyvių skaičiaus požiūriu. Be to, vartotojų pateikta informacija patvirtino Bendrijos pramonės pateiktą informaciją dėl Japonijos eksportuojančių gamintojų veiklos.
(40) Atsižvelgiant į mažą aktyvumą bendradarbiaujant ir tą faktą, kad "Eurostato" teikiama statistinė informacija šiuo atveju buvo laikoma nepatikima, buvo neįmanoma nustatyti, ar pačios televizijos kamerų galvutės buvo įvežtos iš Japonijos. Tačiau, nepaisant jų kilmės, šios televizijos kamerų galvutės su atitinkamais prekių ženklais buvo sėkmingai parduotos Bendrijos rinkoje, ir dėl to jos turi būti įtrauktos į šio produkto Bendrijos vartojimo apimtį.
(41) Tuo remiantis, tyrimas parodė, kad 1995 ir 1996 m. vartojimo apimtis buvo stabili, o 1997 m. buvo užregistruotas bendras jo padidėjimas, kuris tęsėsi tiriamuoju laikotarpiu. Be kitų priežasčių, šią tendenciją nulėmė televizijos kamerų galvučių pardavimai Pasaulio futbolo taurės turnyrui, įvykusiam 1998 m. Prancūzijoje, transliuoti ir naujos rūšies televizijos kamerų galvučių, t. y. kamkorderių, pateikimas į rinką 1997 m. Apskritai, nuo 1995 m. iki tiriamojo laikotarpio Bendrijos vartojimo apimtis išaugo 54 % ir tiriamuoju laikotarpiu buvo lygi maždaug 1500 vienetų.
3. Japonijos eksportuojančių gamintojų televizijos kamerų galvučių importas ir pardavimai
(42) 1994 m. įvedus televizijos kamerų galvučių kurių kilmės šalis - Japonija, importui galutinį antidempingo muitą, importo apimtys bet kuriuo atveju žymiai sumažėjo. Kaip patvirtino pirmiau minėti muito išvengimo, dalių ir JAV tyrimai, šį importą pakeitė tam tikrų televizijos kamerų galvučių, kurių kilmės šalis - Japonija, tam tikrų dalių, kurias vėliau Bendrijoje surenka Japonijos eksportuojantys gamintojai, importas ir, vieno Japonijos eksportuojančio gamintojo atveju - nepilnai surinktų televizijos kamerų galvučių importas iš Jungtinių Valstijų. Iš tikrųjų, dabartinis tyrimas parodė, kad Japonijos eksportuojantys gamintojai toliau pardavinėjo televizijos kamerų galvutes su savo prekių ženklais Bendrijos rinkoje.
(43) Taigi, televizijos kamerų galvučių, kurių kilmės šalis - Japonija, importo apimties sumažėjimas turėjo būti suprantamas kaip antidempingo muito taikymo nuo 1994 m. pasekmė. Tas faktas, kad šį importą pakeitė Bendrijoje surinktų televizijos kamerų galvučių, sudarytų iš dalių, kurių kilmės šalis - Japonija, pardavimai, jau rodo, jog tikėtina, kad, jei antidempingo priemonės nebūtų tęsiamos, importas iš Japonijos būtų tokios pat apimties, kaip nustatytoji pirminiame tyrime.
4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
(44) Visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, susiję su Bendrijos pramonės būkle, buvo ištirti pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį.
(45) Bendrijos pramonės padėtį apibūdinantys ekonominiai rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į ankstesnių tyrimų dėl TKS, kurių kilmės šalis - Japonija, t. y. 1994 m. pirminio ir paskesnio anti-absorbcinio tyrimų rezultatus, kuriais remiantis buvo nustatytas didesnis antidempingo muitas. Dabar atliekamas tyrimas parodė, kad pastaroji priemonė turėjo teigiamą poveikį padėčiai Bendrijos pramonėje. Be to, du kiti su technologijų plėtra susiję veiksniai, t. y. pirmiau minėtas kamkorderių, naujos rūšies televizijos kamerų galvučių, pateikimas į rinką 1997 m. ir naujos kartos skaitmeninių televizijos kamerų sistemų plėtra, kuri taip pat buvo pradėta 1997 m., taip pat turėjo poveikio kai kuriems toliau pateiktiems rodikliams.
4.1. Gamybos apimtis
(46) Bendra Bendrijos pramonės televizijos kamerų galvučių gamybos apimtis žymiai,, t. y. 32 %, sumažėjo 1995-1996 m., vėliau, nuo 1997 m. iki tiriamojo laikotarpio vėl nuolatos augo, tačiau nepasiekė 1995 m. lygio. Šiuo požiūriu nuo 1997 m. gamyba atitiko Bendrijos rinkos vystymąsi.
4.2. Gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas
(47) Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai žalos tyrimo laikotarpiu išliko nepakitę. Pajėgumų panaudojimas televizijos kamerų galvutėms gaminti 1995-1996 m. sumažėjo 32 % ir vėl padidėjo prieš tiriamąjį laikotarpį. Šie pokyčiai panašiu būdu atspindi pirmiau minėtą gamybos apimties padidėjimą 1997 m.
4.3. Pardavimų apimtis
(48) Bendrijos pramonės pardavimų apimtis 1995-1996 m. sumažėjo 10 % ir nuo tada iki 1997 m. ir tiriamojo laikotarpio augo, t. y. apskritai nuo 1995 m. iki tiriamojo laikotarpio ji išaugo 21 %, pasiekusi maždaug 850 vienetų, tačiau neatitiko Bendrijos išaugusio vartojimo, kuris per tą patį laiką padidėjo net 54 %.
4.4. Rinkos dalys
(49) Anti-absorbcinio tyrimo išvadoje buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės nuolatinis, daugiau nei 16 procentinių punktų rinkos dalies sumažėjimas nuo 1995 m. iki tiriamojo laikotarpio, tiriamuoju laikotarpiu pasiekęs maždaug 60 %, rodo, jog padidėjęs Bendrijos vartojimas ar nuo 1997 m. palankiai susiklosčiusios rinkos sąlygos nedarė palankaus poveikio Bendrijos pramonei.
4.5. Užimtumas
(50) Užimtumo lygis išliko nepakitęs nuo 1996 m., kai padidėjo 20 % dėl kamkorderių pateikimo į rinką ir naujos kartos skaitmeninių televizijos kamerų sistemų atsiradimo.
4.6. Investicijos
(51) 1995-1996 m. investicijų apimtis žymiai, t. y. 21 %, sumažėjo, atitikdama neigiamą Bendrijos pramonės gamybos ir pardavimų plėtotę. Investicijų apimtis žymiai, t. y. apie 100 %, išaugo 1997 m. dėl tyrimų ir taikomosios veiklos srities investicijų, susijusių su naujos kartos televizijos kamerų sistemų plėtra, tačiau tiriamuoju laikotarpiu vėl staiga sumažėjo.
4.7. Pelningumas
(52) 1995 m. ir ypač 1996 m. Bendrijos pramonė patyrė didelių nuostolių, kurie pradėjo mažėti tik nuo 1997 m., kai, be to, buvo nustatytas didesnis antidempingo muitas televizijos kamerų sistemoms, kurių kilmės šalis - Japonija, ir kamkorderiai buvo sėkmingai pateikti į rinką. Tačiau šiuo laikotarpiu Bendrijos pramonė išliko nuostolinga. Tiriamuoju laikotarpiu šie nuostoliai išliko maždaug -10 % nuo faktinių pardavimų dydžio.
5. Išvada dėl padėties Bendrijos rinkoje
(53) Tyrimas parodė, kad žalos tyrimo laikotarpiu antidempingo muitai buvo mokami labai retai. Iš tikrųjų, nuo antidempingo muito nustatymo televizijos kamerų galvučių, kurių kilmės šalis - Japonija, importui dienos pastarųjų produktų importas buvo pakeistas televizijos kamerų galvučių dalių, kurių kilmės šalis - Japonija, importu, kuris nuo 1998 m. buvo muito išvengimo ir antidempingo tyrimų objektas. Tačiau rinkos pokyčiai, kurie buvo stebimi įvedus priemones, rodo kad Japonijos eksportuojantys gamintojai toliau prekiavo televizijos kamerų galvutėmis Bendrijos rinkoje.
(54) Kalbant apie Japonijos eksportuojančių gamintojų kainodarą, 1997 m. užbaigtas anti-absorbcinis tyrimas parodė, kad Japonijos eksportuojančių gamintojų eksporto kainos tapo mažesnės nei 1994 m. kainos.
(55) 1994 m. įvedus antidempingo priemones ir per visą žalos tyrimo laikotarpį Bendrijos pramonės padėtis kai kurių tirtų ekonominių rodiklių požiūriu gerėjo. Buvo nuolatos siekiama racionalizuoti gamybos procesą ir buvo pritraukta naujų investicijų. Tai - ženklai, rodantys, kad pramonė vis dar perspektyvi. Tačiau bendras ekonominių rodiklių įvertinimas žalos tyrimo laikotarpiu nerodo tokio teigiamo vystymosi. Iš tiesų, žalos tyrimo laikotarpiu Bendrijos pramonės prekybos apimtis neatitiko rinkos augimo tendencijos ir padidėjo tik 21 %, tuo tarpu kai vartojimas Bendrijoje išaugo 54 %. Šios prieštaringos tendencijos nulėmė tai, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 16 procentinių taškų. Be to, nors žalos tyrimo laikotarpiu Bendrijos pramonės nuostoliai tapo mažesni, ji ir toliau patyrė nuostolių, siekusių tiriamuoju laikotarpiu apie -10 %, tuo tarpu, kai manoma, jog tokios pramonės pelno dydis turi būti 15 %, kad, siekiant neatsilikti nuo technologijų plėtros, būtų galima skirti lėšas investicijoms.
(56) Remiantis tuo, kas minėta, daroma išvada, kad nepaisant taikomų priemonių, dėl Japonijos eksportuojančių gamintojų tęsiamo spaudimo nustatant kainas Bendrijos pramonėje išsilaikė sunki ekonominė padėtis. Šis kainų numušimas neleido Bendrijos pramonei visiškai atsigauti nuo buvusio ir tęsiamo dempingo poveikio.
F. ŽALĄ SUKELIANČIO DEMPINGO TĘSIMO IR/ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(57) Siekiant įvertinti tikėtiną taikomų priemonių galiojimo pabaigos poveikį ir atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonėje išlieka sunki padėtis, be jau pirmiau minėtų, buvo atsižvelgta į šiuos veiksnius.
(58) Šis tyrimas parodė, kad Japonijos eksportuojantys gamintojai toliau prekiavo televizijos kamerų galvutėmis su savo prekių ženklais Bendrijos rinkoje [10].
(59) Iš tikrųjų, nuo 1995 m. iki tiriamojo laikotarpio Japonijos eksportuojantys gamintojai padidino televizijos kamerų galvučių pardavimų apimtis, t. y. tiriamuoju laikotarpiu ji išaugo 157 % iki apytikriai 600 vienetų.
(60) Bendra Japonijos eksportuojančių gamintojų rinkos dalies kitimo tendencija nuo 1995 m. iki tiriamojo laikotarpio rodo nuolatinį ir žymų augimą, t. y. tiriamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau kaip 16 procentinių punktų iki maždaug 40 %.
(61) Kalbant apie Japonijos eksportuojančių gamintojų televizijos kamerų galvučių pardavimo Bendrijos rinkoje kainas, tyrimo rezultatai parodė, kad jos buvo daug mažesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo kainos.
(62) Japonijos eksportuojantys gamintojai nepateikė informacijos apie pardavimo kainas. Tačiau buvo nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės ir Japonijos eksportuojančių gamintojų konkurso būdu vykdyti pardavimai sudarė žymią televizijos kamerų galvučių visų pardavimų dalį (apie 40 %). Remiantis konkursų, kuriems informaciją teikė Bendrijos pramonė ir vartotojai, rezultatais, eksportuojančių gamintojų bendram konkursui [11] ir konkursui dėl atskirų televizijos kamerų galvučių siūlomos kainos apskritai buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės siūlomos kainos. Vieno iš nagrinėtų konkurso metu Japonijos eksportuojančių gamintojų siūlyta bendroji kaina buvo 37 % mažesnė nei siūlytoji Bendrijos gamintojo. Tam, kad laimėtų šį konkursą, Bendrijos gamintojas turėjo padaryti papildomą, didesnę nei 40 % nuolaidą. Kitas konkursas, vykęs kitoje valstybėje narėje parodė, kad antrajame derybų etape, nepaisant laikotarpiu tarp pirmojo ir antrojo konkurso etapų padarytų didelių nuolaidų, galutinis Japonijos eksportuojančio gamintojo pasiūlymas vis dar buvo maždaug 20 % pigesnis nei konkurse dalyvavusio Bendrijos gamintojo pasiūlymas. Tokiomis sąlygomis pastarasis pralaimėjo konkursą.
(63) Panašiai buvo nustatyta, kad žemos konkurso metu siūlomos kainos būtinai daro poveikį visoms kainoms, dėl kurių deramasi paskesniuose sandoriuose ir vėliau toje pačioje valstybėje narėje vykstančiuose konkursuose. Galima daryti išvadą, kad konkursų metu kainodara iš tikrųjų darė poveikį žymiai didesnei nei 40 % dydžio tiesiogiai konkursų valdomai Bendrijos rinkos daliai. Taigi, konkursų analizė ne tik parodė, kiek (iki 37 %) Bendrijos pramonės pasiūlytos kainos buvo sumažintos dėl konkurso metu eksportuojančių gamintojų pasiūlytų kainų, bet taip pat atskleidė importo dempingo kaina poveikį, dėl kurio numušamos Bendrijos pramonės pardavimų kainos.
(64) Šiuos kainų skirtumus reikėtų vertinti, turint omenyje, kad buvo nustatyta, jog televizijos kamerų galvučių rinka yra jautri kainų polyčiams ir skaidri, joje veikia nedaug rinkos dalyvių ir tą faktą, kad Bendrijos pramonė patyrė maždaug 10 % sudarančius nuostolius, tuo tarpu kai tokios rūšies aukštųjų technologijų pramonės 15 % dydžio pelnas laikomas tinkamu, kad pramonė neatsiliktų nuo technologijų vystymosi.
(65) Tuo remiantis, galima tikėtis, kad, jei būtų panaikintos priemonės, Japonijos eksportuojantys gamintojai vėl gamintų sukomplektuotas televizijos kamerų sistemas Japonijoje, kurioje, kaip buvo pirmiau minėta, yra nepanaudotų gamybos pajėgumų, veikia jų tyrimų ir taikomosios veiklos skyriai ir kur būtų galima pasinaudoti masto ekonomijos privalumais. Be to, buvo manoma, jog tikėtina, kad eksportuojantys gamintojai toliau pardavinės Bendrijos rinkoje savo produktus žymiai mažesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis, taip prisidėdami prie tebesitęsiančios Bendrijai nepalankios padėties.
(66) Kalbant apie Japonijos eksportuojančių gamintojų kainodarą trečiųjų šalių atžvilgiu, remiantis informacija, kurią pateikia Bendrijos pramonė, buvo palyginta Japonijos eksportuojančių gamintojų kainodara Jungtinėse Valstijose ir Bendrijoje. Abiejose rinkose japonų kainos buvo apskritai mažesnės nei nustatytosios Bendrijos pramonės. Taip buvo visą žalos tyrimo laikotarpį, o ypač - 1998 m.
(67) Konkrečiau, analizuojant turimą informaciją apie konkursus Šiaurės Amerikos rinkose, buvo nustatyta, kad Japonijos eksportuojantys gamintojai savo kainoraščiuose darydavo nuolaidas, siekiančias 70 %, ir dėl tos priežasties jų siūlomos kainos buvo iki 50 % mažesnės nei Bendrijos pramonės siūlomos kainos. Be to, kai kurios televizijos kamerų sistemos dalys ar netgi kiti įrengimai, parduodami kartu su TKS to paties konkurso metu, kartais būdavo siūlomi nemokamai arba su didelėmis nuolaidomis, pavyzdžiui, jau minėto 70 % dydžio.
(68) Be to, pagal turimą informaciją apie konkursus, vykusius Lotynų Amerikoje, Japonijos eksportuojančių gamintojų siūlytos kainos taip pat buvo panašiais dydžiais mažesnės, negu tos, kurias siūlė Bendrijos pramonė ir buvo panašiai elgiamasi nuolaidų ir nemokamai siūlomų produktų požiūriu.
(69) Remiantis tuo, kas buvo pirmiau minėta, buvo padaryta išvada, kad, netaikant priemonių, Japonijos eksportuojančių gamintojų kainos Bendrijos rinkoje galėtų išlikti bent dabartinio lygio, kuris yra žymiai žemesnis nei Bendrijos pramonės, ir tikėtina, kad jos netgi galėtų nusmukti iki panašaus produktų, kurių kilmės šalis - Japonija, importo į Jungtinių Valstijų, Kanados ir Lotynų Amerikos rinkas kainų lygio arba pirminio tyrimo metu nustatyto kainų lygio.
Išvada dėl žalą sukeliančio dempingo pasikartojimo
(70) Atsižvelgiant į tai, kas minėta, būtent, į šiuos veiksnius:
- nepaisant taikomų priemonių, Bendrijos pramonėje tebebuvo sunki padėtis;
- Japonijos eksportuojančių gamintojų pagamintų televizijos kamerų galvučių pardavimai Bendrijos rinkoje užėmė ypač stiprias pozicijas ir buvo vykdomi itin mažomis kainomis palyginti su Bendrijos pramonės kainomis;
- kainos, kurias Japonijos eksportuojantys gamintojai galėtų nustatyti netaikant antidempingo priemonių, buvo apibrėžtos kaip potencialiai labai žemos, turint omenyje gamintojų elgesį Šiaurės ir Lotynų Amerikos rinkose, kuriose jų kainos buvo mažesnės nei tos, kurias nustatė Bendrijos pramonė;
- turima informacija apie Japonijos gamybos pajėgumus bei galimybę, jei būtina, juos padidinti tam, kad būtų imtasi atsakomųjų veiksmų išaugus paklausai, vertė manyti, kad Japonijos eksportuojantys gamintojai turėjo galimybių padidinti savo gamybos pajėgumus ir eksporto apimtis;
- net jei buvo nustatytas didelis, 200 % siekiantis antidempingo muitas, Japonijos eksportuojantys gamintojai galėjo pasiūlyti mažesnes nei Bendrijos pramonės kainas, taip versdami manyti, kad, nepaisant taikomų priemonių, jie puikiai sugeba vykdyti agresyvią kainų politiką;
daroma išvada, jog, panaikinus priemones, tikėtina, kad žalą sukeliantis dempingas pasikartotų, ir dėl tos priežasties reikėtų toliau taikyti galiojančias priemones.
G. BENDRIJOS INTERESAS
1. Įžanga
(71) Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį, Komisija nagrinėjo, ar tolesnis esamų priemonių taikymas neprieštarautų Bendrijos, kaip visumos, interesui. Bendrijos intereso nustatymas buvo grindžiamas visų skirtingų interesų įvertinimu.
(72) Siekdama įvertinti galimą priemonių tolesnio taikymo ar netaikymo poveikį, Komisija paprašė Bendrijos pramonės ir TKS vartotojų pateikti informaciją. Komisija nusiuntė daugiau nei šešiasdešimčiai nagrinėjamo produkto vartotojų klausimynus. Buvo gauta penkiolika atsakymų, nors pateikta informacija daugeliu atvejų buvo neišsami.
(73) Reikėtų prisiminti, kad pirmesniame tyrime buvo manoma, jog priemonių priėmimas neprieštarauja Bendrijos interesams. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dabartinis tyrimas yra peržiūra, taigi, analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau yra taikomos. Todėl dabartinis tyrimas turėtų sudaryti sąlygas įvertinti bet kokį netinkamą, pirmiau galėjusį būti daromą neigiamą šiuo metu taikomų antidempingo priemonių poveikį tyrime dalyvaujančioms šalims.
(74) Tuo remiantis buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų dėl tikėtino žalą sukeliančio dempingo tęsimo ir (arba) pasikartojimo, yra įtikinamų priežasčių, kurios verstų daryti išvadą, jog šiuo konkrečiu atveju toliau taikomos priemonės neatitinka Bendrijos intereso.
2. Bendrijos pramonės interesai
(75) Laikomasi nuomonės, kad toliau netaikant pirmesniame tyrime nustatytų antidempingo priemonių, tikėtina, jog žalą sukeliantis dempingas tęsis arba pasikartos, ir Bendrijos pramonės padėtis, kuri yra vis dar nestabili, toliau blogės.
(76) Kaip buvo pirmiau išdėstyta, žalos tyrimo laikotarpiu Bendrijos pramonę veikė Japonijos eksportuojančių gamintojų televizijos kamerų galvučių pardavimai mažomis kainomis Bendrijoje. Dėl to manoma, kad peržiūroje nagrinėjamų antidempingo priemonių tikslas, t. y. sąžiningos konkurencijos tarp Bendrijos gamintojų ir jų eksportuojančių partnerių iš trečiųjų šalių atkūrimas Bendrijoje, nebuvo visiškai pasiektas.
(77) Bendrijos pramonė pasirodė esanti struktūros požiūriu perspektyvi ir sėkmingai veikianti, galinti pritaikyti savo produktų asortimentą prie besikeičiančių rinkos konkurencijos sąlygų ir netgi išsiveržti į priekį skaitmeninių technologijų vystymo srityje, patvirtindama tai, visų pirma, žalos tyrimo laikotarpiu investuotomis lėšomis.
(78) Tačiau negalima atmesti galimybės, kad ši pramonė sumažintų aptariamo produkto gamybos apimtis Bendrijoje, jeigu nebūtų toliau taikomos antidempingo priemonės. Tokią išvadą patvirtina užsitęsęs neigiamas pelningumas (tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės nuostoliai sudarė maždaug 10 %). Kaip buvo pirmiau minėta, tikėtina, jog, netaikant antidempingo priemonių, televizijos kamerų galvučių, kurių kilmės šalis - Japonija, importas bus atnaujintas ir dėl to numuštos kainos toliau žlugdys bet kokias Bendrijos pramonės pastangas atgauti patenkinamą pelningumą, kuris ypač būtinas, kad nebūtų atsiliekama nuo šios pramonės technologijų vystymosi. Be to, kadangi kai kurioms televizijos kamerų galvučių gamybos operacijoms reikia didelių darbo jėgos sąnaudų, labai tikėtina, jog siekiant sumažinti sąnaudas, operacijos būtų perkeltos į šalis, kuriose maži darbo kaštai.
(79) Iš tikrųjų, jei Bendrijos pramonėje išliktų prasta ekonominė padėtis, Bendrijos pramonė būtų priversta mažinti gamybinę veiklą Bendrijoje, ir grėstų, kad maždaug 250 darbuotojų, kurie susiję su aptariamo produkto gamyba, gali netekti darbo. Tačiau, jei antidempingo muitai būtų toliau taikomi, ši pramonė galėtų išlikti ir toliau vystyti savo veiklą Bendrijoje. Taip pat būtų dar išsaugotos netiesiogiai su televizijos kamerų galvučių gamyba susijusios, daugiausia tyrimų ir taikomosios veiklos srities, darbo vietos. Taigi, jei antidempingo priemonės būtų toliau taikomos, būtų užtikrintas bendras užimtumas, susijęs su TKS gamyba, ir netgi galima tikėtis, kad jis didėtų.
(80) Kalbant apie tyrimų ir taikomosios veiklos naujoves, televizijos kamerų sistemų gamyba turi šalutinį poveikį, kuris daugiausia susijęs su dalies TKG, t. y. CCD bloko, tobulinimu, kadangi jo sudedamosios dalys yra naudojamos ir kitais tikslais, pavyzdžiui, apsaugos sistemose, pritaikomos medicinos, pramonės ir telekomunikacijų srityse. Be to, pati Bendrijos pramonė, gaminanti TKS, daro poveikį visai televizijos pramonei, t. y. pradedant transliavimo įrengimų sukūrimu ir gamyba ir baigiant televizorių ir magnetofonų gamyba, tačiau netolimoje ateityje ji taip pat gali daryti įtaką Bendrijos televizijos srityje taikomiems standartams.
(81) Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, buvo padaryta išvada, kad, siekiant apsisaugoti nuo importo dempingo kaina neigiamo poveikio, kuris galėjo kelti grėsmę Bendrijos pramonės gyvavimui, taigi, ir tam tikram skaičiui darbo vietų, buvo būtina toliau tęsti taikomas priemones. Taip pat buvo pateikta nuomonė, kad, jei ši aukštųjų technologijų pramonė sunyktų, tai turėtų neigiamą poveikį televizijos pramonei apskritai.
3. Susijusių importuotojų ir ūkio subjektų interesai Bendrijoje
(82) Kalbant apie ūkio subjektus Bendrijoje, kurie yra susiję su Japonijos eksportuojančiais gamintojais, tikėtina, kad sprendimas tęsti antidempingo priemonių taikymą turėtų teigiamą poveikį gamybos ir užimtumo Bendrijoje požiūriu, kadangi kai kurios TKS gamybinės veiklos rūšys, kurios buvo vykdomos Bendrijoje, taptų netgi dar svarbesnės, kaip buvo įrodyta pradėjus Jungtinių Valstijų tyrimą, ir jos nebūtų perkeltos į Japoniją.
4. Vartotojų interesai
(83) TKS vartotojai daugiausia buvo licencijuotos transliavimo bendrovės, savo įrengimais transliuojančios savo programas. Tačiau buvo ir licencijuotų transliuotojų, kurie netransliuoja savo programų, bei paslaugas teikiančios bendrovės, kurios tiekia savo klientams įrengimus, tarp jų ir kamerų sistemas, bei aptarnaujančių darbuotojų grupes ir, pagaliau, nuomos bendrovės, parūpinančios įvairiems užsakovams kameras ir kitus įrengimus.Visi šie TKS vartotojai paprastai pirkdavo tiesiai iš TKS gamintojų.
(84) Tik penkiolika iš šešiasdešimties vartotojų, kuriems Komisija nusiuntė klausimynus, pateikė atsakymus ir šiek tiek dalyvavo bendradarbiaujant. Pats mažas bendradarbiavimo aktyvumas parodo, kad šio sektoriaus ekonominė būklė nepatyrė žymesnio neigiamo poveikio dėl antidempingo priemonių taikymo.
(85) Ši išvada atitiko ankstesnes bylas, kurių metu buvo nustatyta, jog vartotojams TKS nebuvo svarbus su išlaidomis susijęs veiksnys, kadangi palyginti su transliuojamų programų parengimu, jos sudarė tik nedidelę dalį bendrų išlaidų. Iš tikrųjų, vien tik vartotojų išlaidų įrengimams požiūriu su TKS susijusios išlaidos studijoje sudarė apie 10 % ir nedidelėje transporto priemonėje, iš kurios vedamos transliacijos, siekė iki 20 %. Tačiau, vertinant bendras transliuojančios bendrovės išlaidas, bet ne vien susijusias su įrengimais, procentinė dalis buvo mažesnė, nes buvo kitų svarbesnių išlaidų, pavyzdžiui, susijusių su programų sukūrimu, darbuotojais, pridėtinėmis išlaidomis ir pan., kurios buvo žymiai didesnės nei išlaidos, susijusios vien su TKS. Be to, bendradarbiavusių vartotojų apskaičiuota vidutinė TKS naudojimo trukmė sudarė maždaug aštuonerius metus, atskirais atvejais - iki penkiolikos metų. Tai reiškia, kad vartotojai anaiptol nevertino TKS kaip periodiškai pasikartojančio kainų veiksnio.
(86) Bendrais bruožais, panašiai ir poveikis kiekvienai vartotojų kategorijai buvo gana nedidelis palyginti su transliuojančių bendrovių ir kitų bendrovių, dirbančių su TKS, bendros apyvartos apimtimi, t. y. TKS pirkimai sudaro apie 0,1 % visos transliuojančių bendrovių apyvartos ir apie 1 % gamybos ir nuomos bendrovių apyvartos.
(87) Taip pat, kaip buvo pirmiau minėta, tyrimas parodė, kad, įvedus antidempingo muitą TKS, kurių kilmės šalis -- Japonija, importui, TKS kainos Bendrijoje žymiai jokiu būdu nepakilo. Iš tikrųjų, nepaisant taikomų priemonių, kai kurie vartotojai toliau pirko ir netgi pradėjo pirkti Japonijos eksportuojančių gamintojų pagamintas TKS. Dėl to šios priemonės TKS vartotojams nebuvo atgrasinanti priemonė, dėl kurios jie keistų šaltinius iš kurių tiekiamos TKS. Taigi, bet koks importuojamų prekių kainų padidėjimas akivaizdžiai nebuvo toks, kad sudarytų kokių žymesnių nepatogumų.
(88) Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, galima daryti išvadą, kad antidempingo priemonės nedarė neigiamo poveikio sąnaudų, susijusių su nagrinėjamu produktu ir vartotojų pelningumo požiūriu. Taigi, taikomų antidempingo priemonių tikslas buvo ne uždaryti Bendrijos rinką Japonijos eksportuojančių gamintojų televizijos kamerų sistemoms, bet pasipriešinti nesąžiningos prekybos praktikai ir tam tikru mastu ištaisyti importo dempingo kaina iškreipiantį poveikį.
(89) Kadangi priemonės buvo taikomos tam tikrą laiką ir būtų toliau taikomos tuo pačiu mastu, galima daryti išvadą, kad dėl jų sąlygos vartotojams netaps blogesnės.
5. Konkurencija ir prekybą iškreipiantis poveikis
(90) Kalbant apie poveikį konkurencijai Bendrijoje, kai kurios suinteresuotos šalys įrodinėjo, kad, jeigu antidempingo muitai būtų taikomi toliau, dėl to iš Bendrijos rinkos pasitrauktų aptariami eksportuojantys gamintojai, tuo būdu žymiai susilpnindami konkurenciją, ir pakiltų TKS kainos.
(91) Tačiau atrodo, jog labiau tikėtina, kad Japonijos eksportuojantys gamintojai toliau pardavinės TKS, nors ir žalos nesukeliančiomis kainomis, kadangi Bendrijoje jie turi stiprią technologinę bazę, užima stiprią poziciją rinkoje bei turi gamybos įmones. Šią išvadą patvirtina pokyčiai, įvykę 1994 m. įvedus antidempingo muitą ir 1997 m. jį padidinus. Šios priemonės nesukėlė jokio žalingo poveikio konkurencijai Bendrijos rinkoje.
(92) Atsižvelgiant į spartų šio sektoriaus technologijų vystymąsi, neabejotina, kad, toliau taikant antidempingo priemones, išliks arši konkurencija. Taip pat, atsižvelgiant į tą faktą, kad tam tikri rinkos dalyviai dabar įsteigė gamybos įmones šiems produktams gaminti Bendrijoje, jie galės patenkinti vartotojų paklausą ir pasiūlyti platų modelių asortimentą. Taigi, tolesnis dabartinių antidempingo priemonių taikymas neapribos vartotojų galimybių pasirinkti ir nesusilpnins konkurencijos.
6. Išvada dėl Bendrijos intereso
(93) Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių dėl Bendrijos intereso nepratęsti dabar taikomų antidempingo priemonių.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(94) Visoms tyrime dalyvavusioms šalims buvo pranešti svarbūs faktai ir aplinkybės, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti TKS, kurių kilmės šalis - Japonija, antidempingo muitą. Joms taip pat buvo suteiktas laikas, per kurį po šio paskelbimo jos pateiktų protesto pareiškimus. Nebuvo gauta nė vienos pastabos, dėl kurios pobūdžio būtų keičiamos pirmiau pateiktos išvados.
(95) Pirmiau išdėstyti faktai leidžia daryti išvadą, kad, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, šiuo metu TKS, kurių kilmės šalis - Japonija, importui taikomas antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1015/94 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1952/97, turėtų būti taikomas toliau.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Televizijos kamerų sistemoms ir jų dalims, kurios priskiriamos KN ex85253090 (TARIC kodas 8525309010), ex85371091 (TARIC kodas 8537109191), ex85371099 (TARIC kodas 8537109991), ex85299081 (TARIC kodas 8529908138), ex85299088 (TARIC kodas 8529908832), ex85438995 (TARIC kodas 8543899539), ex85282114 (TARIC kodas 8528211410), ex85282116 (TARIC kodas 8528211610) ir ex85282116 (TARIC kodas 8528219010) subpozicijoms ir kurių kilmės šalis - Japonija, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Televizijos kamerų sistemas gali sudaryti šių kartu arba atskirai importuotų dalių deriniai:
a) kameros galvutė su trimis ar daugiau jutiklių (12 mm ar daugiau įtaisų su krūvio ryšių išrinkimo įtaisu), kurių kiekvienas turi daugiau kaip 400000 vaizdo elementų, kurią galima jungti prie galinio adapterio ir kurios signalo bei triukšmo santykis esant įprastiniam priėmimui yra ne mažesnis kaip 55 dB; kaip vientisas daiktas, kai kameros galvutė ir adapteris yra korpuse, arba atskirai;
b) vaizdo ieškiklis (38 mm ar didesnės įstrižainės);
c) bazinė stotis arba kameros valdymo blokas (CCU), sujungtas su kamera kabeliu;
d) pavienių kamerų darbinis valdymo pultas (OCP) (t. y. spalvoms reguliuoti, lęšiui arba diafragmai atidaryti);
e) pagrindinis valdymo pultas (MCP) arba pagrindinis nustatymo blokas (MSU) su pasirinkta kameros indikacija, skirtas keletui nuotolinių kamerų peržiūrėti ir reguliuoti.
3. Muitas netaikomas:
a) lęšiams;
b) vaizdo įrašymo aparatams;
c) kamerų galvutėms viename vientisame korpuse kartu su įrašančiu bloku;
d) profesionalams skirtoms kameroms, kurių negalima naudoti transliavimui;
e) profesionalams skirtoms kameroms, įtrauktoms į priedo sąrašą (papildomas TARIC kodas: 8786).
4. Jeigu televizijos kamerų sistema, importuojama su lęšiais, - grynoji franko Bendrijos siena vertė, naudojama taikant antidempingo muitą, yra televizijos kamerų sistemų be lęšių vertė. Jeigu ši vertė tiksliai nenurodoma sąskaitoje-faktūroje, importuotojas deklaruoja lęšių vertę, išleidžiant prekes laisvai cirkuliuoti, ir dėl to pateikia tinkamus įrodymus bei informaciją.
5. Antidempingo muito dydis yra 96,8 % grynosios franko Bendrijos siena kainos, neatskaičiavus muito (papildomas TARIC kodas: 8744), išskyrus produktams, pagamintiems šių bendrovių, kurioms taikomo antidempingo muito dydis yra:
- "Ikegami Tsushinki Co. Ltd": 200,3 % (papildomas TARIC kodas: 8741);
- "Sony Corporation": 108,3 % (papildomas TARIC kodas: 8742);
- "Hitachi Denshi Ltd": 52,7 % (papildomas TARIC kodas: 8743).
6. Taikomos galiojančios dėl muitų nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2000 m. rugsėjo 26 d.