KOMISIJOS SPRENDIMAS
2006 m. balandžio 4.
dėl valstybės pagalbos, kurią Nyderlandai ketina teikti vykdant „Marktpassageplan“ projektą Haaksbergene Valstybės pagalbos priemonė Nr. C 33/2005 (ex N 277/2004)
(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 1184)
(Tik tekstas Nyderlandų kalba yra autentiškas)
(Tekstas svarbus EEE)
(2006/746/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies 1 pastraipą,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos ekonominės erdvės, ypač į 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo nuomonę pagal pirmiau nurodytus straipsnius ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2004 m. sausio 23 d. laišku, užregistruotu 2004 m. vasario 23 d., Komisija gavo skundą dėl galimos pagalbos, kurią planuojama teikti vykdant statybų projektą Haaksbergene, Nyderlanduose. 2004 m. balandžio 15 d. laišku Komisija kreipėsi į Nyderlandų valdžios institucijas prašydama paaiškinti teikiamą valstybės pagalbą. 2004 m. gegužės 18 d. laišku, registruotu 2004 m. gegužės 25 d., Nyderlandai informavo Komisiją, kad apie valstybės pagalbą bus netrukus pranešta.
(2)
2004 m. birželio 25 d. laišku, užregistruotu 2004 birželio 30 d., Nyderlandai pranešė, kad vietinės Haaksbergeno valdžios institucijos ketina teikti valstybės pagalbą „Marktpassageplan“ projektą vykdančioms statybos bendrovėms. 2004 m. liepos 12 d. laišku Komisija prašė suteikti išsamesnės informacijos, kuri buvo netrukus gauta 2004 m. spalio 8 d. per susitikimą su Komisija bei 2004 m. gruodžio 30 d. laišku, registruotu 2005 m. sausio 10 d. Papildomų paaiškinimų Nyderlandai pateikė 2005 m. gegužės 11 d. laišku, registruotu 2005 m. gegužės 18 d.
(3)
2005 m. rugsėjo 21 d. laišku Komisija pranešė Nyderlandams apie nutarimą pradėti procedūrą dėl valstybės pagalbos pagal ES sutarties 88 straipsnio 2 dalį.
(4)
Komisijos nutarimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (1). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios konkrečios pagalbos. Komisija negavo jokių pastabų.
(5)
2005 m. gruodžio 29 d. laišku, registruotu 2006 m. sausio 5 d., Nyderlandai pateikė savo atsaką dėl nutarimo pradėti formalią tyrimo procedūrą.
2. APRAŠYMAS
2.1. Projektas
(6)
Haaksbergeno - 24 000 gyventojų turinčios savivaldybės (gemeente) Overijsselo provincijoje prie Vokietijos sienos - taryba jau nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios troško atgaivinti apleistą miestelio centrą. Pasitelkiant konsultantus buvo studijuojami įvairūs planai, kad būtų galima centre suprojektuoti ir pastatyti geros kokybės gyvenamųjų namų ir komercinių kvartalą. Tačiau nei pirmoji statybos bendrovė, kuri savivaldybės pageidavimu turėjo vykdyti statybą, nei pati savivaldybė neturėjo galimybių įsigyti projektui įvykdyti reikalingų žemės sklypų.
(7)
Dešimtojo dešimtmečio pabaigoje žemės sklypus nupirko šešios statybos bendrovės, kurios vėliau susijungė. Jos parengė 58 butų ir 11 komercinių patalpų statybos projektą. Projekte nebuvo numatyti jokie viešieji darbai kaip infrastruktūros statyba, kuriuos įvykdžiusios statybų bendrovės perduotų savivaldybei. Nors projektas buvo susijęs tik su butų ir komercinių patalpų, kurios turėjo būti parduotos ar išnuomotos privatiems investuotojams, statyba, apskaičiavimai parodė, kad jis nebus pelningas.
2.2. Valstybės pagalba
(8)
Savivaldybė šį šešių statybos bendrovių projektą laikė labai svarbiu, atgaivinant miestelio centrą, todėl, žinodama, kad gali savo ruožtu tikėtis provincijos pagalbos, nusprendė paremti projektą ir padengti numatomus nuostolius. Savivaldybė pasirašė bendradarbiavimo sutartį su statybos bendrovėmis, tačiau šioje sutartyje numatyta pagalba dar nebuvo suteikta.
(9)
Valstybės pagalbą sudarys 2,98 mln. EUR, kuriuos savivaldybė skiria statybos bendrovėms (1 priemonė). Į šią sumą yra įskaičiuota provincijos teikiama parama, kurią sudaro 453 780 EUR (1 mln. NLG); subsidijos suma atitinka laukiamus projekto nuostolius, kurie buvo apskaičiuoti atsižvelgiant į numatytas išlaidas ir pajamas.
(10)
Pagal vieną iš bendradarbiavimo sutarties nuostatų įvykdžius projektą, nepriklausomas ekspertas apskaičiuos tikrąsias išlaidas ir pajamas. Jei paaiškėtų, kad tikroji eksperto apskaičiuota nuostolio suma yra mažesnė už numatomą, kuria remiantis teikiama subsidija, savivaldybei turėtų būti grąžinta tik 50 proc. sumos, kuria suteikta subsidija viršija faktinius nuostolius. Kitaip tariant, projekto rengėjai gali pasilikti 50 proc. nuostolių nedengiančios paramos dalies sumos. Ši nuostata toliau vadinama „dalinio grąžinimo nuostata“. Jei patirti nuostoliai viršytų numatytą sumą, savivaldybės subsidija nebūtų didinama.
(11)
Be pagalbos suteikiant subsidiją (1 priemonė), Komisija pradėjo dar trijų priemonių, kurios taip pat gali būti laikomos pagalba, tyrimą. Antroji priemonė yra kelių savivaldybei priklausančių žemės sklypų perleidimas projekto rengėjams nemokamai (2) (2 priemonė). Remiantis Nyderlandų valdžios institucijų pateiktais duomenimis, šių žemės sklypų vertė buvo 233 295 EUR, tačiau turto įvertinimo ataskaita Komisijai nebuvo pateikta. Be to, pagal Wet op de Ruimtelijke Ordening įstatymo 49 straipsnį savivaldybė yra atsakinga už 35 proc. galimų žalos ieškinių įvykdžius projektą (3 priemonė). Už likusius 65 proc. atsako projekto rengėjai. Ir pagaliau liko neaišku, ar savivaldybė žemės sklypą ir pastatą projekto rengėjams ketina parduoti už buhalterinę ar už rinkos kainą (4 priemonė).
(12)
Įgyvendinus projektą savivaldybei bus nemokamai perleista keletas žemės sklypų, kurie pagal statybos leidimą bus įrengti kaip viešoji erdvė, tačiau tikslus šių žemės sklypų įvertinimas nebuvo pateiktas (2 bis priemonė).
2.3. Pagalbos gavėjai
(13)
Pirmiau minėtos pagalbos priemonės skiriamos projektą vykdančioms statybos bendrovėms.
(14)
Pirmoji tiesioginės pagalbos gavėja - bendrovė „Rabo Vastgoed B.V.“ Ši bendrovė priklauso stambiai tarptautiniu mastu veikiančiai grupei, kuri verčiasi daugiausia finansine veikla. „Rabo Vastgoed B.V.“ vykdo 25 proc. projekto.
(15)
Pagal bendradarbiavimo sutartį antroji tiesioginės pagalbos gavėja yra „Centrum Haaksbergen B.V.“ Šią bendrovę projektui vykdyti įsteigė penkios statybos įmonės, kurios vykdys visą bendrovei „Centrum Haaksbergen B.V.“ projekte numatytą statybų veiklą. Taigi ši bendrovė yra „tikros“ ekonominės veiklos nevykdantis ad hoc teisinis įrankis. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus galima daryti išvadą, kad „Centrum Haaksbergen B.V.“ suteikta valstybės pagalba bus perduota minėtosioms penkioms statybos bendrovėms, kurių kiekviena, Nyderlandų valdžios institucijų duomenimis, atsako už 15 proc. projekto. Be to, Nyderlandai pranešė, kad bendrovė „RoTij Bouwontwikkeling Oost B.V.“ veiklą vykdo nacionaliniu lygiu, o likusios keturios statybos bendrovės - „Besathij B.V.,“„Bouwbedrijf Assink Eibergen B.V.,“„Bouwbedrijf Deeterink B.V.,“ ir „Bouwburo Jan Scharenborg B.V.“ - yra regioninės ar vietinės įmonės.
(16)
Šio nutarimo tekste visos valstybinės pagalbos gavėjos yra įvardytos kaip statybos bendrovės, tačiau jų veikla nėra apribota tik statybos darbais. Šių bendrovių veikla apima visą nekilnojamojo turto projektų plėtrą.
2.4. Atitinkamos rinkos
(17)
Pagalba daro įtaką gyvenamųjų namų statybos ir pardavimo bei komercinių patalpų statybos ir nuomos rinkai. Kadangi Haaksbergenas yra netoli Vokietijos sienos, tikėtina, kad minėtose rinkose veikiantys Nyderlandų ir Vokietijos tiekėjai bei užsakovai plėtoja savo veiklą ir kaimyninėje šalyje.
3. PRIEŽASTYS OFICIALIAI TYRIMO PROCEDŪRAI PRADĖTI
(18)
Komisija nutarė pradėti formalią tyrimo procedūrą, nes kilo abejonių, ar galima tam tikras priemones, kurias savivaldybės taryba ketino taikyti, laikyti valstybės pagalba ir ar galima tokią pagalbą teikti bendrojoje rinkoje.
(19)
Sprendžiant, ar galima vietinės valdžios institucijų taikomas priemones laikyti valstybės pagalba, Komisija nurodė, kad dalinio grąžinimo nuostata statybos bendrovėms teikia pranašumą.
(20)
Dėl 87 straipsnio 1 dalyje numatytų išimčių iš bendrojo draudimo valstybės pagalbai teikti Komisija pastebi, kad 87 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose numatytų automatiškai taikomų išimčių negalima taikyti pirmiau minėtoms valstybinės pagalbos priemonėms. Be to, pagal 87 straipsnio 2 dalies a punktą šios pagalbos negalima laikyti parama socialiai orientuotam projektui, nes jame nėra numatyta rezervuoti naujus butus socialiai remtiniems asmenims.
(21)
Dėl 87 straipsnio 3 dalyje numatytų galimų išimčių Komisija nurodo, kad Haaksbergeno savivaldybė nėra remtiname regione, todėl negali pretenduoti į regioninę paramą, teikiamą pagal 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktus. Neabejotina, 87 straipsnio 3 dalies b punkte leidžiamo nukrypimo nuo įstatymo nuostatų šiuo atveju taikyti negalima. Komisija yra nustačiusi įvairių gairių ir struktūrų, apibrėžiančių pagalbos teikimo pagal 87 straipsnio 3 dalies c punkte numatytą galimą išimtį, sąlygas, tačiau neatrodo, kad kurios nors iš minėtų gairių būtų taikytinos šiuo atveju. Apsvarstyta ir skurdiems miesto rajonams (3) taikoma išimtis, tačiau šiam projektui jos taikyti negalima, nes Haaksbergenas nėra miesto rajonas ta prasme, kaip jis apibrėžiamas Komisijos pranešime. Logiškai mąstant, rajono negalima priskirti Europos programai „URBAN II“. Be to, 87 straipsnio 3 dalies d punkte nustatyta su kultūra susijusi išimtis netaikytina, nes pagal projektą nesiekiama atnaujinti esamų pastatų ir nekeliamas joks kitas kultūrinis tikslas.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
(22)
Komisija negavo suinteresuotųjų šalių pastabų.
5. NYDERLANDŲ PASTABOS
(23)
Savo atsakyme dėl nutarimo pradėti formalią tyrimo procedūrą Nyderlandų valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos apie nemokamą savivaldybės žemės sklypų perleidimą statybos bendrovėms (2 priemonė) ir nemokamą statybos bendrovių žemės sklypų perleidimą savivaldybei (2 bis priemonė). Statybos bendrovėms nemokamai perleista žemės sklypų (2 priemonė), kurių bendras plotas 674 m2. Savo ruožtu, savivaldybė gaus 1 077 m2 žemės (2 bis priemonė). Nyderlandų valdžios institucijų pateiktame turto vertinime nurodyta, kad šios žemės vertė už vieną kvadratinį metrą buvo 135 EUR.
(24)
Iš Nyderlandų valdžios institucijų pateiktų paaiškinimų dėl kito žemės sklypo ir pastato, kurį savivaldybė pardavė statybos bendrovėms (4 priemonė), matyti, kad sandorio kaina buvo gerokai aukštesnė, palyginti su kaina, už kurią savivaldybė prieš kelerius metus įsigijo šią nuosavybę.
6. VALSTYBĖS PAGALBOS PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS
6.1. Valstybės pagalba pagal ES sutarties 87 straipsnio 1 dalį
(25)
Visose penkiose tiriamose priemonėse aiškiai kalbama apie valstybės pagalbą. Subsidija (1 priemonė) yra tiesioginis savivaldybės lėšų perleidimas. Žemės sklypų ir pastatų perleidimas keičia bendrą savivaldybei priklausančio turto vertę (2, 2 bis ir 4 priemonė). Be to, paskutinė priemonė (3 priemonė) taip pat reikalauja savivaldybės lėšų, nes savivaldybė suteikia garantiją, dėl kurios ateityje gali tekti atlikti mokėjimus, tačiau atitinkamos garantijos premijos nereikalaujama.
(26)
Savivaldybės subsidija (1 priemonė) teikia naudos pagalbą gaunančioms bendrovėms; bendrovės gauna lėšų, kurių rinkos sąlygomis jos negautų.
(27)
Nemokamą savivaldybės žemės perleidimą (2 priemonė) kompensuoja toje pačioje sutartyje numatytas didesnio žemės ploto perleidimas savivaldybei (2 bis priemonė). Pagal Nyderlandų pateiktą vertinimo ataskaitą savivaldybė gaus žemės sklypą, kurio vertė 54 405 (4) EUR. Taigi bendrai vertinant statybos bendrovės iš šių dviejų priemonių naudos negauna.
(28)
Be to, savivaldybė atsako už 35 proc. galimų su projektu susijusių žalos ieškinių (3 priemonė). Komisijos pranešimo dėl ES sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (5) 2 skyriaus 1 dalies 2.1.2 punkte nustatyta: „Valstybės garantijos nauda yra ta, kad su garantija susijusi rizika tenka valstybei. Tai, kad valstybė prisiima riziką, turėtų būti atlyginama atitinkama premija. Kai valstybė atsisako tokios premijos, įmonė iš to turi naudos, bet kartu yra panaudojami valstybės ištekliai. Taigi, net jei pagal garantiją valstybė ir nebuvo mokėjusi, remiantis 87 straipsnio 1 dalimi, ji vis tiek teikia pagalbą. Pagalba suteikiama tuomet, kai suteikiama garantija, o ne tuomet, kai garantija panaudojama arba kai atliekami mokėjimai laikantis garantijos sąlygų. Nesvarbu, ar garantija yra valstybės pagalba, ar ne, ir, jei taip, nesvarbu, koks valstybės pagalbos dydis, ji turi būti įvertinta garantijos suteikimo momentu“. Komisija nurodo, kad šiuo atveju dalį rizikos, atsirandančios dėl reikalavimų atlyginti žalą, padengia valstybė, tačiau savivaldybė už šią dalinę garantiją negauna premijos. Pagal šią priemonę bendrovės gali išvengti išlaidų, kurias įprastomis sąlygomis jos patirtų, vykdydamos statybos projektą, arba suteikiant garantiją ir (ar) draudimo premiją, arba bendrovėms nesudarius draudimo sutarties - numatant sumas galimoms žalos atlyginimo išmokoms kompensuoti. Taigi ši priemonė teikia naudos.
(29)
Dėl savivaldybės žemės sklypų ir turto pardavimo statybos bendrovėms (4 priemonė) Nyderlandų valdžios institucijų pateikta papildoma informacija apie savivaldybės įsigyjant šį turtą sumokėtą kainą išsklaido nutarime pradėti tyrimo procedūrą keliamas abejones, kad turtas buvo parduotas už buhalterinę kainą. Iš papildomų dokumentų matyti, kad savivaldybė per trumpą laiką gavo nemažą kapitalo pelną. Taigi savivaldybė nepatyrė nuostolių dėl negautų galimų pajamų. Vadinasi, šis sandoris statybos bendrovėms nesuteikė pranašumo.
(30)
Baigiant galima pasakyti, kad statybos bendrovėms nauda teikiama dviem priemonėmis (1 ir 3 priemonė), tuo tarpu likusios (2, 2 bis ir 4 priemonė) - ne. Vadinasi, pastarosios priemonės nėra valstybės pagalba, todėl toliau nebus tiriamos.
(31)
Pirmesnėse pastraipose aptariama galima nauda statybos bendrovėms. Komisija privalo išsiaiškinti, ar šios priemonės bent iš dalies nėra naudingos butų ir komercinių patalpų pirkėjams arba nuomininkams. Iš tiesų jie gali įsigyti ar išsinuomoti gyvenamąsias ar komercines patalpas, kurių iš viso galėtų nebūti ar kurios galėtų būti brangesnės. Tačiau ši nauda būtų netiesioginė ir neapibrėžta. Be to, bet kokiai 58 butų savininkų gaunamai naudai negalėtų būti taikomos valstybės pagalbos teikimo taisyklės netiesioginiams pagalbos gavėjams, nevykdantiems ekonominės veiklos. Vykdantiesiems ekonominę veiklą, pvz., 11 parduotuvių, priemonių teikiama nauda būtų labai menka ir mažesnė, nei apibrėžta de minimis reglamento nuostatų. Dėl šių priežasčių Komisija tirs tik galimą valstybės pagalbą statybos bendrovėms.
(32)
Priemonė yra selektyvi, nes ji yra taikoma tik šį projektą vykdančioms bendrovėms.
(33)
Valstybės parama suteikia bendrovėms galimybę įgyvendinti projektą, kuris kitomis aplinkybėmis būtų nuostolingas, ir pastatyti bei parduoti ar išnuomoti butus ir komercines patalpas. Taigi pagalba tiesiogiai iškreipia konkurenciją, nes jos dėka rinkoje atsiranda papildomi nauji butai ir parduotuvės.
(34)
Be to, konkurencija galėtų būti iškreipta, jei valstybės parama viršytų faktinius bendrovių patirtus nuostolius vykdant projektą. Gavusios šią „papildomą“ subsidiją bendrovės galėtų, pvz., ateityje vykdydamos statybos projektus statinius parduoti žemesne kaina ir (arba) panaudoti šias lėšas kitai veiklai. Komisija nurodo, kad konkurencija nebūtų papildomai iškreipta, jei bendrovės privalėtų grąžinti visą sumą, kuria subsidija viršija eksperto apskaičiuotus faktinius nuostolius. Komisija nustatė, kad dalinio grąžinimo nuostata leidžia bendrovėms pasilikti 50 proc. sumos, kuria subsidija viršija nuostolius. Taigi negalima atmesti papildomo rinkos iškreipimo.
(35)
Komisija pastebi, kad Haaksbergenas yra netoli Vokietijos sienos, todėl gyvenamųjų ir komercinių patalpų statybos bei pardavimo ar nuomos rinkoje dalyvauja keletas Vokietijos įmonių. Kita vertus, Komisija atkreipia dėmesį, kad keletas iš projekte dalyvaujančių įmonių vykdo veiklą tarptautiniu mastu. Taigi galima kalbėti bent jau apie nepalankų poveikį prekybai.
(36)
ES sutarties 87 straipsnio 1 dalies požiūriu subsidiją (1 priemonė) ir dalinę garantiją (3 priemonė) galima vertinti kaip valstybės pagalbą. Žemės perleidimas nemokamai (2 priemonė ir 2 bis priemonė vykdomos kartu) ir žemės sklypo bei pastato pardavimas (4 priemonė) nėra valstybės pagalba.
6.2. Suderinamumas su bendrąja rinka
(37)
Savo pranešime Nyderlandai nenurodė jokios konkrečios 87 straipsnio 1 dalyje numatytos išimties iš bendrojo draudimo, kuria remiantis būtų galima teikti valstybės pagalbą.
(38)
Kaip pirmiau minėta, nutarime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija kėlė abejonę, ar pagalba gali būti suderinama su bendrąja rinka vertinant ją 87 straipsnio 2 dalies ir 87 straipsnio 3 dalies a, b ir d punktuose minimų išimčių požiūriu bei remiantis pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą parengtomis gairėmis ir struktūromis. Savo atsakyme dėl pirmiau minėto nutarimo Nyderlandai nepateikė jokių pastabų dėl pagalbos suderinamumo. Tolesnis Komisijos tyrimas neatskleidė naujų duomenų, todėl Komisija daro išvadą, kad, remiantis pirmiau aprašytu teisiniu pagrindu, pagalba laikoma nesuderinama su bendrąja rinka.
(39)
Kalbant apie galimą suderinamumą pagal 86 straipsnio 2 dalį, Komisija mano, kad šia pagalba remiamos ekonominės veiklos, t.y., aukštos kokybės gyvenamųjų ir komercinių patalpų, neskirtų jokiai apibrėžtai socialinei gyventojų kategorijai, statybos ir pardavimo ar nuomos, tikrai negalima laikyti bendrojo ekonominio intereso paslauga. Nyderlandai to ir neprašė. Taigi 86 straipsnio 2 dalies nuostatos netaikytinos šiai pagalbai.
(40)
Komisija taip pat tirs, ar pagal 1 ir 3 priemones teikiamą pagalbą galima laikyti suderinama pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame teigiama, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų regionų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui,“ gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka.
(41)
Tirdama, ar pagalba pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą yra tiesiogiai suderinama, Komisija visų pirma atsižvelgia į Bendrijos tikslus, o antra, aiškinasi, ar pirmiau minėta valstybės pagalba yra tinkama ir atitinka keliamus tikslus bei ar ji netrikdo konkurencijos ir prekybos.
(42)
Kalbant apie tikslus, prie kurių įgyvendinimo prisidedama projektu, Komisija pastebi toliau aprašytus dalykus. Nyderlandų valdžios institucijų aiškinimu, 2001 m. atliktas tyrimas parodė, kad 65 proc. Haaksbergeno gyventojų miestelio centre jaučiasi nesaugiai, todėl jo vengia. Gyventojų patiriamą nesaugumo jausmą patvirtina ir policijos nusikalstamų veikų registrai. Projektu siekiama apleistoje teritorijoje pastačius parduotuves su butais viršutiniuose aukštuose ir gyvenamuosius namus padaryti rajoną saugesniu. Be to, Nyderlandų valdžios institucijos paaiškino, kad nors netoli miestelio centro sėkmingai buvo suformuotos trys komercinės gatvės, pats centras liko apleistas ir yra kliūtis, kuria atskiriami šie trys ekonomiškai sėkmingi prekybos rajonai. Projektu siekiama padaryti miestelio centrą patrauklesniu ir išvengti tolesnio skurdo augimo ir esamų parduotuvių nykimo. Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad projektas yra naudingas ir atitinka bendrus interesus, kaip grįsdama pagalbą nurodo savivaldybė.
(43)
Kalbant apie pagalbos proporcingumą, Komisija teigia, kad valstybės pagalba siekiama padengti nuostolius, kuriuos bendrovės patirtų vykdydamos projektą, ir kad be pagalbos projektas nebūtų įgyvendintas. Pagalba yra proporcinga, jei ja kompensuojami šešių bendrovių, butus ir komercines patalpas parduodančių ar nuomojančių šiame rajone panašiam turtui galiojančiomis kainomis, nuostolius. Tačiau projektas numato ir potencialią „papildomą“ pagalbą pagal dalinio grąžinimo nuostatą. Šioje savivaldybės ir statybos bendrovių bendradarbiavimo sutarties nuostatoje numatyta, kad faktinius projekto nuostolius po įgyvendinimo, remdamasis realiomis išlaidomis ir pajamomis, apskaičiuos ekspertas. Jei faktiniai nuostoliai būtų mažesni, nei numatomi nuostoliai, kurių pagrindu nustatyta subsidijos suma (1 priemonė), savivaldybei būtų grąžinta tik 50 proc. subsidijos dalies, kuria subsidija viršija faktinius nuostolius. Taigi statybos bendrovėms lieka 50 proc. faktinių nuostolių nekompensuojančios subsidijos dalies. Jei, pvz., faktiniai nuostoliai būtų lygūs nuliui vietoje numatytų 2,98 mln. EUR, bendrovės grąžintų 1,49 mln. EUR ir galėtų tokią pat sumą pasilikti. Faktinių nuostolių nekompensuojančios valstybinės lėšos nėra būtinos projektui įgyvendinti. Taigi galima daryti išvadą, kad tik nuostata, reikalaujanti grąžinti visą faktinius nuostolius viršijančią subsidijos dalį, apribotų pagalbą iki būtino minimumo ir darytų ją proporcingą. Be to, Komisija nurodo, kad tokia „visiško grąžinimo nuostata“ turėtų būti taikoma ir pagalbai, kurią sudaro dalinė garantija (3 priemonė), ne tik subsidijai, kaip dalinio grąžinimo nuostatos atveju.
(44)
Kalbat apie konkurencijos iškreipimą ir įtaką prekybai, Komisija pastebi, kad rinkai bus pasiūlyti papildomi 58 butai ir 11 parduotuvių už tame rajone panašiems objektams galiojančias kainas. Komisija nurodo, kad toks vietinis ir nedidelės apimties projektu konkurencija iškreipiama labai nedaug, ir jis menkai įtakoja verslo sąlygas, palyginti su pirmiau nustatytu teigiamu jo poveikiu.
(45)
Kalbant apie pirmiau minėtą papildomą rinkos iškreipimą, Komisija laikosi nuomonės, kad patirtus nuostolius kompensuojanti pagalba nesuteikia šešioms statybos bendrovėms lėšų, kurias jos galėtų panaudoti ateityje nesąžiningai konkuruoti ir daryti neigiamą įtaką prekybai. Tačiau ši išvada netaikoma faktinius nuostolius viršijančiai pagalbos daliai. Kaip pirmiau minėta, dalinio grąžinimo nuostata atveria galimybę „papildomai“ pagalbai.
(46)
Komisija priėjo prie išvados, kad įvykdžius projektą nepriklausomo eksperto apskaičiuotus faktinius nuostolius kompensuojanti pagalbos dalis padeda plėtoti tam tikrą ekonominę veiklą ar tam tikro regiono ekonomiką, netrikdydama prekybos sąlygų taip, kad galėtų pažeisti bendruosius interesus. Be to, Komisija daro išvadą, kad, įvykdžius projektą, nepriklausomo eksperto apskaičiuotus nuostolius viršijanti pagalbos dalis nėra būtina projektui vykdyti ir daro neigiamą įtaką prekybos sąlygoms.
7. IŠVADA
(47)
Komisija, remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, daro išvadą, kad faktinius nepriklausomo eksperto apskaičiuotus projekto nuostolius kompensuojanti paramos dalis, kuri sudaro ne daugiau kaip 2,98 mln. EUR (1 priemonė), ir taikoma garantijos premija (3 priemonė) pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą yra suderinama su bendrąja rinka. Paramos dalis, viršijanti nepriklausomo eksperto apskaičiuotą faktinių nuostolių sumą, yra nesuderinama nei pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą, nei pagal kitas išimtis numatančias nuostatas. Taigi ši pagalbos dalis yra nesuderinama su bendrąja rinka.
NUTARIA:
1 straipsnis
Nyderlandų ketinimas nemokamai perleisti žemės sklypus (2 priemonė) „Marktpassageplan“ projektą Haaksbergene vykdančioms statybos bendrovėms nėra valstybės pagalba, nes yra derinamas su didesnio žemės ploto perleidimu nemokamai Nyderlandams (2 bis priemonė).
Žemės sklypo ir pastato pardavimas (4 priemonė) pirmiau minėtoms bendrovėms taip pat nėra valstybės pagalba.
2 straipsnis
Nyderlandų ketinimas „Marktpassageplan“ projektą Haaksbergene vykdančioms statybos bendrovėms suteikti 2 984 000 EUR subsidiją (1 priemonė) ir 35 proc. galimų išlaidų žalai atlyginti dengimas pagal Wet op de Ruimtelijke Ordening įstatymo 49 straipsnį (3 priemonė) yra valstybės pagalba.
3 straipsnis
2 straipsnyje minimos pagalbos dalis, kompensuojanti faktinius nepriklausomo eksperto apskaičiuotus projekto nuostolius, yra suderinama su bendrąja rinka.
2 straipsnyje minimos pagalbos dalis, viršijanti faktinius nepriklausomo eksperto apskaičiuotus projekto nuostolius, yra nesuderinama su bendrąja rinka.
4 straipsnis
Nyderlandai privalo per du mėnesius nuo pranešimo apie šį nutarimą informuoti Komisiją, kokių priemonių ėmėsi jam atitikti.
5 straipsnis
Šis nutarimas yra skirtas Nyderlandų Karalystei.
Parengta Briuselyje, 2006 m. balandžio 4.