KOMISIJOS SPRENDIMAS
2005 m. birželio 7 d.
dėl „Alitalia“ gamybinio restruktūrizavimo plano
(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1651)
(Tik tekstas italų kalba yra autentiškas)
(Tekstas svarbus EEE)
(2006/176/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį, ypač į 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti zsavo pastabas dėl pirmiau minėtų straipsnių (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,
atsižvelgdama į tai, kas toliau išdėstyta, skelbia:
I. PROCEDŪRA
1.
2004 m. spalio 15 d. Italija pristatė Komisijai bendrovės „Alitalia“ gamybinio restruktūrizavimo planą, konkrečiai - numatytą bendrovės kapitalo struktūros keitimą ir numatytas visuomeninės holdingo kompanijos „Fintecna“ SpA investicijas į teikiamas antžemines paslaugas. Spalio 21 d. Komisijai paprašius papildomos informacijos, 2004 m. gruodžio 21, 23 ir 29 d. laiškais ir susirinkimų, vykusių 2004 m. spalio 27, lapkričio 26 d. ir gruodžio 14 d., metu Italija pateikė Komisijai informaciją.
2.
2005 m. sausio 20 d. laišku (SG (2005) D/200261) Komisija pranešė Italijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą šių priemonių atžvilgiu.
3.
Komisija pradėjo minėtą procedūrą 2005 m. sausio 19 d. sprendimu (sprendimas pradėti procedūrą), paskelbtu 2005 m. vasario 19 dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti savo pastabas apie minėtas priemones per vieną mėnesį po paskelbimo dienos, t. y. iki 2005 m. kovo 19 d.
4.
****2005 m. kovo mėn. 17, 18 ir 22 d. (3) Komisija iš tiesų gavo trečiųjų šalių pastabų, kuriose, jų tvirtinimu, nebuvo konfidencialios informacijos. Taigi 2005 m. kovo 18 ir 30 d. laiškais Komisija perdavė šias pastabas Italijai, kviesdama ją per vieną mėnesį pateikti savo komentarus. Iš tiesų siekdamos užtikrinti kuo didesnį procedūros skaidrumą, Komisijos tarnybos nusprendė atsižvelgti ir į trečiųjų šalių pastabas, pateiktas praėjus galutiniam terminui, ir pranešti jas (tai ir buvo padaryta kovo 30 dieną) Italijos valdžios institucijoms kartu su trečiųjų šalių pastabomis, gautomis iki nustatyto termino pabaigos. Italijos komentarus apie trečiųjų šalių pastabas bei apie sprendimą pradėti procedūrą Komisija gavo 2005 m. balandžio 18 ir 20 d. laiškais.
5.
Be to, 2005 m. balandžio 8 d. įvyko susitikimas su Italijos valdžios institucijomis. Po minėto susitikimo, balandžio 18 ir 20 d. Italija atsiuntė Komisijos prašytą papildomą informaciją. Kita informacija, įskaitant tą, kurios Komisija paprašė balandžio 20 dieną, Italijos buvo perduota 2005 m. balandžio 22 ir 28 d., 2005 m. gegužės 31 d. ir 2005 m. birželio 6 d. laiškais.
II. APRAŠYMAS
II.1. Padėtis 2004 m. liepos mėnesį ir pranešimas apie ją
II.1.1. Bendrovės „Alitalia“ pastarojo laikotarpio ekonominė raida
6.
Bendrovės „Alitalia“, kurios 62,3 % kontroliuoja Italijos valstybė, ekonominė padėtis gerokai suprastėjo po 2003 metų. Jos 2003 m. balanse matyti ženklus nuostolių padidėjimas (neatskaičius mokesčių ir finansinių bei išimtinių sąnaudų), lygus 379,5milijono EUR, palyginus su 2002 metais, kai buvo prarasta 118,5 milijono EUR. 2004 metais pardavimų apimtis sumažėjo 6 % palyginus su 2003 m., beje, tam didelę įtaką turėjo oro uostų mokesčių apskaitos sąlygos. Bendrasis prognozuojamas grynasis visų 2004 ūkinių metų rezultatas - 850 milijonų EUR nuostolis. Vis dėlto 2004 m. ketvirtojo ketvirčio rezultatas (-104 milijonai EUR neatskaičius mokesčių ir išimtinių sąnaudų) buvo geresnis negu 2003 m. (-151 milijonas EUR). Esant tokioms sąlygoms, 2004 m. liepos 20 d. sprendimu („Sprendimas dėl paramos įmonei gelbėti“) (4) Komisija patvirtino maksimalų 400 milijonų EUR kreditą su Valstybės iždo garantija bei 4,43 % metine palūkanų norma, grąžintiną vėliausiai per dvylika mėnesių po paskutinės išmokos gavimo. Pagal 2004 m. birželio 30 d. bendrovės buhalterinės apskaitos ataskaitą, kurią pateikė „Alitalia“ administratoriai, paskola turėjo padėti patenkinti bendrovės finansinius poreikius iki 2005 m. kovo mėn.
7.
Komisijai priėmus anksčiau minėtą sprendimą, Italijos valdžios institucijos prisiėmė įvairių įsipareigojimų, konkrečiai:
a)
„Alitalia“ įsipareigojo Komisijai garantuoti, kad jokiam maršrutui, atidarytam įvedus 2004 m. vasaros tvarkaraštį, neprireiks didesnių investicijų, negu numatytos 2002 m. gruodžio 31 d., ir kad visi jie veiks pelningai. Be to, „Alitalia“ patvirtino naujiems maršrutams netaikysianti nesąžiningų kainų ir neketinanti jų įvesti ateityje; Italijos valdžios institucijos pateikė Komisijai kaip kapitalo struktūros keitimo plano dalį tam tikrus pirmuosius duomenis, liudijančius, kad pirmiau minėtų įsipareigojimų buvo laikytasi;
b)
be to, 2004 m. liepos 13 d. Italijos valdžios institucijos raštu įsipareigojo per maksimalų dvylikos mėnesių terminą po paramos bendrovei skyrimo, t. y. iki 2005 m. spalio 8 d., iki minimumo sumažinti Italijos valstybės kapitalo dalį bendrovės kapitale.
II.1.2. Nurodytos restruktūrizavimo priemonės
8.
2004 m. rugsėjo 20 d.„Alitalia“ valdyba priėmė naują planą („Gamybinis planas 2005-2008“), kurio paskirtis - ieškoti išeities iš sudėtingos finansinės padėties, kurioje atsidūrė kompanija. Jis apima daug įmonės ekonominio rentabilumo atstatymo priemonių: produktyvumo didinimą ir darbo laiko ilginimą, sąnaudų kontrolę, geresnį lėktuvų naudojimą ir t.t. Be to, naujame plane numatyta atskirti dvi „Alitalia“ veiklos rūšis: oro transporto veiklą („AZ Fly“), kuri išlaikytų esamos bendrovės teisinę formą, bei paslaugų teikimo veiklą, kuri būtų perduota naujos struktūros dukterinei įmonei („AZ Servizi“), kuri užtikrins techninės priežiūros, antžeminių paslaugų, informatikos ir bendrųjų paslaugų (shared services) teikimą. Plane numatoma, kad bus atleista 3679 Italijoje dirbančių darbuotojų pagal specialiai šiam tikslui sukurtą schemą - „integracijos kasą“, kuri buvo pritaikyta taip, kad apimtų ir oro linijų sektorių, siekiant apriboti tokių priemonių keliamą socialinę įtampą.
9.
„Alitalia“ restruktūrizavimas pareikalaus dvejopo kapitalo pertvarkymo:
a)
„AZ Fly“ kapitalas bus pertvarkytas 2005 m. pradžioje, panaudojant valstybės išteklius ir privačių investuotojų kapitalą, kurio bendra suma apie 1,2 milijardo EUR, po to, kai akcininkų susirinkimas, numatytas surengti 2005 m. birželio 27-28 d., patvirtins 2004 m. sąskaitas;
b)
„AZ Servizi“, kuriai bus perduota „Alitalia“ techninės priežiūros veikla, antžeminės, informacinės paslaugos ir bendrosios paslaugos, kapitalui pertvarkyti apie 220 milijonų EUR 2005-2007 metais skirs viešoji holdingo kompanija „Fintecna“, nelaukdama numatomo „Alitalia“ veiklos nutraukimo. Šios sumos galbūt bus skirtos savarankiškiems sektoriams bei privatiems partneriams. Ši operacija bus realizuojama pasirašant paprastąsias ir privilegijuotąsias akcijas, užtikrinančias pirmenybę skirstant dividendus.
II.1.2.1. „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymas
10.
Kaip jau atsitiko pertvarkant įmonės kapitalą 2002 metais, valstybės kišimasis turi būti suderintas su privačių investuotojų atėjimu; Italijos valdžios institucijos pareiškė, jog yra pasirengusios prisiimti įsipareigojimų, panašių į tuos, kuriuos prisiėmė ankstesnės operacijos metu. Vis dėlto, atsižvelgiant į pranešimo ankstyvumą, ketinimų protokolai, turėję įrodyti bankų pasirengimą garantuoti gerą operacijos, kurioje dalyvavo privatūs investuotojai, baigtį, pranešimo metu dar nebuvo parengti. Be to, dar reikia apibrėžti veikimo būdus, tokius kaip kapitalo sumažinimas, numatytas atlikti prieš kapitalo pertvarkymą, siekiant išlyginti dėl neatsipirkusių kapitalo įdėjimų patirtus nuostolius; akivaizdu, kad šios sąlygos gali turėti įtakos kapitalo daliai, kurią, vykdydama įsipareigojimą privatizuoti „Alitalia“, turėtų pasirašyti valstybė.
II.1.2.2. „AZ Servizi“ kapitalo pertvarkymas
11.
Abi šalys - „Alitalia“ ir „Fintecna“, pasirašė du ketinimų protokolus ir padedamos atitinkamų konsultantų suderino vertės nustatymo schemą, kuri iki 2008 metų apie 25 % „Fintecna“ investuotų lėšų padarytų pelningomis; vis dėlto šiuos operacijos aspektus šalys dar turi aptarti.
II.2. Pradinis Komisijos vertinimas, pateiktas sprendime pradėti procedūrą
12.
Remdamasi turima informacija, Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad anksčiau aprašytos kapitalo pertvarkymo operacijos bus atliekamos teikiant valstybės pagalbą, nes jos neatitinka rinkos ekonomikos sąlygomis dirbančio privataus investuotojo kriterijaus. Kadangi „Alitalia“ jau yra pasinaudojusi restruktūrizavimo parama, kuriai leidimas buvo duotas 1997 m., o patvirtintas 2001 m., ir kuri buvo teikiama 1996-2001 m., Italijos kompanija, remdamasi paramos principu una tantum, negali pasinaudoti nauja parama.
13.
Dėl to, svarstydama 1,2 milijardo EUR „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymą, Komisija pageidavo gauti neatšaukiamų garantijų dėl efektyvaus ir savalaikio privataus sektoriaus dalyvavimo ir dėl 2004 m. liepos mėnesį Italijos prisiimto įsipareigojimo privatizuoti kompaniją.
14.
„AZ Servizi“ kontrolės iš viešosios holdingo kompanijos „Fintecna“ pusės klausimu Komisija pageidavo atlikti operacijos pelningumo patikrinimą, kreipdamasi patarimo ir į nepriklausomus ekspertus, kai tik bus nustatytos jo atlikimo sąlygos, atsižvelgdama ir į būsimus abiejų įstaigų sutartinius santykius, ir į privilegijuotų akcijų egzistavimą.
15.
Todėl Komisija nusprendė pradėti formalią tyrimo procedūrą, kurios tikslas - atsižvelgiant į kritišką įmonės iždo padėtį, per kuo trumpesnį laiką patikrinti, ar abi numatytos kapitalo pertvarkymo priemonės suderinamos su bendrąja rinka.
16.
Be to, Komisija pageidavo suteikti trečiosioms suinteresuotosioms šalims galimybę pareikšti savo pastabas apie visus „Alitalia“ restruktūrizavimo ir kapitalo pertvarkymo plano aspektus, kurie galėtų būti verti jos dėmesio. Iš tiesų, jeigu kapitalo pertvarkymo priemonės, kurios yra šio sprendimo objektas, turėtų būti vertinamos kaip valstybės pagalba, siekiant apibrėžti galimą suderinamumą, reikėtų pritaikyti visas šią sritį reglamentuojančias Bendrijos normas. Taigi naujos restruktūrizavimo pagalbos suteikimas tikrai pažeistų pagalbos teikimo principą una tantum (kadangi bendrovė „Alitalia“ praeityje jau yra pasinaudojusi valstybės pagalba, ir dar nepraėjo dešimt metų nuo paskutiniojo 2000-2001 m. restruktūrizavimo plano pabaigos. Be to, Komisija priminė, kad 1997 m. leidime pradėti restruktūrizavimą buvo numatyta, kad „Alitalia“ daugiau nebus suteikta jokia šio tipo pagalba. Galų gale, 2004 m. liepos mėnesį duodamos leidimą teikti pagalbą įmonei gelbėti, Italijos valdžios institucijos dar kartą prisiėmė analogišką įsipareigojimą, susijusį su minėta kapitalo pertvarkymo operacija.
17.
Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija patvirtino, jog abejoja dėl fakto, ar atsižvelgiant į tai, kad kapitalo pertvarkymo priemonės ar privilegijos, suteiktos bendrovei „Alitalia“, buvo laikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, tokia pagalba galėtų būti suderinama su bendrosios rinkos nuostatomis taikant Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas nukrypimus.
III. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS
III.1. Įspėjimas dėl suinteresuotųjų šalių pastabų
18.
Komisija pažymi, kad suinteresuotosios trečiosios šalys (kai kurios oro linijų kompanijos ir viena asociacija, atstovaujanti kelioms oro linijų kompanijoms) iš dalies kritikuoja numatytas finansines priemones, t. y. „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymą ir „AZ Servizi“ kontrolinio paketo pardavimą kompanijai „Fintecna“ - operacijas, prieš kurias 2005 m. sausio 19 d. pradėta tyrimo procedūra, bet visų pirma kritikuoja tai, kaip „Alitalia“ panaudojo pagalbą, suteiktą įmonei gelbėti, konkrečiai - kompanijos aptarnaujamų maršrutų plėtrai, ir jos tarifų politiką. Toliau pateikiamame trečiųjų šalių suformuluotų pastabų apibendrinime Komisija pasistengė pabrėžti abu aspektus. Komisija pabrėžia, kad iš tiesų, siekdama užtikrinti kuo didesnį skaidrumą formuojant šį sprendimą bei neatmesdama prielaidos, kad kapitalo pertvarkymą galima laikyti pagalba ir jis turėtų būti vertinamas kaip pagalba, ji leido trečiosioms šalims pareikšti pastabas apie pagalbą įmonei gelbėti, tačiau procedūra jomis nesiremia.
III.2. Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos
III.2.1. 2005 m. kovo 17 d. aštuonių Europos oro linijų bendrovių pateiktos bendros pastabos
19.
Aštuonios oro linijų kompanijos - „Austrian Airlines“, „British Airways“, „Finnair“, „Hapag Lloyd Flug“, „Iberia“, „Lufthansa“, „Scandinavian Airlines“ ir TAP, toliau vadinamos „aštuoniomis oro linijų bendrovėmis“ - 2005 m. kovo 17 d. bendrame laiške išreiškė nuomonę, kad paramos įmonei gelbėti teikimo sąlygos buvo pažeistos ir kad „Alitalia“ restruktūrizavimo plane numatyta nauja pagalba; šių dviejų aplinkybių sutapimas, pasak bendrovių, gali sudaryti didelį pertekliaus (spill-over) efektą.
III.2.1.1. Dėl kapitalo pertvarkymų
20.
Aštuonios oro linijų bendrovės mano, kad Komisija per daug sutelkia dėmesį į valstybės kapitalo dalies įmonėje „Alitalia“ sumažinimą, ir kad „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo suderinamumas, „AZ Servizi“ kontrolinio paketo įsigijimas ir visuomeninės paramos priemonės irgi yra ginčytinos; jų nuomone, privataus investuotojo principas nėra tenkinamas, turint omenyje „Alitalia“ nesugebėjimą užtikrinti pakankamą investicijų grąžą. Pridedamame rašte aštuonios oro linijų bendrovės pažymėjo tai, kas toliau išdėstyta:
a)
įsipareigojimų privatizuoti „Alitalia“ per dvylika mėnesių, susijusių su parama įmonei gelbėti (sprendimo dėl įmonės gelbėjimo 41 punktas), nebuvo laikomasi. Iš tiesų kompanijos skilimas į „AZ Fly“ ir „AZ Servizi“ leidžia šį principą taikyti tik pirmajai bendrovei, tačiau pagalba pasinaudojo ir antroji (sprendimo pradėti procedūrą 58 punktas). Todėl „Alitalia“ pateiktas planas yra neadekvatus, o „adekvatus“ planas turėtų būti pateiktas iki 2005 m. birželio 12 d.;
b)
bendrovei „Fintecna“ (kuri laiške neteisingai vadinama „Finmeccanica“) pateiktas rentabilumo vertinimas yra klaidingas; bendrovės mano, kad „AZ Servizi“ kapitalo dalis, naudojama įmonės „AZ Fly“, turėtų būti įskaičiuota į valstybės kapitalo dalį pastarosios bendrovės kapitale ir kad minimalaus pelningumo koeficientas (hurdle rate) turėtų būti perskaičiuotas;
c)
sąlygos, kuriomis Italija įsipareigojo privatizuoti „AZ Fly“ (sprendimo pradėti procedūrą 28 punktas), yra nepriimtinos; maksimali valstybės kapitalo dalis operacijoje (750 milijonų EUR), jų nuomone, turi būti nedelsiant sumažinta, konkrečiai dėl tos priežasties, kad negalima sutikti su galimybe, jog pasireikš „nenumatytos ir nepalankios rinkos aplinkybės“; aštuonios bendrovės primena, kad bendrovės „Iberia“ atveju (5) Komisija nepriėmė Ispanijos valdžios institucijų prašymo atidėti kompanijos privatizavimą dėl problemų, kilusių privatizuojant Pietų Amerikos oro linijų kompanijas, kuriose ji buvo įdėjusi savo kapitalo;
d)
sprendime pradėti procedūrą neužsimenama apie jokias kitas galimas valstybės pagalbos priemones, pavyzdžiui, darbuotojų atleidimo socialinę amortizaciją (18 ir 19 punktai); kadangi šie aspektai iš tiesų nebuvo minimi pranešime, jie laikomi neteisėta pagalba, kuri turėtų būti susigrąžinta. Aštuonios oro linijų bendrovės primena, kad anksčiau minėta Ispanijos bendrovė „Iberia“ turėjo visas restruktūrizavimo išlaidas padengti iš nuosavo kapitalo; taip pat būtų galima veikti ir „Alitalia“ atveju, o išlaidos, susijusios su personalo sumažinimu, turėtų būti parodytos naujame restruktūrizavimo plane;
e)
be to, aštuonios oro linijų bendrovės pažymi, kad tam tikros aplinkybės nebuvo pakankamai išsamiai išdėstytos; pavyzdžiui, iš sprendimo pradėti procedūrą 48 punkto nepaaiškėja, ar abi ten minimos A319 įsigijimo galimybės buvo numatytos 2000 m. gegužės 30 d. sprendimu; šiomis galimybėmis neturėtų būti naudojamasi paramos įmonei gelbėti lėšomis.
III.2.1.2. Dėl komercinės plėtros ir paramos įmonei gelbėti
21.
Aštuonių oro linijų bendrovių nuomone, ypač svarbu, kad „Alitalia“ atitinkamomis priemonėmis padidintų savo pajėgumą ir atidarytų naujų maršrutų, kurie dėl agresyvios „Alitalia“ kainų politikos laikomi nuostolingais.
22.
Laiško autorės teigia, kad nauji skrydžių į Rytų Europą maršrutai galėjo būti įvesti teoriškai uždarius anksčiau egzistavusius maršrutus, kuriuos aptarnavo partneriai „Air France“ ir „Alitalia Express“, kurių bilietus „Alitalia“ gali pardavinėti be apribojimų bei pagal code sharing sutartį be apribojimų gauti atitinkamas pajamas.
23.
Laiško autorės teigia, kad naujų skrydžių maršrutų į Skopję, Zagrebą, Timišoarą, Budapeštą, Sarajevą ir Sankt Peterburgą atidarymas 2004 m. lapkritį yra ekonominė beprasmybė; dauguma jų yra ypač glaudžiai susijusios su „etniniu“ keleivių srautu vasaros mėnesiais, o atidarymo kainas „Alitalia“ dar ilgai taikė šiai fazei pasibaigus, siekdama užpildyti savo lėktuvus, todėl šios linijos patyrė nuostolių.
24.
Aštuonios oro linijų bendrovės daro išvadą, kad nuolatinė pagalba, kuria naudotųsi „AZ Fly“, išlaikytų nepatenkinamą status quo, dėl kurio vilkinamas galutinio sprendimo dėl veiklos konsolidavimo ir apribojimo priėmimas, tuo tarpu kompanijos sunkumai perkeliami patiems efektyviausiems jos konkurentams. Dėl to laiško autorės prašo Komisiją imtis reikiamų priemonių padėčiai pataisyti.
25.
2005 m. kovo 17 d. laiško 2 priede aštuonios oro linijų bendrovės lygina bendrovės „Alitalia“ pasiūlą 2004 ir 2005 metų pirmąją birželio mėnesio savaitę:
a)
šalies viduje 20 maršrutų buvo aptarnaujami abiem atvejais; dažnis padidėjo 17 %, o siūlomų vietų skaičius 20 %;
b)
Europos vidinių skrydžių žemėlapį papildė dešimt naujų krypčių (Birmingemas, Mančesteris, Lionas, Krokuva, Skopjė, Zagrebas, Timišoaras, Budapeštas, Sarajevas ir Sankt Peterburgas), skrydžių dažnumas išaugo 17 %, o siūlomų vietų skaičius 10 %;
c)
atsirado du nauji skrydžių maršrutai už Europos ribų (į Delį ir Šanchajų), o skrydis į Akrą panaikintas; dažnumas padidėjo 22 %, o siūlomų vietų skaičius 15 %.
26.
Prie laiško pridėtomis lentelėmis aštuonios oro linijų bendrovės iliustruoja savo tezes, išdėstytas šiuose punktuose:
a)
su partnere „Air France“ kompensuotas „AZ“ skrydžių sumažėjimas tarp Romos, Milano ir Paryžiaus, o su dukterinė kompanija „Alitalia Express“ - tarp Milano ir Londono;
b)
gerokai išaugo skrydžių į Vidurio bei Rytų Europą skaičius (2004 m. birželį - 99 skrydžiai per savaitę; 2005 m. birželį - 207 skrydžiai per savaitę);
c)
patvirtina, jog „Alitalia“ pirmauja skrydžių į Vidurio bei Rytų Europą kainodaros srityje (price leadership);
d)
patvirtina, jog dalis „Alitalia“ skrydžių į Vidurio bei Rytų Europą rinkoje nuo 2004 m. spalio iki gruodžio apmirė arba sumažėjo;
e)
patvirtina, jog 2004 m. rugsėjo - 2005 m. sausio mėn. „Alitalia“ užėmė papildomą skrydžių į Vidurio bei Rytų Europą rinkos dalį palyginus su atitinkamu 2003-2004 laikotarpiu;
f)
patvirtina, jog skrydžiai maršrutu Milano Malpensa - Sankt Peterburgas buvo nuostolingi.
27.
Galų gale savo laiško 1 priede aštuonios oro linijų bendrovės bando paneigti būtinybę remti įmonės gelbėjimą dėl tokių priežasčių:
a)
pagalba, kuri, tarp kitko, turi pataisyti neigiamą pinigų srauto balansą (sprendimo dėl paramos įmonei gelbėti 15 ir 39 punktai) iš tiesų naudojama atlyginimams mokėti ir žibalo kainoms didinti (sprendimo pradėti procedūrą 23 punktas);
b)
pagalba nebuvo naudojamasi nuo 2004 m. spalio 1 d., tačiau jos buvo paprašyta ne anksčiau kaip 2004 m. gruodžio 15 d.
Aštuonios bendrovės daro išvadą, kad pagalba 2004 m. ketvirtąjį ketvirtį nebuvo reikalinga, o 2005 m. pirmąjį pusmetį jos prireikė dvigubai daugiau, negu numatyta; dėl tos priežasties, jų nuomone, pagalba virto neteista ir turėtų būti iš naujo peržiūrima, remiantis naujomis 2004 metų įmonės gelbėjimo ir restruktūrizavimo gairėmis, kuriose numatyta maksimali šešių mėnesių (o ne dvylikos mėnesių) laikotarpio kompensacija, t.y. nagrinėjamu atveju toks laikotarpis baigiasi 2005 m. birželio 15 d.;
c)
laiško autorių nuomone, per šešis mėnesius pateiktas restruktūrizavimo planas jokiu būdu nėra adekvatus, nes juo remiantis pradedama procedūra ir neatmetama galimybė, kad jame esama valstybės pagalbos elementų.
III.2.2. 2005 m. kovo 18 d. papildomas „British Airways“ (BA) laiškas
III.2.2.1. Dėl kapitalo pertvarkymo
28.
Komisijai adresuotame 2005 m. kovo 18 d. laiške BA primena anksčiau Komisijos leidimu „Alitalia“ skirtą pagalbą; BA nuomone, šiuo metu numatytos kapitalo pertvarkymo operacijos pažeidžia privataus investuotojo rinkos ekonomijoje principą ir jos turi būti traktuojamos kaip nauja nesuderinama pagalba. BA apgailestauja, kad sprendime pradėti procedūrą pateikiami faktai yra nepakankami, ir prašo suteikti daugiau laiko, kad galėtų suformuluoti savo pastabas apie galimus naujus dokumentus. Šia proga kompanija remiasi paskolų bendrovei „Alitalia“ teikimu ir įsiskolinimų perkėlimu bendrovei „AZ Servizi“.
II.2.2.2. I Dėl komercinės plėtros ir paramos įmonei gelbėti
29.
BA patvirtina bendrai su kitomis septyniomis oro linijų kompanijomis suformuluotas pastabas ir teigia, kad „Alitalia“ įmonei gelbėti skirtą paramą panaudojo plėtrai už rinkos nustatytų ribų. Bendrovė BA jaučiasi ypač nukentėjusi dėl maršruto Italija - Delis, kurio rinkos itališkoji dalis labai maža ir kuris skirtas visų pirma Britanijos rinkai.
30.
Be to, BA palietė tris skirtingus aspektus:
a)
pirmasis susijęs su teisėmis į skrydžius iš Milano, kurie dėl techninių priežasčių pakenktų užsienio oro linijų kompanijoms, kurių lėktuvai gali kilti ir leistis tik Malpensa oro uoste, tuo tarpu „Alitalia“ gali ir toliau naudotis Linate oro uostu. Taip pat bendrovė „AZ Express“ naudotųsi privilegijomis aptarnauti ketvirtąjį kasdieninį skrydį Linate - Londonas, kai jos konkurentai gali turėti tiktai tris skrydžius;
b)
be to, BA tvirtina, kad „Alitalia“ naudotųsi didesne 40 milijonų EUR nuolaida nuo mokesčių, susijusių su vidiniais skrydžiais;
c)
galų gale bendrovė BA tvirtina, kad 2004 metais Italijos valstybinės valdžios institucijos bandė sutrukdyti jai tapti ilgų maršrutų skrydžių iš Italijos su persėdimu Londone kainų rinkos lyderiu (price leader) ir kad šis bandymas buvo sustabdytas tik Britanijos valdžios institucijoms pradėjus derybas su savo kolegomis.
III.2.3. 2005 m. kovo 17 d. papildomas Austrian Airlines laiškas
31.
2005 m. kovo 17 d. Komisijai išsiųstame laiške „Austrian Airlines“ (OS) daugeliu atvejų pakartoja drauge su kitomis septyniomis oro linijų kompanijomis arba BA išdėstytus argumentus. OS pabrėžia, jog „Alitalia“ elgesys rinkoje ir gauta parama padarė ypatingą įtaką jos padėčiai rinkoje, nes OS veikia geografiškai artimoje rinkoje, kur plačiai veikia kitos konkurencijos formos, kurias ji laiko „normaliomis“, nes jos nesusijusios su valstybės pagalbos teikimu, kaip antai pigių skrydžių bendrovės arba Centrinės Europos vežėjai, pavyzdžiui, „Czech Airines“.
32.
Prie savo laiško OS pridėjo vidinių elektroninio pašto žinučių kopijas, kuriomis bando įrodyti, jog „Alitalia“ dirba tam tikru laiku būdama tam tikros rinkos kainų lyderio (price leader) pozicijoje, taip pat pridedamos „Alitalia“ ir OS skrydžių iš Briuselio maždaug dvidešimties maršrutų palyginamosios lentelės 2005 m. kovą - gegužę.
III.2.4. 2005 m. kovo 22 d. ELFAA pastabos
33.
ELFAA (Europos pigių skrydžių oro linijų asociacija), kuriai 2005 m. kovo mėnesį priklausė dešimt oro linijų kompanijų („Norwegian“, „Transavia“, „Hapag-Lloyd Express“, „Air Berlin“, „Flybe“, „Sterling“, „Sky Europe“, „Wizzair“, „Sverige flyg“ ir „Ryanair“), pateikė savo pastabas Komisijai 2005 m. kovo 22 d. faksu atsiųstu laišku.
34.
ELFAA, kaip suinteresuotoji šalis, pageidauja susipažinti su dokumentų rinkiniu ir kad su ja būtų konsultuojamasi prieš priimant bet kokį galutinį sprendimą. Ji apgailestauja, kad Komisija, prieš pradėdama procedūrą, nenorėjo palaukti galutinės informacijos iš Italijos, ir mano, kad šis faktas bei „rimtų abejonių“ nebuvimas sprendimo pradėti procedūrą tekste rodo, kad nagrinėjamu atveju Komisija nenori visu griežtumu taikyti normų, reglamentuojančių valstybės pagalbą.
II.2.4.1. Dėl kitų kapitalo pertvarkymų
35.
ELFAA atkakliai priešinasi Italijos numatytoms priemonėms. Ji mini 1,6 milijardo EUR „Alitalia Fly“ skolų perkėlimą bendrovei „AZ Servizi“, 300 milijonų EUR valstybės paramą numatytam socialiniam planui ir numatomą „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymą Italijos valstybės lėšomis, kuriam bus skirta 750 milijonų EUR.
III.2.4.2. Dėl komercinės plėtros ir paramos įmonei gelbėti
36.
ELFAA laikosi nuomonės, kad „Alitalia“ pažeidė paramos įmonei gelbėti sąlygas, paskelbdama apie savo ketinimą įsigyti daugiau lėktuvų ir konkurentų įmonę bei atidarydama naujus maršrutus. Be to, ELFAA teigia, kad „AZ“ turi išskirtines teises naudotis tam tikrų oro uostų struktūromis, nors naudojimosi kaina nėra įskaičiuota į kompanijos sąnaudas, ir tai užtraukia valstybinio paslaugos teikėjo prievolių, nepateisinamų pagal 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (CEE) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos vidinių maršrutų prieinamumo Bendrijos oro transporto kompanijoms; (6) ta proga minimi neseniai įvesti 18 skrydžių maršrutų, jungiančių Sardiniją su kontinentu. (7)
IV. ITALIJOS PATEIKTOS PASTABOS
37.
Kaip ir trečiųjų asmenų, Italijos komentarai apie pateiktas pastabas suskirstyti į dvi grupes: viena vertus, tai aspektai, kurių atžvilgiu procedūra buvo pradėta (t.y. numatomą „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymą ir dalies bendrovės „AZ Servizi“ akcijų pardavimą kompanijai „Fintecna“); kita vertus, komentarai, susiję su 2004 m. skirtos paramos įmonei gelbėti kontrole, prie kurios Komisija buvo prašiusi prisidėti trečiuosius asmenis ir Italiją; pastaruoju aspektu svarstoma pasiūlos evoliucija ir „Alitalia“ elgesys rinkoje bei sąlygos, kuriomis buvo panaudota paskola, skirta įmonei gelbėti. Galų gale minimi kai kurie Italijos komentarai kitais trečiųjų asmenų iškeltais klausimais, kurių neapima abi anksčiau minėtos grupės.
38.
Italija patvirtino, kad ELFAA komentarai yra nepriimtini, nes pateikti 32005 m. kovo 21 dieną, taigi suformuluoti pasibaigus nustatytam vieno mėnesio terminui po sprendimo pradėti procedūrą priėmimo; šiaip ar taip, Italija atsakė ir į šiuos komentarus.
39.
Be to, Italijos valdžios institucijos perdavė Komisijai notą, kurioje aptariama būtinybė, kad pastaroji per trumpą laiką priimtų pozityvų sprendimą; primena, kad „Alitalia“ akcininkų susirinkimas, turėjęs patvirtinti 2004 metų buhalterinę ataskaitą, paskirtas 2005 m. birželio 27 ir 28 d., t.y. per įstatymo nustatytą 180 dienų terminą po ūkinių metų pabaigos; be to, pastebi, jog valdybos posėdis, kuriame bus tvirtinamas balanso projektas, paskirtas 2005 m. gegužės 20 d. (8) Nesant Komisijos leidimo pradėti kapitalo pertvarkymo operaciją arba bent jau kokios nors nuorodos į tai, „Alitalia“ neatmeta galimybės, kad, atsižvelgiant į susikaupusius nuostolius, balansą teks sudaryti darant likvidavimo ir veiklos nutraukimo prielaidas.
IV.1. Pastabos, susijusios su sprendimu pradėti procedūrą
IV.1.1. Dėl „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo
40.
Šiame punkte Italija patikslina, kad „Alitalia“ kreipėsi į įvairius Italijos ir užsienio bankus, prašydama pateikti ketinimų deklaracijas, užtikrinsiančias gerą operacijos ir numatyto kapitalo pertvarkymo baigtį, panašias į tas, kokios buvo pateiktos 2002 m. kapitalo pertvarkymo metu, atitinkančias Komisijos pareiškimus. Italija pareiškia, jog yra gavusi tokį įsipareigojimą iš „Deutsche Bank“, kuris dengia šiuo metu Italijos valstybei priklausančią dalį, dėl to pastaroji negalės pasirašyti kapitalo pertvarkymo taip, kad įvykdytų savo įsipareigojimus operacijai pasibaigus padidinti savo dalį „Alitalia“ kapitale iki 50 %. Italija tvirtina, kad šio įsipareigojimo padidinimas daugiau kaip iki 2002 m. lygio yra galimybės įvykdyti privatizavimo operaciją įrodymas. Ji patvirtina, kad tokio laiško turinys išsklaido visas abejones dėl valstybės dalyvavimo kapitalo perskirstyme sumos ir tikslių sąlygų.
41.
Komisija gavo įsipareigojimo laiško, kurį 2004 m. balandžio 19 d.„Deutsche Bank“ išsiuntė „Alitalia“, kopiją, kuriame pastaroji sutinka sudaryti sutartį, užtikrinsiančią ar padėsiančią užtikrinti sėkmingą kapitalo pertvarkymo operacijos, kurios maksimali suma 1,2 milijardo EUR, rezultatą, esant maksimaliai 650 milijonų EUR rizikai, bet vis dėlto sutinka sumažinti Italijos valstybės dalį bendrovės kapitale iki 49,9 %. „Deutsche Bank“ ir „AZ Fly“ susitarė, kad kaina arba naujų akcijų emisijos kainų lygis bus nustatytas bendrai ir kad bus suteikta nuolaida, lygi mažiausiai […] (9) % nuo biržos kainos, atsižvelgiant į pasirašymo teisės nuolaidą.
42.
Italija Komisijai perdavė pačios „Deutsche Bank“ atliktą tyrimą, kuriame nurodytos „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo aplinkybės, analogiškos įvairiose Europos rinkose po 2003 metų įvykdytoms operacijoms:
a)
bankas visų pirma pabrėžia, kad kontekstas, kuriame bus atlikta operacija, įmonei iš anksto gresia nepalankiais ir nepataisomais rezultatais, kurių valdymas šiandien orientuotas į sąnaudų mažinimą, tačiau susiduria ir su sudėtinga konkurencijos padėtimi, su konkurentų spaudimu šalies vidaus rinkoje bei dideliu degalų kainų kilimu per keletą pastarųjų mėnesių; šie faktoriai gali turėti neigiamų pasekmių bendrovės buhalterijai. Taigi pramoninio restruktūrizavimo plano sėkmė bus ypač svarbi siekiant įtikinti investuotojus pritarti kapitalo didinimui, ypač dabar, kai dabartinio didžiausio akcininko dalis gerokai sumažėjo;
b)
dabartinis „Alitalia“ kapitalas sudarytas iš mažų privačių akcininkų lėšų, jame nėra specializuotų oro transporto investicinių fondų; sektorius pasižymi cikliškumu ir nepastovumu, taigi būtina šia operacija sudominti specializuotus investuotojus, konkrečiai - tuos, kurie siekia sukurti pridėtinę vertę. Taigi šio klausimo iškėlimas suponuoja vertybinių popierių pasiūlą pakankamai patrauklia pasirašymo kaina;
c)
remdamasi trisdešimčia kapitalo pertvarkymo operacijų, įvykdytų nuo 2003 m. balandžio daugelyje Europos biržų, kurių duomenys pateikiami minėtuose atsakymuose ir kurių vidutinė suma yra 1 240 milijonų EUR, t.y., lygi 43,2 % ankstesnio jų kapitalo pertvarkymo, skirtumas tarp pasirašymo kainos ir teorinės kainos be pasirašymo mokesčio (arba TERP) (10) buvo 22,8 %, o restruktūrizuojamoms bendrovėms 28,1 % (11);
d)
„Alitalia“ atveju numatomas kapitalo padidinimas 127 % esamo kapitalo (kuris sudaro apie 943 milijonus EUR); todėl padidėjimas atitinka daugiau kaip 1 500 vertybinių popierių mainų biržoje dienų per pastarąjį laikotarpį. Kainos skirtumas analogiškais atvejais, susijusiais su pastaruoju kriterijumi, pavyzdžiui, „Heidelberg Cement“ atveju, buvo didesnis kaip 38 %.
43.
Italija patikslino, kad anksčiau minėtas […] % skirtumas taikomas visoms naujai išleistoms akcijoms, ir patvirtino, jog nėra iš „Deutsche Bank“ gavusi jokio kito prašymo, susijusio su specifinėmis akcijų pasirašymo sąlygomis, kurias bankas turės garantuoti; šioje srityje neegzistuoja jokio „Deutsche Bank“ ir Ekonomikos ministerijos susitarimo.
44.
Nustatyta garantinių ir valdymo mokesčių vertė - […] % „Deutsche Bank“ arba konsorciumo garantuotos vertės; prie jos pridedami įsipareigojamieji komisiniai, lygūs […] %. Italija perdavė ir šios sferos išsamią analizę, atliktą „Deutsche Bank“, kuri įrodo, kad ši bendra išmoka [lygi 5 %] (12)* nuo garantuotos vertės atitinka analogiškų operacijų, vykdytų po 2002 m., praktiką:
a)
bankas kartoja anksčiau pateiktus pasvarstymus apie sektorių, „Alitalia“ biržos rinkos ribotumą ir būtinybę maksimizuoti paklausą priemonėmis, paskatinsiančiomis bankus pasirašyti kapitalą;
b)
remdamasi trisdešimčia kapitalo pertvarkymo operacijų, atliktų po 2002 m. lapričio mėn. daugumoje Europos biržų, kurių detalės pateiktos minėtuose atsakymuose, ir kurios sutampa su anksčiau minėtu sąrašu, vidutinis komisinis mokestis lygus 3,44 %. Operacijų (13), kurias pagal biržos kapitalo matmenis ir pagal biržos derybų dienų skaičių galima palyginti su „Alitalia“, vidutinė komisinių vertė yra 4,96 %;
c)
pavyzdžiui, 2005 m. vasario mėnesį padidinus „Fastweb“ SpA kapitalą 800 milijonais EUR, esant geriausiam rizikos procentui, buvo apskaičiuota 5,38 % komisinių; įmonės „Rhodia“, kurią galima palyginti su „Alitalia“ pagal biržos dienų skaičių, palūkanos nuo susikaupusio kapitalo ir nukrypimas nuo TERP buvo 5,60 %.
45.
Siekdamos kuo didesnio privataus sektoriaus kapitalo pasirašymo efektyvumo, Italijos valdžios institucijos 2005 m. balandžio 12 d. nusiuntė Komisijai tokio turinio formalų įsipareigojimą:
„Italijos valdžios institucijos įsipareigoja pasirašyti savąją numatyto „Alitalia“ kapitalo didinimo dalį tomis pačiomis rinkos sąlygomis, kokios siūlomos privatiems investuotojams, ypatingą dėmesį skiriant toms, kurios susijusios su emisijos kaina ir su naujai išleistų akcijų suteikiamomis teisėmis. Dalis turi būti tokia, kad, pasibaigus operacijai, ji sudarytų 49,9 % bendrovės kapitalo. Be to, Italijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į 2005 m. balandžio 19 d. laišką, kurį „Deutsche Bank“ atsiuntė „Alitalia“, o po to perduotą minėtai atstovybei (14), įsipareigoja dalyvauti minėtoje kapitalo didinimo operacijoje tiktai po to, kai bus įgyvendintos anksčiau minėtu laišku „Deutsche Bank“ prisiimto įsipareigojimo stabdomosios sąlygos, ir kad už pasirašymą atsakingos institucijos formaliai ir be išlygų - išskyrus įprastas nenugalimos jėgos sąlygas, karo ir terorizmo bei panašius aktus - įsipareigotų garantuoti ar padėtų garantuoti kapitalo pertvarkymo operacijos „gerą baigtį“. Be to, Italijos valdžios institucijos įsipareigoja perduoti Komisijai, vos tiktai pasirašiusios kapitalo padidinimą ir prieš jį pasirašant Ekonomikos bei finansų ministerijai, galutines sutartis su bankais, kuriose turi būti numatyti formalūs ir besąlyginiai įsipareigojimai pasirašyti; vos įvykdžiusios operaciją, jos įsipareigoja pateikti anksčiau minėto kapitalo didinimo pasirašymo lygių aiškinamąją ataskaitą.“
46.
Be to, Italija nesutinka ir su teiginiu, pagal kurį vien tik „AZ Fly“ privatizavimas (15) prieštarautų sprendime dėl paramos įmonei gelbėti numatytiems įsipareigojimams. Šioje srityje Italija remiasi sprendimo pradėti procedūrą tekstu (16) bei privataus valdymo, susijusio su „AZ Servizi“ operacija, logika. Ši privati logika valdo tiek „Fintecna“ ketinimo įsigyti „AZ Servizi“ akcijas, tiek apibrėžtos veiklos perleidimo tretiesiems asmenims galutinį tikslą.
47.
Italija nesutinka su nenumatomų ir nepalankių rinkos sąlygų poveikiu operacijai ir trečiosios pusės nuoroda į kompanijos „Iberia“ atvejį; šiame kontekste Komisija turėjo atmesti bet kokią naujos pagalbos teikimo galimybę, nes bendrovė dar nebuvo atsidūrusi tokioje padėtyje. Priešingai, Italija tvirtina, kad į privatizacinius įsipareigojimus Komisija visuomet žiūrėjo kaip į pavaldžius nepalankioms ir nenumatomoms rinkoms sąlygoms. (17)
48.
Be to, 2004 m. balandžio 22 d. Italija buvo perdavusi Komisijai 2004 m. balandžio 14 d. priimtą „Alitalia“ pramoninio plano atnaujinimą. Peržiūrėtas planas rėmėsi ta pačia logika, kaip ir pradinis planas, ir jame buvo išskirtos tos pačios dvi fazės: sanavimo fazė, numatyta 2005-2006 m., ir atkūrimo fazė, numatyta 2007-2008 m.; antroji fazė apima pasiūlos plėtrą po naujų skraidymo aparatų įsigijimo, tuo tarpu pradinės fazės tikslas - užtikrinti veiklos tęstinumą, maksimizuoti esamos pasiūlos pajėgumus ir susigrąžinti produktyvumą. Peržiūrėtame plane jau atsižvelgiama į tai, kad degalų kainos palyginus su praėjusiais metais padidės 30 % (kasmet sąnaudos didės 75 milijonais EUR), jis paremtas atsargesnėmis vienetinių pajamų/pelno iš trumpų ir vidutinių maršrutų prielaidomis dėl konkurencingų pigių skrydžių kompanijų skverbimosi į šalies vidaus rinką. Vis dėlto peržiūrėjus planą išlaikytas toks pat rentabilumo lygis, kurį galima pasiekti ėmusis aštresnių priemonių sąnaudų srityje, kurios turėtų padėti 2006 metais papildomai sutaupyti apie 160 milijonų EUR, susijusių su geresniu pažinimu bendrovės, kuri turi naują vadovybę, su sėkmingu išreikštų iniciatyvų įgyvendinimu. Taigi veiklos sąnaudų, matuojamų CATK (vienetine siūloma tonkilometrio kaina), pusiausvyra būtų pasiekta 2006 metų pabaigoje, jiems, kaip numatyta 2004 m. spalio mėnesį, per plano taikymo laikotarpį sumažėjant […] %, remiantis šiek tiek palankesne 2004 m. baze; marža, skaičiuojama kaip EBITDAR (18), pasikeis nuo […] % 2005 m. iki 14 % 2008 m. (pradiniame plane buvo atitinkamai numatytos […] ir 14 %).
IV.1.2. Kompanija „Fintecna“ pertvarko bendrovės „AZ Servizi“ kapitalą
49.
Su šiuo tikslu Italija priminė, kad Komisija nusprendė kreiptis pagalbos į bendrovę „Ernst & Young Italia“, kad įsitikintų, jog tokia operacija yra derama; ji nesuformulavo jokio papildomo atspirties taško, tačiau patvirtino, kad derybos tarp Italijos ir „Fintecna“ tęsiasi. Po to, kai „Alitalia“ perdavė antžeminių paslaugų teikimo veiklą bendrovei „AZ Servizi“, iš tiesų buvo įvykdytas preliminarusis kapitalo pertvarkymas, numatytas atlikti 2005 m. balandžio mėnesį (19).
50.
Italija priminė, kad privilegijuotųjų akcijų praktika plačiai vykdoma Europoje, ir kaip pavyzdį pateikė „Volkswagen AG“ bei „Unilever“ įstatus; drauge ji atkreipė dėmesį į šio tipo kapitalo svarbą tokioms bendrovėms, kaip „Hugo Boss“, „Henkel“ ir „Porsche“, kuriose jis sudaro 40 - 50 % akcijų, o šiek tiek mažesniu mastu ir kitoms bendrovėms, kaip antai „Bertis“, BMW, MAN, RWE.
51.
Italijos valdžios institucijų nuomone, tai, kad „AZ Fly“ priklauso dalis „AZ Servizi“ akcijų, neturi būti įtraukta į minimalaus pelningumo koeficiento (hurdle rate) skaičiavimą; iš tiesų kompanija nedidins savo dalies „AZ Servizi“ kapitale, o priešingai, palaipsniui atsisakys savosios akcijų dalies.
52.
Atsakydamos į teiginius, pasak kurių įmonei „AZ Servizi“ bus perkeltos „Alitalia“ skolos, Italijos valdžios institucijos primena, kad „Alitalia“ finansiniai įsiskolinimai (1,7 milijardo EUR) yra išreikšti arba konvertuojamomis obligacijomis, arba skolomis, už kurias laiduojama lėktuvų parko turtu; taigi visi finansiniai įsiskolinimai liks „AZ Fly“.
53.
Italija patikslino ir „Fintecna“ bei „Alitalia“ jau sutartas būsimo pelno padalijimo po investavimo į „AZ Servizi“ sąlygas, kurios numatytos šalių pasirašytame 2004 m. spalio 13 d. ketinimų protokole. (20) Jos susitarė, kad esamas ir būsimas „Alitalia“ dalyvavimas derybose dėl „AZ Servizi“ veiklos perleidimo ir jos pasirengimas jas palengvinti, taip pat ir per sutarčių tobulinimą, tačiau niekuomet nedarant žalos savajai pozicijai sutarčių dėl paslaugų ar kainų sudarymo plotmėje, turėtų naudotis kompensacija, kuri turėtų viršyti paprastą matematinį dalyvavimą „AZ Servizi“ pelno skirstyme. Todėl „Fintecna“ ir „Alitalia“ susitarė, kad dalis „Fintecna“ gauto pelno, didesnė kaip 25 % vidinės grįžtamosios vertės (Internal Rate of Return - IRR), (21) numatytos pramoniniame plane, bus grąžinta „Alitalia“ ir sudarys […] % šią sumą viršijančios vertės. Toks vertinimas bus atliekamas remiantis atliktais perleidimais, jei pastarieji įvyko 2008 m. gruodžio 31 d., remiantis iš „Fintecna“ ir iš „Fintecna“ priklausančio „AZ Servizi“ ekonominio kapitalo vertinimo gautais pinigų srautais. Toks vertinimas bus atliekamas taikant tą patį metodą, kuris nurodytas dabartiniame Komisijai perduotame gamybiniame plane bei remiantis nepriklausomo eksperto ataskaita.
54.
Italija patikslina, kad būsimų sutartinių ryšių tarp „AZ Fly“ ir „AZ Servizi“ kontekste įvairioms paslaugoms taikomi tarifai niekuomet neperžengs įprastinių rinkoje esančių ribų, nors derybų metu jie padidėtų palyginus su pradiniais „Alitalia“ pasiūlytais tarifais. Visa tai nulėmė nuolaidos techninės priežiūros paslaugoms sumažėjimą nuo […] iki […] % „AZ Fly“ naudai, nors lieka galioti sąlyga, kad maksimalią nuolaidą rinkoje paprastai suteikia kompanija, kuri suteikia išskirtines teises atlikti savo parko techninę priežiūrą vieninteliam tiekėjui septyneriems metams. Tokiu pat būdu su „Fintecna“ aptartas […] % įnašas iš pajamų, gautų iš antžeminių tarnybų paslaugų, išlaiko vidutinius rinkos tarifų lygius.
55.
Po 2005 m. gegužės 26 d. vykusio „Alitalia“ valdybos posėdžio 2005 m. birželio 1 d. Italija perdavė Komisijai ir galutinę sutartį, pasirašytą „Alitalia“ ir „Fintecna“, kuri turėtų reglamentuoti pastarosios įėjimą į „AZ Servizi“.
56.
Italija nurodė, kad kita šalių aptarta nuostata, t.y. grąžinimas iš „AZ Fly“ pusės dalies veiklos pelno, kurios maksimali vertė yra […] % išrašytų sąskaitų sumos (lygi […] milijonų EUR per ketverius pateikto plano metus) (22) kaip tik atitinka šių verčių kompensaciją; dabartiniuose „AZ Fly“ ir „AZ Servizi“verslo planuose pateikiamos logiškos „AZ Servizi“ parduodamų/perkamų paslaugų kainų bei tarifų ir potencialių galimų „AZ Fly“ gaminių kainų prognozės.
57.
Patikslinusi 2005-2008 m. gamybinį planą, patvirtintą 2005 m. balandžio 14 d., Italija užtikrino Komisiją, kad pastarajame nenumatytas jokių materialių pasekmių „AZ Servizi“ daliai, taigi jis neturės įtakos įmonės vertinimui bei numatytų „Fintecna“. Investicijų pelningumui. Šia tema, remiantis „Mediobanca“ parengtais dokumentais, buvo patikslinta, kad galutinė vertė liks ta, kuri buvo anksčiau numatyta, kad pradinė „AZ Servizi“ vertė bus 94 milijonai EUR, palyginus su numatytais 97 milijonais, ir kad „Fintecna“ įnašas sudarys 216 milijonų EUR, palyginus su numatytu 221 milijonu, o pastarosios pelningumo koeficientas (IRR) išliks 25,3 %.
58.
Italijos valdžios institucijos informaciją, pateiktą Sprendimo pradėti procedūrą 33 punkte, papildė teiginiu, kad „Fintecna“ statusui nebus taikomos jokios išlygos, kitaip sakant, nors jos valdyboje dominuos vienas akcininkas, t.y., Italijos valstybė, už savo valdymą ji bus atsakinga tretiesiems asmenims ir bendrovei; pagal bankroto teisės normas bendrovės statusas atitinka privačių įmonių statusą; Italijos valstybė bendrovei „Fintecna“ nėra suteikusi jokių bendrųjų ar ypatingųjų teisinių garantijų, ir ši bendrovė yra įvykdžiusi visas viešumo prievoles, leidžiančias atleisti vienintelį akcininką nuo atsakomybės pagal Italijos Respublikos Civilinio kodekso 2362 straipsnį.
59.
Komisijos prašymu Italija taip pat patikslino „Fintecna“ ir buvusios IRI SpA ryšių pobūdį. Po IRI likvidavimo 2000 m. birželio 27 dieną valstybė pradėjo jos turėtų akcijų dalies pertvarkymą ir perdavimą. IRI priklausę 53 % „Alitalia“ akcijų buvo perduotos iždui 2000 m. gruodžio 21 d. dekretu. Jų laikina vertė buvo 1 797 128 641 402 ITL arba apie 654,5 milijono EUR. Ši vertė turi būti patikslinta po šių vertybinių popierių perdavimo, kad ir dalinio, arba po dviejų konsultantų atlikto vertinimo, jei iždas manytų jį esant reikalingą. Po perdavimo mokėjimas nebuvo atliktas; IRI suteikė iždui identiškos sumos beprocentę paskolą.
60.
2002 m. birželio 19 d. Komisijai davus leidimą pertvarkyti „Alitalia“ kapitalą, dalį operacijos atlikti buvo pavesta iždui, siekiant inkorporuoti į kapitalą paskutines dvi gautos pagalbos restruktūrizavimui dalis. Kadangi kiti akcininkai neteko pasirinkimo teisės bei, atsižvelgiant į civilinio kodekso 2441 straipsnį, buvo sertifikuota „Alitalia“ auditorių „Deloitte and Touche“ nustatyta vienos akcijos vertė (0,96 EUR). Ši vertė buvo naudojama ir nustatant galutinę 2000 metais IRI atlikto įnašo į iždą vertę, kurios suma, apie 788 milijonų EUR, patvirtinta 2002 m. birželio 27 d. Dekretu taip pat buvo nustatyta, kad beprocentės paskolos/kredito galutinis terminas turėjo būti IRI 2002 metų buhalterinės apskaitos patvirtinimo diena.
61.
Galų gale 2003 m. balandžio 2 d. dekretu buvo konstatuota, kad „Fintecna“ perpirko IRI 2002 m. gruodžio 1 d. ir apibrėžė paskolos/kredito išpirkimo sąlygas atsižvelgiant į sumažėjusią skubą; paskolos grąžinimo iš biudžeto data buvo atidėta iki visų iždui priklausančių akcijų perleidimo momento arba vėliausiai iki „Fintecna“ 2004 m. buhalterinės atskaitomybės patvirtinimo, t.y. vėliausiai iki 2005 m. birželio 30 d.
IV.2. Pastabos, susijusio su paramos įmonei gelbėti kontrole
62.
Kaip nurodyta 63 - 84 punktuose, Italijos valdžios institucijos pastebi, kad trečiųjų asmenų pastabos dažniausiai yra paremtos apytiksliu netikslių duomenų vertinimu ir sutelktos į menamą siūlomų pajėgumų padidinimą bei į menamas eksploatuojamų skrydžių linijų paslaugų plėšikiškas kainas. Trečiųjų asmenų pastabose yra ir daug „agresyvių“, bet adekvačiai neparemtų užuominų, kaip antai teiginys apie menamą dvigubą paramą, suteiktą 1997 ir 2002 metais, arba apie naujų lėktuvų įsigijimą, dėl kurio sprendimas iš tiesų buvo priimtas 2002 metais.
63.
Iš tiesų Italija laikosi nuomonės, kad trečiųjų asmenų pateiktos pastabos vienos kitoms prieštarauja, kadangi, viena vertus, Italijos bendrovė yra kaltinama tuo, kad paramą savo gelbėjimui naudoja savo gamybinių pajėgumų didinimui, o kita vertus, parama yra laikoma nereikalinga dėl vėlavimo ja pasinaudoti.
IV.2.1. Pastabos, susijusios su „Alitalia“ pasiūla ir elgsena rinkoje
IV.2.1.1. Pastabos dėl pasiūlos ir gamybinių pajėgumų
64.
Italija visų pirma pabrėžia, kad „Alitalia“ jau 2000 metais pradėjo įgyvendinti gamybos mažinimo politiką, kuri nulėmė nuolatinį jos pasiūlos mažėjimą. Dėl šios priežasties siūlomų tonkilometrių (TKO) skaičius sumažėjo nuo 5,7 milijardo 2000 metais iki 5,1 milijardo 2001 m., o vėliau iki 4,2 milijardo 2002 m., o atitinkamai sumažėjo ir kasdieninis skraidymo aparatų naudojimas (7 valandos 41 minutės vienam vidutinių nuotolių skrydžių lėktuvui 2003-2004 žiemos sezonu palyginus su 8 valandų 30 minučių vidutine rinkos verte). Tai leido „Alitalia“ konkurentams užimti dideles rinkos dalis kai kuriose besiplečiančiose rinkose, pavyzdžiui, Kinijoje, Rytų Europoje ir Indijoje. Šioks toks augimas prasidėjo tik nuo 2003 metų (4,4 milijardo TKO), o ypač 2004 m. (4,8 milijardo TKO); numatoma, kad 2005 m. TKO skaičius išaugs iki 5,5 milijardo. Ši akcija, vykusi 2004-2005 m. žiemą, turėtų gerokai padidinti kasdienio skraidymo aparatų naudojimo lygį, sulygindama jį su geriausiais sektoriaus pavyzdžiais.
65.
Norėdama dokumentais pagrįsti pasiūlos išaugimą nuo 2004 m. vasaros iki 2005 vasaros („Alitalia“ konkurentai kaip tipinę savaitę nurodė šių dvejų metų pirmąją birželio savaitę), Italija pateikė tokią lentelę:
Pasiūlos tonkilometriais augim as 2005 m. vasarą in 2004 m. vasara
Tūkstančiais tonų
2004 m. vasara
2005 m. vasara
Pokytis
Delta %
Skrydžiai šalies ribose
521 651
608 157
86 506
16,6 %
Tarptautinai skrydžiai
981 821
1 148 124
166 303
16,9 %
Tarpkontinentiniai skrydžiai
1 385 817
1 562 744
176 928
12,8 %
2 889 289
3 319 025
429 737
14,9 %
Tokį augimą paskatino toliau išvardintos priežastys:
a)
tarp minėtų laikotarpių kasdienių skrydžių laikas pasikeitė nuo […] iki […], tad vidutinė dienos trukmė padidėjo vidutiniškai […] minutėmis (23);
b)
remiantis 2004 m. vasarą atliktų skrydžių duomenimis atlikus ([…]) skrydžių valandų, gaunama […] TKO/mn;
c)
[…] papildomų kasdienių skrydžio minučių vienam lėktuvui per 214 sezonines skrydžių dienas sudaro […]TKO, t.y. 184 lėktuvams, turėtiems 2005 3 31, iš viso tenka […] milijonai TKO.
66.
Italija pabrėžia, kad 2004 3 31 egzistavęs parkas (186 skraidymo aparatai) liko pastovus, o siūlomi pajėgumai padidėjo (+[…] % palyginus su 14,9 %). Ir priešingai, nurodytas naudojimosi didėjimas vyksta parko mažėjimo kontekste, kadangi 2005 12 31 jis sumažės iki […] skraidymo aparatų, nes bus nutraukta lėktuvų „MD 80-82“ eksploatacija. Šis parkas ir jo siūlomi pajėgumai atitinka visą „Alitalia“ grupę, taigi apima ir „Alitalia Express“.
67.
Be to, Italija patvirtino, kad sprendimas dėl galimo dviejų „Airbus A319“ įsigijimo buvo priimtas iki 2002 m. gruodžio 31 d.
68.
Kita vertus, parko naudojimo lygis gerokai išaugo atlikus skrydžių tinklo pertvarkymą, kurio tikslas buvo iki maksimumo padidinti gamybinių išteklių, skraidymo aparatų ir ekipažų panaudojimo lygį, bei atlikus priežiūros procesų reorganizaciją, po kurios didžioji šios veiklos dalis buvo sukoncentruota į nakties laiką. 2004 kovo 31 d., turėdama 186 skraidymo aparatus, „Alitalia“ buvo pasiekusi […] % naudojimo koeficientą, atitinkantį […] aparatų; 2005 m. kovo 31 d. su 184 skraidymo aparatais „Alitalia“ pasiekė […] % koeficientą, atitinkantį […] skraidymo aparatų.
69.
Italija iš to daro išvadą, kad kompanijai visiškai įmanoma išplėsti savąją pasiūlą, tuo pačiu metu laikantis su pajėgumais susijusių įsipareigojimų, prisiimtų paramos gavimo įmonei gelbėti laikotarpiu. Ši papildoma pasiūla buvo sukoncentruota į rinkas, kuriose skrydžių iš ir į Italiją augimo koeficientas didžiausiais, ir su kuriomis anksčiau neturėta tiesioginių linijų, o šia aplinkybe naudojosi „Alitalia“ konkurentai; tai Rytų Europos šalys, Kinija ir Indija. Šiose rinkose, pasak „Alitalia“, skrydžių iš ir į Italiją augimo koeficientai 2004 bei 2005 metais atitinkamai yra tokie: 6,3 ir 7,3 % Rytų Europoje, 10,5 ir 11,2 % Kinijoje, 5,9 ir 7,2 % Indijoje. Italija pastebi, kad Rytų Europos regione „Alitalia“ skrydžių skaičiaus padidėjimas skatina jų paklausą; tai atskleidžia faktas, kad kasdienių užsakymų skaičius viršija papildomą Kompanijos pasiūlą.
70.
Konkrečiu skrydžio į Delį atveju, kurį mini BA, Italija neigia menamą pakeitimo efektą. Delio maršrutas sutelkdavo vieną didžiausių iš Italijos vykstančių keleivių srautų nesant tiesioginio skrydžio (87 keleivių per dieną abiem kryptimis ir atitinkama srauto apimtis); rinka sparčiai auga ir pasižymi nesezonišku populiarumu (pikai žiemos laikotarpiu), svarbiu siekiant panaudoti įmonės pajėgumus.
71.
Italija patikslino, kad tam tikrų skrydžių tarp Romos ir Paryžiaus buvo atsisakyta tenkinant „Air France“ prašymą dėl pusiausvyros įvedimo, susijusį su abiejų kompanijų pasirašyta bendros veiklos sutartimi; iš tiesų „Air France“ vykdomų skrydžių bendros veiklos procentas šiame maršrute nuo […] % 2004 m. vasarą pakito iki […] % 2005 m. vasarą.
IV.2.1.2. Pastabos dėl maršrutų pelningumo
72.
Italija nurodė, jog naujų maršrutų atidarymas veda į įmonės pelningumo didinimą; šiuo tikslu maršrutai, kuriems naudojami pajėgumai, įgyti padidinus skraidymo aparatų panaudojimo koeficientą, turi sudaryti pozityvią maržą su mokesčiais, t.y. papildomą uždarbį, didesnį už papildomas išlaidas, nors dėl papildomo pelno mažinimo politikos jų vidutinis pelningumas yra žemesnis, negu likusioje tinklo dalyje. Italijos pateikti rugsėjo mėnesio duomenys ir naujausios 2005 metų prognozės rodo teigiamą pelningumą.
73.
Vis dėlto Komisijos prašymu ir po konsultantų „Ernst & Young“ atlikto tyrimo, kurio duomenimis 2004 m. gruodžio pabaigoje naujų maršrutų į Skandinaviją marža su mokesčiais buvo neigiama, Italija pateikė tam tikros papildomos informacijos. Visų pirma paaiškėjo, kad metų pabaigoje, o konkrečiai - spalio mėnesį, dėl nerimo, kurį sukėlė nestabili „Alitalia“ finansinė situacija, buvo įregistruotos labai mažos pajamos iš siūlomų tonkilometrių (RATK), 14,2 % mažesnės negu 2003 m. spalį. Šiaip ar taip, užsakymų portfelio diferencialas 2004 m. rugsėjį - spalį palaipsniui mažėjo palyginus su atitinkamu 2003 metų laikotarpiu, kol tapo neigiamas spalio pradžioje priimtų gruodžio skrydžių užsakymų atžvilgiu.
74.
Be to, Italija nurodo, kad pagal sektoriuje galiojančias normas tikrasis maršruto pelningumas turi būti vertinamas praėjus trims IATA sezonams, kad būtų galima atmesti maršruto atidarymo ir sezoniškumo faktorių įtaką.
75.
Galų gale, Italija patikslina, kad tokia network carrier tipo kompanija kaip „Alitalia“, t.y. kompanija, taikanti tinklo logika, pelningumą turėtų vertinti įskaičiuodama ir papildomą maržą, tinkle susidariusią atsitiktinai, įvedus naujas linijas arba „feeder value“; pateikti duomenys rodo teigiamas feeder values visose linijose, įskaitant tris maršrutus į Skandinavijos šalis, kurių tiesioginė marža neigiama. (24)
IV.2.1.3. Pastabos dėl kainodaros politikos
76.
Atsakydama į konkurentų kritiką, susijusią su „Alitalia“ pradėta taikyti price leadership politika, Italijos valdžios institucijos patikslina, kad kompanija savo komercinę strategiją pagrindė prisiderinimo prie minėtų konkurentų kainų (matching) kriterijumi, trukdydama konkurentams pasinaudoti konkurencingos kainos privalumu teikiant paslaugas jautriausiai kainoms klientūrai. Nukrypimų nuo kainų derinimo price matching politikos priežastis - naujų maršrutų pristatymas arba reklaminės iniciatyvos, kurių laikas apribotas keliomis savaitėmis.
77.
Italija nurodo, kad ši praktika visiškai įprasta tarptautinio oro transporto srityje, ir kad tokios strategijos dėl tų pačių priežasčių griebiasi visi „Alitalia“ konkurentai (25). Dėl suteiktos paramos įmonei gelbėti „Alitalia“, palyginus su rinkos praktika, ribotai naudojosi palankiais tarifais.
78.
Pagaliau, „Alitalia“ atliktas patikrinimas parodė, kad iš 175 tiesioginių ir netiesioginių, naujų ir nenaudų maršrutų atvejų, kuriuos savo pastabose nurodė aštuonios oro linijų kompanijos, 159 atvejais (iš viso 91 %), „Alitalia“ tarifas yra didesnis 18 % atvejų, toks pat daugumoje atvejų (69 %) arba mažiau kaip 6 EUR mažesnis už konkurentų tarifą (2 % atvejų). 16 atvejų, kurie sudaro 9 %visų maršrutų, „Alitalia“ tarifas žemesnis už konkurento: 11 atvejų (6 %) yra susiję su naujų skrydžių krypčių įvedimu, iš jų 2 iš Sankt Peterburgo, 8 iš arba į Zagrebą; ir priešingai, 5 atvejais (3 %) jie susiję su klientų skatinimu skristi esamais maršrutais anksčiau negu 2004 m. vasarą. 2005 m. balandžio viduryje, savo atsakymo parengimo dieną, Italijos valdžios organai nurodė, kad toks klientų skatinimas price leadership situacijoje baigėsi.
79.
Galų gale, kalbant apie menamus skrydžius su neigiama bendrąja marža maršrutu Malpensa - Sankt Peterburgas, Italija nurodo, kad:
a)
vidutinės „Alitalia“ pajamos iš vieno keleivio didesnės, negu […] EUR, viename segmente, o ne 150 EUR kelionei į abi puses, kaip kad tvirtino aštuonios oro linijų kompanijos;
b)
2005 m. sausio - kovo mėnesiais „Alitalia“ vidutiniškai pervežė […] keleivių per vieną skrydį, o ne 30, kaip kad nurodė tretieji asmenys;
c)
„Alitalia“ kintamosios sąnaudos sudaro […] EUR vienam skrydžiui ir vienam keleiviui, t.y. mažesnės, negu nurodė tretieji asmenys;
d)
2005 metų bendroji marža ([…] milijonų EUR, t.y. […] % pajamų, išskyrus feeder value) yra aiškiai teigiama.
IV.2.2. Pastabos dėl paskolos įmonei gelbėti panaudojimo
80.
Italija nurodo, kad pagalba buvo visiškai išnaudota per laikotarpį, numatytą sprendime dėl paramos įmonei gelbėti, t.y. iki 2005 m. kovo 31 dienos. Tad Italija nurodė, jog teoriškai ji turėtų būti visiškai atlyginta 2006 m. kovo 31 dieną, arba praėjus 12 mėnesių po paskutinės paskolos dalies gavimo. Vis dėlto Italijos valdžios institucijos sutiko įsipareigoti grąžinti įmonei gelbėti gautą paramą per aštuonias darbo dienas po „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo, bet kokiu atveju, anksčiau negu 2005 m. gruodžio 31 d.
81.
Italijos valdžios institucijos mano, kad anksčiau kritikuotos išlaidos (žibalui, atlyginimams ir t.t.) yra dalis veiklos sąnaudų, būtinų norint išlaikyti įmonę veikiančią, taigi jos glaudžiai susijusios su kasos poreikiais, kaip numatyta 1999 m. gairėse.
82.
Italijos valdžios institucijos patikslina, kad nė viena sprendimo skirti paramą įmonei gelbėti nuostata reikalauja, kada pagalba būtų panaudota per nustatytą laikotarpį, ir jos naudojimo per Komisijos leidime numatytą laikotarpį valdyme nenumatoma jokių papildomų privalumų ja besinaudojančiai įmonei, ir tai nėra nauja priemonė. Taigi paskolos panaudojimo tempai yra suderinti su Komisijos sprendimu dėl paramos įmonei gelbėti skyrimo.
83.
Be to, Italija pateikia dar du argumentus, pagrindžiančius paramos įmonei gelbėti ir jos apimties teisėtumą. Visų pirma ji cituoja tai, kad oro linijų kompanija turi palaikyti vidutinį likvidumo lygį: praeityje jis buvo lygus vidutiniškai šešioms pardavimų savaitėms, šiandien dėl 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių jis pailgėjo iki 10-12 savaičių. Lyginant pagrindinių oro linijų kompanijų su 2003 metų pabaigos buhalteriniais duomenimis, pastarosios vidutiniškai disponuoja 17 % likvidžių lėšų ir jų ekvivalentų, ir šis koeficientas gali svyruoti nuo 9 iki 28 %; „Alitalia“ kompanijos biudžete šis 17 % koeficientas sudarytų apie 700 milijonų EUR. Taigi 500 EUR milijonų likvidžių lėšų, kuriomis iš tiesų disponavo „Alitalia“, gali būti laikomi protingu likvidumo lygiu.
84.
Antra, Italija primena, kad oro transporto sektorius yra patyręs didelių smūgių, ir pabrėžia, kad minėta tendencija ypač paveikė silpniausias kompanijas. Todėl į „Alitalia“ ypač „atsargiai“ žiūrėjo tiekėjai. Tai pagrįsdama, Italija perdavė keleto tiekėjų laiškus, patvirtinančius šią tendenciją. Galime pacituoti šiuos pavyzdžius:
a)
2004 m. birželio mėnesį lizingo bendrovė GECAS sutiko perduoti numatytą „B777“ vien už užstatų sandėlio išlaikymo kainą - […] milijonų USD, kurią ji buvo įsiskolinusi „Alitalia“; tokiu pat atgalinės nuomos būdu įsigyti keturis aparatus „ERJ-170“ buvo įmanoma tiktai nuo šešių iki devynių mėnesių pratęsus užstato mokėjimą už kiekvieną lėktuvą;
b)
2004 m. kovo - rugsėjo mėn., įvairūs žibalo tiekėjai („Q8“, „Total“ ir „Shell“) pareikalavo sumokėti užstatų ir/arba avanso, kurių bendra suma apie […] milijonų EUR;
c)
tam tikras skaičius „Acquirer“ - prietaisų, valdančių mokėjimo kredito kortelėmis sistemas, ypač Šiaurės Amerikoje, remdamiesi galiojančiomis sutartimis, paprašė „Alitalia“ padidinti rezervinį fondą kliento rizikai padengti nemokumo atveju. Pavyzdžiui 2004 metų balandžio mėnesį „First Data“ pareikalavo „Alitalia“ užstatą padidinti nuo […] iki […] milijonų USD. Tokių bendrovių iš „Alitalia“ išreikalauta suma šiandien sudaro 25 milijonus USD.
Galų gale Italija mini ieškinį, bendrovės „SEA“ (oro uostų veiklos bendrovė) pateiktą Milano teismui, dėl kurio buvo areštuoti 28 milijonai EUR, buvę 16 banko atsiskaitomųjų sąskaitų ir užblokuota „Alitalia“ iždo veikla iki šių sumų arešto panaikinimo.
IV.3. Kitos pastabos
85.
Kalbėdama apie trečiųjų asmenų pastabas, nesusijusias nei su kapitalo pertvarkymu, nei su paramos įmonei gelbėti kontrole, o visų pirma - konkrečias „BA“ pastabas apie Milane susidariusią padėtį, Italija mano, kada tokios pastabos su procedūra nesusijusios, tad turėtų būti atmestos. Vis dėlto reikia pabrėžti, jog „BA“ nusiskundimai dėl negalimybės organizuoti ketvirtąjį kasdienį skrydį Milano-Linate yra sąlygoti tiktai laisvų linijų nebuvimo. Savo ruožtu, „Alitalia Express“ šiam maršrutui turėjo panaudoti kitą liniją, kurią Italija laiko tinkamai perduota pagal 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko juostų priskyrimo Bendrijos oro uostuose (26). Be to, Italija primena, kad „Alitalia“ jau dešimt metų veltui stengiasi gauti naują liniją Londono Heathrow oro uoste.
86.
Italija taip pat neigia vykdžiusi tarifų kontrolę, susijusią su šeštosios laisvės nuostatomis, skirtingai nuo kitų valstybių narių, kaip Vokietija ir Jungtinė Karalystė; kaip tik siekdama pakeisti Italijos vežėjus diskriminavusią padėtį - jie negalėjo taikyti mažesnių tarifų, negu Vokietijos ir Anglijos vežėjai taiko savo rinkose, tuo tarpu pastarieji galėjo sistemiškai mažinti savo tarifus Italijos rinkoje - ENAC 2004 metų vasarą ėmėsi veiksmų, nukreiptų į tarifų kontrolę, paremtą galiojančiomis dvišalėmis sutartimis. Komisijai priėmus atitinkamą sprendimą, Italijos valdžios institucijos atidėjo tokius veiksmus tuo pačiu metu, kaip ir kitos valstybės narės.
87.
Kalbėdama apie ELFAA suformuluotas pastabas, Italija neigia egzistuojant bet kokių privilegijų, susijusių su tiesioginių finansinių kompensacijų suteikimu bendrovei „Alitalia“. Ji laikosi nuomonės, kad bendrovė oro uostus naudoja laikydamasi nacionalinių ir Bendrijos teisės normų. Pastabų viešųjų paslaugų klausimu galima teigti, kad nuo 2004 m. sausio „Alitalia“ aptarnauja maršrutą Roma - Kaljaris iš valstybės negaudama jokios finansinės kompensacijos, nors pradžioje, skelbiant viešąjį konkursą, tokia kompensacija buvo numatyta. Kompanija apskundė Komisijai naują 18 prievolių naštą, palietusią viešųjų paslaugų sektorių maršrutuose tarp Sardinijos ir kontinentinės Italijos, ir šiuo metu Komisija svarsto klausimą dėl galimo tyrimo pradžios. Galų gale, kaip numatyta EEB reglamente Nr. 2408/92 (27), viešųjų paslaugų kompensacijas „Alitalia“ panaudojo tiktai maršrutams Roma - Krotonas ir Milanas - Krotonas; be to, abiejų maršrutų skrydžius kompanija pripažino netinkamais ir darbas juose bus baigtas 2005 m. balandžio 30 d.
88.
Italija patvirtina, kad socialinės amortizacijos išplėtimas (perteklinis personalo finansavimas) oro transporto sektoriuje yra bendroji ekonominės ir socialinės politikos priemonė, kuriai taikyti naudojami jau kituose sektoriuose, pavyzdžiui, metalų ir mechanikos, išbandyti instrumentai. Italijos valdžios institucijos patikslino, kad integracijos kasa oro transporto sektoriui teko pasinaudoti tokiomis pat sąlygomis, kokios anksčiau buvo taikytos kitiems ekonominiams sektoriams, ir kad jis nepasinaudojo jokiomis ypatingomis privilegijomis. Be to, integracijos kasos pagalbos skyrimas pramonės darbininkams, kaip numatyta viename 1968 m. lapkričio 5 d. įstatyme, arba valymo įmonių darbuotojams, remiantis 1994 m. liepos 19 d. įstatymo projektu, įvyko analogiškomis sąlygomis, ir davė greitų, o antruoju atveju - atgalinių rezultatų. Kitos Italijos oro transporto sektoriaus kompanijos („Meridiana“, „Volane“ arba „Azzurra Air“) arba užsienio bendrovės („Swiss Airways“ ir „British Airways“) jau pateikė arba ruošiasi pateikti prašymus dėl kompensacijų mokėjimo jų personalui.
89.
Be to, Italija paprašė ištaisyti tam tikrą skaičių netikslumų ir materialių klaidų, kurios, jos nuomone, figūruoja sprendimo pradėti procedūrą tekste (28).
V. KOMISIJOS UŽSAKYMU NEPRIKLAUSOMO EKSPERTO ATLIKTOS EKSPERTIZĖS REZULTATAI
90.
Kaip jau buvo paskelbusi sprendime pradėti procedūrą, Komisija nusprendė pavesti vienam ekspertui jo nuožiūra atlikti įvairių sprendime pradėti procedūrą aspektų analizę. Procedūros pradžioje reikėjo disponuoti „AZ Servizi“ kapitalo pertvarkymo plano, o konkrečiai - pelningumo, kurio „Fintecna“ tikisi dalyvaudama operacijoje, nepriklausomu vertinimu. (29) Be to, suinteresuotoms šalims jau pateikus savo pastabas dar prieš procedūros pradžią ir vykdydama savo misiją kontroliuoti suteiktos paramos panaudojimą, Komisija pranešė ketinanti patikrinti, taip pat pasinaudodama eksperto pagalba, kaip laikomasi komercinių įsipareigojimų, konkrečiai susijusi su maršrutais ir kainomis, Italijos nustatytais sprendimo dėl paramos įmonei gelbėti priėmimo momentu, bei su šios pagalbos garantuotos paskolos panaudojimu remiantis šiuo sprendimu. (30)
91.
Užduotį atlikti šiuos patikrinimus 2005 m. vasario 4 Komisija patikėjo kompanijai „Ernst & Young Italia“ - ekspertui, į kurį anksčiau jau buvo kreipusis tirdama „Alitalia“ restruktūrizavimui suteiktos paramos panaudojimą, ir kuri dėl to gali pasigirti ypač giliu bylos medžiagos išmanymu. Komisija pažymi, jog nepasinaudojo galimybe, numatyta sprendime pradėti procedūrą (31), kuri, tuo atveju, jeigu matys esant reikalinga, kreiptis į ekspertą, paskirtą drauge su Italijos valdžios institucijomis. Bendrovė „Ernst & Young Italia“ (toliau vadinama „ekspertu“) atliko savo misiją stebima tiktai Komisijos tarnybų. Ekspertas galutinę ataskaitą Komisijai pateikė 2005 m. balandžio 13 d., pagrindinės jos išvados pateiktos 93 - 148 punktuose. Dera priminti, kad ši ataskaita nėra „Alitalia“ ar „AZ Servizi“ buhalterinės apskaitos pažyma, prognozė ar pilna buhalterinės revizijos ataskaita; t.y. dokumentas, paprastai vadinamas „nuomone pro veritate“ (fairness opinion) apie toliau nurodytus duomenis, kuriuos pateikė „Alitalia“, „Fintecna“ ir atitinkami jų konsultantai „Mediobanca“ bei „Citigroup“.
92.
2005 m. balandžio 14 d. priėmus „Alitalia“ peržiūrėtą planą, kuriame yra dalis, skirta „AZ Servizi“, Komisija 2005 m. balandžio 20 d. patikėjo ekspertui užduotį patikrinti, ar jo anksčiau padarytos išvados galioja ir peržiūrėtam planui. Atitinkama ataskaita buvo pristatyta 2005 m. balandžio 22 d.
V.1. Išvados, susijusios su operacija „AZ Servizi“
93.
Šios išvados atitinka sprendimo pradėti procedūrą dalį, susijusią su bendrovės „Fintecna“ ketinimu įsigyti bendrovės „AZ Servizi“ kontrolinį akcijų paketą, „Fintecna“ numatytą gauti veiklos pelną ir būsimus komercinius ryšius tarp „AZ Fly“ ir „AZ Servizi“. Komisija pastebi, kad kita sprendime pradėti („AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo) procedūrą nebuvo eksperto analizės objektas. Reikia patikslinti, kad visi toliau paminėti skaičiai, jeigu nenurodyta kitaip, paimti iš „AZ Servizi“ 2005 - 2008 metų gamybinio plano peržiūrėtos versijos, parengtos 2005 m. balandžio 14 dieną ir iš šios srities tyrimų, kuruos atliko „Mediobanca“ ir „Citigroup“, ir kurių duomenys apžvelgiami 2005 m. balandžio 22 d. eksperto ataskaitoje. Papildoma informacija taip pat buvo perduota 2005 m. gegužės 25 d.
V.1.1. Pastabos apie pradinio 2004 m. spalio mėn. ir peržiūrėto 2005 m. balandžio mėn. plano nesutapimus
94.
Ekspertas nurodė pagrindinius skirtumus tarp spalio mėnesį pateikto pradinio pelno ir 2005 m. balandį atlikto jo atnaujinimo. Pagrindinis atnaujintojo plano tikslas - suderinti 2005 m. duomenis su biudžetu, pateiktu vėliau už pradinį planą; todėl buvo peržiūrėtos 2005 m. veiklos prognozės, EUR ir USD keitimo kursas pritaikytas prie esamų sąlygų, ekonominių priemonių taikymo ritmas peržiūrėtas atsižvelgiant į rezultatus. „AZ Servizi“ veiklos sfera šiek tiek pasikeitė dėl, pavyzdžiui, Kairo oro uosto antžeminių tarnybų paslaugų valdymo nutraukimo, kadangi dėl teisinių priežasčių jis gali būti perduotas tiktai trečiajam asmeniui, kuris nėra oro transporto operatorius. Pakankamai didelis skirtumas tarp abiejų planų gali pasireikšti tiek vienoje, tiek kitoje veiklos srityje, arba išlaidos ir pajamos gali kompensuoti vienos kitas, bet galų gale bendra įtaka yra nežymi, išskyrus faktą, kad 2005 metais, kai veiklos buvo šiek tiek daugiau, o sąnaudos mažesnės, išryškėja nuostolių sumažėjimas EBIT lygyje (32) nuo […] iki […] milijonų EUR. 2008 metais, kurie laikomi vertės nustatymo data, EBIT padidės […] milijonais EUR, nuo […] iki […] milijonų EUR. Šiaip ar taip, jeigu EBIT ir EBITDA (33) padidėtų, o dėl to turi padidėti galutinė vertė, jų paskirstymas pagal veiklos tipus ir didėjančias investicijas, veikiančias akcininko disponuojamą pinigų srautą, gali turėti priešingų pasekmių.
V.1.2. Išvados, susijusios su „Fintecna“ pelningumo skaičiavimu
95.
Šiame kontekste ekspertas patikrino „Alitalia“ finansinio konsultanto „Mediobanca“ metodiką, taikytą siekiant nustatyti „Fintecna“ numatytą IRR (34) pastarosios investavimo į „AZ Servizi“ momentu, kurio nurodyta vertė 25,3 %. Ekspertas konstatavo, kad taikyti skaičiavimo metodai atitiko numatytuosius doktrinos ir profesinės praktikos. Ekspertas taip pat išanalizavo darbą, atliktą „Citigroup“ - „Fintecna“ pasirinkto finansinio konsultanto, ir atliko savąją analizę. Eksperto išvada tokia: „neradome duomenų, kurie įverstų daryti išvadą, kad metodika, taikyta nustatant IRR, lygų 25,3 %, prieš „Fintecna“ investavimą į „AZ Servizi“ yra neteisinga.“
96.
Ekspertas dar konkrečiau išnagrinėjo duomenis apie naujus „Fintecna“ investicijų srautus, kurių bendra suma 216 milijonų EUR, nurodytus sprendimo pradėti procedūrą 37 punkte, ir jų skirstymą į privilegijuotąsias ir paprastąsias akcijas, nurodytą „Mediobanca“ atliktuose skaičiavimuose ir aprašytas sprendimo 38 punkte.
97.
Šiuo metu jos numatomos tokios „Fintecna“ investicijos:
a)
2005 metais - įnašas, kurio bendra suma 130 milijonai EUR, susidedanti iš: 98 milijonų EUR, gautų pasirašant paprastąsias akcijas, kurių dėka „Fintecna“ įsigys 51 % paprastojo „AZ Servizi“ kapitalo, ir 32 milijonai EUR iš privilegijuotųjų akcijų. (35) Taigi 58 % viso bendrovės kapitalo turės „Fintecna“, o 42 % - „Alitalia“;
b)
2006 metais kapitalas padidės 64 milijonais EUR iš privilegijuotųjų akcijų;
c)
pagaliau 2007 metais bus atliktas paskutinis įnašas, lygus 22 milijonams EUR, susidarysiantis pasirašius privilegijuotąsias akcijas, kurių dėka „Fintecna“ bus įsigijusi 69,7 % „AZ Servizi“ kapitalo, ir jai dar priklausys 51 % paprastojo kapitalo.
Galų gale „Fintecna“ įnašas sudarys 216 milijonus EUR, o bendra „AZ Servizi“ kapitalo suma bus 310 milijonai EUR.
98.
Pagal „Mediobanca“ atliktą pelningumo skaičiavimą, veiklos pelno vertinimas yra paremtas verte, skaičiuojama remiantis 2008 metų įplaukomis: 2008 metams numatytas pinigų srautas be numatomų išlaikymo investicijų, 2008 m. ypatingųjų operacijų, konkrečiai paminint restruktūrizavimo išlaidas ir mokestines prievoles, kurie sudaro akcininkui prieinamą pinigų srautą, vertinamą apie 35,6 milijonais EUR. Po modernizacijos galutinė apskaičiuota vertė (36) bus 442,7 milijono EUR. Galutinės vertės paskirstymą akcininkams „Fintecna“ ir „AZ Fly“, gerokai paveiks kapitalo struktūra:
a)
privilegijuotosios akcijos, kurios priklauso tiktai „Fintecna“, 2008 metais sudarys 38 % viso bendrovės kapitalo; šios akcijos vis dėlto sudarys privilegijuotą dividendą, lygų 5 % viso bendrovės kapitalo, arba 15,5 milijonus EUR 2008 metais. Buvo patikslinta, kad tokia privilegijuoto dividendo būtinybė egzistuoja nuo pat pradžių, bet galės būti realizuota tiktai 2008 metais, kadangi iki šių metų trūks pakankamo tikslaus grynojo rezultato. Tokio dividendo aktualizuota vertė atitinka 151,8 milijonus EUR;
b)
likusi galutinės vertės dalis, arba 442,7 - 151,8 = 290,9 milijono EUR, bus padalinta atsižvelgiant į abiems akcininkams priklausančias akcinio kapitalo dalis: „Fintecna“ priklausanti dalis sudarys 69,7 %, t.y. 202,7 milijono EUR, tuo tarpu likusieji 30,3 % ((88,2 milijono EUR) teks „AZ Fly“;
c)
taigi galutinės vertės, priklausysiančios „Fintecna“, suma sudarys 151,8 + 202,7 = 354,5 milijono EUR, atsižvelgiant į pastarosios investuotus 216 milijonus EUR (130 milijonų EUR 2005 metais, 64 milijonus EUR 2006 metais ir 22 milijonus EUR 2007 m.) ir atsižvelgiant į kasos likvidumą (29 milijonai EUR), galimą disponuoti laikotarpio gale, „Fintecna“ vidaus pelningumo koeficientas (IRR) būtų 25,3 %.
99.
Ekspertas patvirtino, kad taikytas skaičiavimo metodas - nuolatinis normalizuotų srautų kapitalo pertvarkymas - yra vienas iš šioje srityje taikomų metodų. Jis taip pat patikslino, kad kapitalo sąnaudų koeficientas, į kurį buvo atsižvelgta (Ke: cost of equity), arba 10,2 %, paremtas nerizikingu 4,25 % koeficientu, galiojančiu valstybės vertybiniams popieriams, 4,50 %, rinkos koeficientas, 0,88 rizikos koeficientas (beta levered), apskaičiuotas pagal analogiją su panašiomis bendrovėmis (37), o galų gale 2 % koeficientas, išreiškiantis riziką, susijusią su faktu, jog „AZ Servizi“ nėra kotiruojama bendrovė.
100.
Vėliau ekspertas su tuo pačiu tikslu patikrino „Citigroup“ atliktus paskaičiavimus. Jis patikslino, kad jie paremti tais pačiais baziniais duomenims, tačiau juose atliekant buvo panaudoti kiti standartiniai galutinės vertės vertinimo metodai, paremti ne nuolatiniu visos įmonės pinigų srauto augimu, o pagal EBITDA apskaičiuotais kiekvienos iš „AZ Servizi“ veiklos sričių apskaičiuotais rinkos daugikliais (techninės priežiūros, antžeminių tarnybų, personalo ir skambučių centro, informatikos); šie kartotiniai pasiskolinti iš tose pačiose rinkose veikiančių tarpusavyje palyginamų bendrovių, kartais sumažinti 30 % dėl monopolinės padėties, kuria naudojamasi suinteresuotose „AZ“ veiklos srityse. „Citigroup“ atsižvelgė į keturis įmanomus būdus, galinčius duoti „AZ Servizi“ pozityvių rezultatų ir pasiekti savų tikslų taupymo bei įsigijimų iš trečiųjų asmenų srityje, kol bus pasiekta bent 60 % tikslų taupymo srityje ir 85 % įsigijimų srityje.
101.
Remiantis pradine hipoteze, į kurią atsižvelgė „Mediobanca“, pagal taikomus rinkos kartotinius bendrovės „Fintecna“ IRR turėtų patekti į intervalą 29 % ir 38,3 %, arba būtų didesnis už tą, kurį nustatė „Mediobanca“ (38). Visų keturių hipotezių vidurkis, išvestas iš neoficialių hipotezių, reikalaujančių įvairių papildomų garantų, sudarytų IRR, patenkantį į intervalą nuo 18,7 % iki 27,1 %, gamą, į kurią įeina „Mediobanca“ apskaičiuota vertė. Tiktai pačios nepalankiusios hipotezės rezultatas būtų gerokai mažesnis 9,1 % - 17,1 %, IRR, kuris vis dėlto būtų ekvivalentiškas arba aukštesnis negu kapitalo savikaina. Ekspertas pastebi, kad „Citigroup“, atlikdama savo vertinimus, neatsižvelgė į „Fintecna“ disponuojamas galutines kasos likvidžiąsias lėšas, kurių suma lygi 29 milijonams EUR, ir kuri remiantis bendrąja praktika turėtų būti įskaičiuota ir pagerintų minėtus skaičius. Ekspertas daro išvadą, kad „Citigroup“ atlikta analizė patvirtina „Mediobanca“ išvadas.
102.
Be „Mediobanca“ ir „Citigroup“ atliktos analizės patikrinimo, ekspertas atliko IRR patikrinimus bei jautrumo analizę, paremtą galutine „AZ Servizi“ verte, kapitalo koeficientu ir infliacijos koeficientu, iš vienos pusės, bei nauju galutinės „AZ Servizi“ vertės apskaičiavimu, iš kitos pusės.
103.
Atsižvelgdamas į kapitalo didinimą, kurį atliko „Fintecna“, numatytą pakeistame plane, t.y. 216 milijonų EUR, kurio galutinė nedisponuojama vertė „Fintecna“ naudai yra 354,5 milijonai EUR, su IRR, lygiu 25,3 %, ekspertas padarė išvadą, kad galutinė vertė yra 10 % (320 milijonais EUR) mažesnė, priskirtina, pavyzdžiui (39), rezultatams, priskirtiniems „Fintecna“, 10 %, mažesniems, sudarytų 20,7 % IRR. Galutinė vertė, 20 % mažesnė už planą (284 milijonai EUR) sudarytų 15,8 % IRR; priešingai, galutinė vertė, 20 % didesnė už planą (426 milijonai EUR) sukurtų 33,8 % IRR.
104.
Buvo pateikta įvairių rizikos hipotezių („scenarijų“), kurie sudaro kitokį rizikos koeficientą c.d. beta ir kitokią kapitalo savikainą (Ke); šios hipotezės apibendrinamos toliau pateikiamoje lentelėje, kurioje figūruoja galutinė vertė, tenkanti „Fintecna“ (išskyrus disponuojamus 29 milijonus EUR), vidaus pajamų koeficientas (IRR) ir esama grynoji srautų vertė (NPV), aktualizuota pagal kapitalo savikainą, nurodytą kiekvienoje hipotezėje. Primename, kad NPV aktualizuoja skirtingus mokėjimų srautus, atitinkančius „Fintecna“ pasirašytus kapitalo padidinimus, ir inkasavimus, šiuo atveju atitinkančius galutinę vertinamąją vertę bei laikotarpio gale disponuojamą kvotą; teigiama NPV vertė rodo investuotojo sukurtą vertę.
Scenario
Beta lygio biržos koeficientas
Likvidumo rizikos draudimas
Kapitalo sa vikaina
Galutinė „Fintecna“ vertė
IRR
NPV
Base
0,88
2 %
10,20 %
354,5 M €
25,3 %
+81M €
Equity beta
1
2 %
10,75 %
333 M €
22 %
+52 M €
Ke + 2 %
1,32
2 %
12,20 %
287 M €
16,20 %
+19 M €
NPV di equilibrio
1,56
2 %
13,27 %
260 M €
13,27 %
0 M €
Ke - 2 %
0,88
0 %
8,20 %
465 M €
38,10 %
+182 M €
Bazinė hipotezė atitinka tą, kuria rėmėsi „Alitalia“, „Fintecna“ ir jų konsultantai.
Hipotezėje „equity beta“ atsižvelgiama į faktą, kad numatomas mažas „AZ Servizi“ įsiskolinimas matematiškai verčia nuvertinti beta koeficientą; 1 koeficientas equity beta atitinka bendrovių, veikiančių toje pačioje rinkoje, koeficientą, netaikant nuolaidos dėl „AZ Servizi“ įsiskolinimo; jis sugeneruoja kapitalo savikainos padidėjimą vidutiniškai puse punkto.
Hipotezė „Ke + 2 %“ atitinka nustatytą 1,325 beta koeficientą, lygų vidutinei vertei pačių didžiausių nagrinėjamų equity beta, atsižvelgiant ir visuomet turint omenyje sumažinimą, susijusį su nedideliu „AZ Servizi“ įsiskolinimu; jis sudaro kapitalo savikainos padidėjimą 2 punktais.
Hipotezė „pusiausvyros NPV“ atitinka tą, kuri garantuoja nulinę NPV vertę arba operacijos pelningumo slenkstį; ji atitinka 13,27 % kapitalo savikainą arba beta koeficientą, lygų 1,56.
Hipotezėje „Ke - 2 %“ figūruoja kapitalo savikainos sumažėjimas 2 punktais, susijęs su likvidumo rizikos draudimo nebebuvimu arba su žymiu beta koeficiento kritimu, arba su šių abiejų hipotezių kombinacija.
105.
Galų gale ekspertas atliko naują pilną „AZ Servizi“ įvertinimą; buvo panaudotas metodas, panašus į tą, kurį taikė „Citigroup“, atsižvelgdama į įmonės vertę kaip į kiekvienos veiklos rūšies verčių sumą. Tokios vertės buvo skaičiuojamos remiantis EBITDA rinkos kartotiniu, taikomu antžeminių tarnybų paslaugoms, personalui bei skambučių centrui minus investicijos į informaciją; tas pats 30 % sumažėjimas atsižvelgiant į paskutines dvi veiklos rūšis. Ekspertas patikslino, kad šio rinkos kartotinių metodo patikimumas didėja evoliucionuojant finansų rinkoms, ir kad tiek doktrina, tiek tarptautinė praktika jam priskiria didėjančią svarbą. Techninės priežiūra - ypatinga veiklos struktūra, kurioje didžiąją dalį paslaugų ir toliau teikia oro linijų kompanijų filialai, o terminuotos sutartys derybų fazėse privertė vertinti turtą remiantis 2008 n, aktyvu, kurį irgi nurodė ekspertas, metodu, kuris paprastai naudojamas įmonių vertinimui (40). Šiuo pagrindu, įskaičius finansinę padėtį 2008 metais, galutinė bendroji vertė „Fintecna“ būtų 408 - 430 milijonų EUR, t.y. IRR būtų 28,2 % - 30,9 %. Šie skaičiai patvirtina „Mediobanca“ ir „Citigroup“ skaičiavimus.
106.
Ekspertas padarė išvadą, kad teigiamas IRR koeficiento skirtumas, palyginus su tais pačiais skaičiavimais, atliktais remiantis pirmuoju 2004 m. spalio mėnesį parengtu planu, visų pirma priskirtinas laikinam dalies „Fintecna“ investicijų atidėjimui, kuris įvyks 2006, o ne 2005 metais.
V.1.3. Išvados, susijusios su hipotezėmis, pateiktomis ketinimų protokoluose, pasirašytuose bendrovių „Alitalia“ ir „Fintecna“
107.
Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija patvirtino, (41) kad trys punktai, kurie pagal ketinimų protokolą, pasirašytą 2004 m. spalio 3 d. bendrovių „Alitalia“ ir „Fintecna“, turėjo būti aptarti, ir turėjo žymiai atsiliepti operacijos pelningumui. Todėl Komisija pareikalavo, kad jie būtų specialiai išnagrinėti eksperto.
V.1.3.2. Restruktūrizavimo sąnaudų vertinimas
108.
Ekspertas patvirtino, kad ketinimų protokole numatoma, kad „Alitalia“ apskaičiuoti restruktūrizavimo sąnaudas turėtų apmokėti ji pati, jeigu jie būtų didesni, negu „AZ Servizi“ priskaičiuota ir pervesta suma. Pradiniame plane ši suma sudarė 88,8 milijonus EUR ir visiškai atitiko, remiantis detaliais duomenimis, numatomojoje minėtų išlaidų dalyje, kurie turėjo būti padengti šalia personalo išlaidų, jau priskirtų 2005 metų metiniam pasyvui. 2005 m. balandžio mėnesio peržiūrėtame plane minėtas 2004 m. pabaigos atskaičiavimas buvo sumažintas iki 75 milijonų EUR dėl jau įregistruotų sąnaudų, kurių suma 2004 finansinių metų buhalterinėje apskaitoje sudaro apie 15 milijonų EUR. Ekspertas patvirtino, kad „Alitalia“ įsipareigojimuose numatyta, kad nebus jokių numatomų pasekmių bendrovės „Fintecna“ IRR.
V.1.3.2. Restruktūrizavimo plano tikslų vertinimas
109.
Ekspertas patvirtino, kad sąnaudos, nurodytos „AZ Servizi“ plane, naudojamame skaičiuojant IRR, derinosi su ten numatytais efektyvumo tikslais; iš tiesų plane numatytas maksimalus metinis […] % koeficientas nuo suteiktų paslaugų, įplaukos už kuriuos turi būti pervestos „AZ Fly“ tuo atveju, jei tikslai būtų pasiekti; tai sudaro apie […] milijonų EUR per metus, arba, 2005-2008 metais, […] milijonų EUR pakeistame plane. Ekspertas patikslino, kad pasak „Alitalia“ vadovybės tokį vertinimą galima laikyti patvirtintu įvairių plano rengėjų, įskaitant konsultantus, kurie jį integravo į savo skaičiavimus.
V.1.3.3. Veiklos šaltinių arba šakų sukurtos pridėtinės vertės vertinimas
110.
Ekspertas patvirtino, kad šios galimos pridėtinės vertės vertinimas, tyrimo metu dar svarstymų stadijoje, neatsilieptų „Fintecna“ pelningumui, jeigu jų dalinis sugrąžinimas „AZ Fly“ įvyktų tiktai po visų perleidimų, numatytų iki 2008 m. gruodžio 31 d., ir jeigu jie būtų susiję tiktai su didesniu kaip 25,3 % IRR koeficientu, apskaičiuotu „Mediobanca“, kaip numatytas „Fintecna“ pelningumas. Šalys patvirtino konsultantui, kad pageidauja svarstydamos šią sąlygą, laikytis šio požiūrio.
V.1.4. Išvados, susijusios su privilegijuotųjų akcijų naudojimu „Fintecna“ naudai
111.
Ekspertas visų pirma priminė, jog Italijos teisėje egzistuoja daug akcijų kategorijų, konkrečiai; 2004 m. sausio 1 d. atlikus įmonių teisių reformą, privilegija mokėti dividendą, kaip atsitinka šiuo atveju, daugiau ypatingai neriboja su jomis susijusių balsavimo teisių. Vienintelis realus apribojimas yra faktas, kad akcijos, suteikiančios ribotą ar sąlyginę balso teisę, kaip pavyzdžiui privilegijuotųjų akcijų atvejų, negali sudaryti daugiau kaip pusės įmonės kapitalo (42).
112.
Ekspertas pateikė 3 kotiruojamų privačių bendrovių pavyzdžius (FIAT SpA, „Unipol Assicurazioni“ SpA ir „Istituto Finanziario Industriale“ SpA), kurios turi privilegijuotųjų akcijų, suteikiančių, tarp kitko, pirmenybę skirstant pelną, susijusią su pastovia vienai akcijai nustatyta suma arba atitinkantį minimalios vertės procentą.
113.
Ekspertas patvirtino, kad nepastebėjo duomenų, kurie leistų daryti išvadą, jog privilegijuotųjų akcijų suteikimas vieninteliam akcininkui, valstybiniam ar privačiam, neatitinka Italijos teisės normų. Vienintelis pastebimas privalumas - kaip tik pirmenybė ir didesnės galimybės dalyvauti pelno skirstyme.
V.1.5. Išvados, susijusios su numatytu „AZ Servizi“ ir „AZ Fly“ paslaugų sąskaitų išrašymu rinkos sąlygomis
114.
Didelę dalį savo ataskaitos ekspertas skyrė pristatymui sukonkretintų darbų šioje srityje, kurie iliustruoja „AZ Servizi“ plane nurodytas sąskaitų išrašymo sąlygas. Šį planą parengė „Alitalia“, padedama „McKinsey“, kuris jai tiesiogiai pateikė analizės duomenis. Kiekvienas darbas yra susijęs su konkrečia įmonės veiklos šaka (technine priežiūra, pagalbos žemėje paslaugas, informatikos ir bendrąsias paslaugas (personalo ir skambučių centro)), kurio išvados pateikiamos toliau. Apibendrindamas ekspertas padarė išvadą, kad nepastebėjo tokių duomenų, kad galėtų teigti, jog metodika, taikyta nustatant kainas pagal rinkos kriterijus, pateikiama „AZ Servizi“ plane, yra neteisinga.
115.
Verta priminti, kad „AZ Servizi“ bendra numatoma sąskaitų suma, 2008 metais sudarysianti […] milijonus EUR, paskirstymas pagal veiklos šakas, yra paimta iš „Fintecna“ konsultanto „Citigroup“ ataskaitos, būtų tokia: techninė priežiūra […] milijonų EUR; antžeminių tarnybų paslaugos, […] milijonų EUR; ICT (informatika), […] milijonų EUR; Personalas ir Skambučių centras (arba bendrosios paslaugos), […] milijonų EUR (43).
V.1.5.2. Dėl numatyto techninės priežiūros paslaugų sąskaitų išrašymo
116.
Kainodaros metodika iš esmės rėmėsi nepriklausomos kompanijos „Aero Strategy“ sektoriaus kainų palyginimu. (44) Ekspertas smulkiai išdėstė naudotą skaičiavimo metodą, naudotą tam tikriems duomenims skaičiuoti (pavyzdžiui, „didelius“ priežiūros darbus ir A320 grupės komponentus, reaktyvinio variklio CFM56-5B techninę priežiūrą), bazėms tikrinti (periodiškumui, valandiniam įkainiui, darbo valandų skaičiui, kainoms ir t.t.). Jis taip pat išsamiai apibūdino dvi hipotezes, naudotas šių kainų kainodaroje, t.y.:
a)
maržos, atitinkančios tą, kurią „Alitalia“ šiuo metu taiko tretiesiems asmenims teikiamoms paslaugoms,
b)
didmeninį nuolaidų koeficientą, mažesnį už tą, kurį „AZ Fly“ paprastai gauna iš savo techninės priežiūros tiekėjų; šis koeficientas, sumažintas nuo […] iki […] % atitinka „Alitalia“ sutikimą su aukštesnėmis kainomis ir su apimtis liečiančių įsipareigojimų nebuvimu. Kalbėdamas pastarąja tema, ekspertas testu išsiaiškino, kad sutartis su vienu tiekėju (AVIO), numačiusiu maksimalią 7,5 % nuolaidą, iš tiesų sudaro minimali garantuota „Alitalia“ apimtis. Metinis nuolaidos sumažinimo efektas atitiks „AZ Servizi“ teksiantį EBITDA priedą, kuris nuo […] milijonų EUR 2005 metais pakistų iki […] milijonų EUR 2008 m.
V.1.5.3. Dėl numatyto antžeminių tarnybų paslaugų sąskaitų išrašymo
117.
Plane nurodytos kainos buvo vertinamos remiantis kaina, kurią „Alitalia“ moka panašiuose oro uostuose (45), arba pasiūlymais, kuriuos bendrovė iš tų oro uostų, kuriuose dirbs bendrovė „AZ Servizi“ (46). Šiomis kainomis buvo pridėta […] % marža, suderėta su „Fintecna“. Tokios maržos metinė įtaka atitinka „AZ Servizi“ EBITDA priedą, kuris iš […] milijonų EUR iki […] milijonų EUR 2008 m.
V.1.5.4. Dėl numatyto informacinių ir bendrųjų paslaugų sąskaitų išrašymo
118.
Nesant kitos informacijos, „Alitalia“ įvertino kainas, remdamasi ją įsigyti suinteresuotų bendrovių pasiūlymais ir procentinėmis nuolaidomis. Ekspertui pavyko įsitikinti, kad ši procentinė nuolaida atitiko maksimalią bendrųjų paslaugų sektoriuje taikomą normą, bent jau informatikos sektoriuje. Nors šių dviejų antraeilių veiklos rūšių sąskaitų išrašymo prognozės analogiškos (62 milijonai EUR 2005 metais pirmajai ir 64 milijonai EUR antrajai - išskyrus vidines paslaugas - bendroje 935 milijonų EUR sumoje), vidurkis abiem atvejais duotų nelabai skirtingus rezultatus.
V.2. Išvados, susijusios su paramos įmonei gelbėti sąlygų laikymusi
119.
Šios išvados padarytos atlikus papildomų patikrinimų, kuriuos Komisija užsakė atlikti remiantis skundais dėl tariamo Italijos įsipareigojimų, susijusių su leidimu teikti paramą įmonei gelbėti, nevykdymo 2004 m. liepos 20 d. šių įsipareigojimų objektas yra naujų investicijų nebuvimas, atidarytų naujų maršrutų pelningumas, plėšikiškų kainų neįvedimas be to buvo išnagrinėtas ir garantuotos paskolos įmonei gelbėti naudojimas.
V.2.1. Išvados, susijusios su naujų investicijų nebuvimu
120.
Ekspertas išnagrinėjo viso lėktuvų parko būklę 2003 m. ir 2004 m. gruodžio 31 d. ir nustatė, jog padaryta pažanga. Jis padarė išvadą, kad po 2004 m. liepos 1 d., kai Komisija nusprendė suteikti paramą įmonei gelbėti, vienintelis parką papildęs lėktuvas buvo „Embraer 170“. Šį lėktuvą įsigyti „Alitalia“ valdyba nusprendė 2002 m. birželio 19 d., t.y. anksčiau, negu 2002 m. gruodžio 31 d.
V.2.2. Išvados, susijusios su naujų, 2004 m. vasarą atidarytų maršrutų pelningumo analize
121.
Apskritai ekspertas padarė išvadą, kad, remiantis atliktu darbu ir atsižvelgiant į nedidelį pastebėtų ir pailiustruotų išimčių kiekį, bendroji situacija yra ne tokia, kad būtų galima daryti prielaidą, kad „Alitalia“ nesilaikė savo įsipareigojimų atidaryti naujų maršrutų su teigiamomis veiklos maržomis.
122.
Turit omenyje tai, kad pelningumui buvo taikomas maržos su mokesčiais kriterijus, ekspertas patikrino, ar apžvelgti duomenys gali būti pagrindu pastaboms. Bendroji marža (arba „flight contribution“) apibrėžiama kaip pajamos (keleivių ar kitos), sukurtos tam tikrame maršrute, prieš tai atskaičiavus komercines išlaidas (komisinius …), paskirstymo išlaidas (CRS ir sąnaudas, susijusius su pardavimo struktūra ir su pirkėjų skatinimo akcijomis, proporcingai taikomomis pelnui iš to maršruto) ir kintamų veiklos sąnaudų (degalų, oro uosto mokesčių, pasienio tarnybų, ekipažo draudimo ir t.t.). Marža buvo įvertinta dviem aspektais: viena vertus, tiesioginės maržos, kurią sukuria to paties skrydžio keleiviai, iš kitos pusės - maržos, kurią sukūrė pridedamoji feeder value, t.y. marža, kilusi iš to skrydžio keleivių, kurie naudojasi ir kitais tos pačios kompanijos skrydžiais.
123.
Ekspertas primena, kad pastoviame esamų pajėgumų (lėktuvų skaičiaus) kontekste, susijusiame su investicijomis, dėl kurių sprendimas buvo priimtas iki 2002 m. gruodžio 31 d., šio veiksmo logika ta, kad maržos pelningumas mažėja. Tokiu būdu papildomi ištekliai, atsiradę dėl geresnio lėktuvų parko panaudojimo (ir kurio, ypač nuo 2004 metų žiemos, duomenys jau pateikiami sprendimo pradėti procedūrą 47 punkte) būtinai priskiriami maršrutams, kurių pelningumas mažesnis, negu jau atidarytų maršrutų.
124.
Ekspertas patikrino 2004 m. vasarą atidarytų maršrutų pelningumą 2004 m. rugsėjo pabaigoje, numatomą 2004 m. gruodžio pabaigai ir tą, kuris figūruos 2005 metų balanse. Pateiktos ir 2004 m. žiemą atidarytų maršrutų naujausios prognozės 2005 metams. Išvada - visų didžiausių 25 maršrutų tiesioginis pelnas, įregistruotas 2004 m. rugsėjo pabaigoje (12 maršrutų, atidarytų 2004 m. vasarą), arba paminėtas 2005 m. balanse, jau yra teigiamas arba, išimtiniais atvejais, nulinis (2 atvejais 2004 m. rugsėjo pabaigoje, 1 atveju 2004 m. gruodžio mėn. pabaigoje, 1 atvejis numatytas 2005 metams); tiktai 3 maršrutų, atidarytų 2004 m. vasarą, bendroji tiesioginė marža 2004 m. gruodžio pabaigoje buvo neigiama. Tokie atvejai detaliai pavaizduoti tolesniuose punktuose.
125.
Visi trijų maršrutų, kurių tiesioginiai ekonominiai rezultatai 2004 m. gruodžio pabaigoje buvo neigiami, paskirties taškas buvo Skandinavijos šalys, atitinkamai Malpensa - Kopenhaga ([…]milijonai EUR 2004 m. gruodžio pabaigoje, palyginus su […] milijonais EUR 2004 m. rugsėjo pabaigoje), Malpensa - Stokholmas ([…]milijonų EUR a 2004 m. gruodžio pabaigoje palyginus su […] 2004 m. rugsėjo pabaigoje) ir Fiumičinas - Stokholmas ([…]milijonų EUR 2004 m. gruodžio pabaigoje palyginus su […] 2004 m. rugsėjo pabaigoje). 2005 metų prognozėse visiems trims maršrutams buvo numatyta pozityvi marža (atitinkamai […]; […] ir […] milijonų EUR per metus). Šioje vietoje ekspertas pateikia „Alitalia“ vadovybės pastabas, kuriomis patvirtinama, jog tokie maršrutai turi stiprių konkurentų, taip pat ir pigių skrydžių bendrovių, ir dėl maršruto ilgumo pasižymi didelėmis kintamomis išlaidomis. Galų gale, kalbant apibendrintai, šie maršrutai ypatingai nukentėjo dėl „Alitalia“ RATK (pajamų iš siūlomų tonkilometrių) nuosmukio 2004 m. rudenį, kai spalio mėnesį jis nukrito 14,2 % palyginus su ankstesniais mėnesiais. Sudėtinga bendrovės finansinė situacija, sukūrusi tam tikrą klientų pasitikėjimo praradimą, ypač skaudžiai atsiliepė šiems naujiems maršrutams į šiaurės Europą, kur kaip tik buvo dedama daugiausia pastangų siekiant užkariauti klientūrą. Šiaip ar taip, ekspertas pažymi, kad „Alitalia“ pateikti duomenys rodo pozityvią visų šių trijų maršrutų feeder value; ši feeder value - tai pajamų didėjimas, kurį pastarųjų maršrutų keleiviai atneša kitiems „Alitalia“ skrydžiams, skrisdami kitomis kryptimis pagal su bendrovės išplėtotą dėmesio centro („hub“) strategiją. 2004 ūkiniais metais tokia feeder value atitinkamai buvo […]; […] ir […] milijonai EUR (47); apskritai, naujo „Alitalia“ skrydžių į Skandinaviją tinklo valdymas liktų pelningas.
126.
Maršrutas, kurio tiesioginė numatoma marža 2004 m. gruodžio pabaigoje buvo nulinė - tai linija Fiumičino-Ciurichas (palyginus su […]milijonais EUR 2004 m. rugsėjo pabaigoje ir […] milijonais EUR, numatytais įrašyti į 2005 metų balansą). Jam tenka aktyviai konkuruoti su kompanija „Swiss air“, kuri turi 4 kasdieninius skrydžius, tuo tarpu kai „Alitalia“ - tik vieną. Taigi šis maršrutas 2004 metais vis dėlto sukūrė pozityvią papildomą feeder value (daugiau kaip […] milijonų EUR).
127.
Analogiškai, maršrutas, kuriam 2005 metais numatoma nulinė tiesioginė marža (Malpensa - Birmingemas) sukurtų papildomą feeder value +, lygią […]milijonams EUR, ir tokiu būdu padarytų tiesioginę teigiamą įtaką įmonėms rezultatams.
V.2.3. Išvados, susijusios su 2004 metų vasarą įvestų naujų maršrutų kainų politika
128.
Ekspertas atliko įvairių tyrimų ir patikrinimų, susijusių su naujais maršrutais, atidarytais 2004 metų vasarą. Jis atskleidė oro linijų sektoriaus tarifų nustatymo sudėtingumą: tokio sudėtingumo priežastis yra daugybė klientų skatinimo akcijų, paprastai trunkančių vieną mėnesį, susijusių su taikymu skirtingų taisyklių, susijusių su minimaliu ir/arba maksimaliu buvimo paskirties šalyje laiku, galimybėmis keisti tvarkaraštį ir kelionės dieną bei atgauti pinigus už bilietą bei užsakymo dienos įtaka; jis pastebėjo, kad patys palankiausi klientų skatinimo akcijų tarifai taikomi ribotam kiekvieno skrydžio vietų kiekiui. Galų gale, remdamasis ribotu išimčių, susijusių su price leadership, skaičiumi, ekspertas padarė išvadą, kad nesusidūrė su tokia sudėtinga situacija, kad galėtų manyti jog „Alitalia“ neįvykdė savo įsipareigojimų netaikyti šiems naujiems maršrutams plėšikiškų kainų .
129.
Atlikti testai turi du šaltinius: „Alitalia“ pateiktą ir eksperto patikrinta dokumentaciją, iš vienos pusės, ir eksperto savo iniciatyva atliktų užsakymų sistemos (CRS) „Galileo“ bei „Alitalia“ interneto svetainės testų rezultatų, iš kitos pusės.
V.2.3.1. „Alitalia“ pateiktų duomenų testai
130.
Kiekvienas iš 2005 m. vasarą atidarytų maršrutų buvo testuotas tiek maršruto atidarymo momentu, tiek 2005 metų kovo mėnesį; buvo ištirtos skrydžių į abi puses, tiek iš Italijos, tiek iš atitinkamo užsienio miesto, kainos. „Alitalia“ ir jos konkurentų pateiktos kainos buvo pataisytos siekiant atsižvelgti į surcharge cost (SC), skirtą padengti papildomoms žibalo arba draudimo išlaidoms, ir kuris gali būti labai skirtingas vienoje ar kitoje įmonėje, ir tai daroma siekiant išryškinti galutinę kliento mokamą kainą. Kainos gali būti apibūdinamos taip:
„Alitalia“ duomenys (EUR)
AZ
Konkurentai
Skirtumas (EUR)
SC
Galutinis skirtumas (EUR)
2004 m. vasarą atidarytų maršrutų kainos
Ciurichas - Fiumičinas
77
112
- 35
10
- 25
2004 m. - 2005 m. žiemą uždarytų maršrutų kainos
Timišoara - Malpensa
250
390
- 140
12
- 128
Šanchajus - Malpensa
513
533
- 20
19
- 1
Salonikai - Fiumičinas
130
170
- 40
19
- 21
2004 - 2005 m. maršrutų kainos 2005 m. kovo mėnesį
Malpensa - Zagrebas
169
199
- 30
22
- 8
Timišoara - Malpensa
129
149
- 20
12
- 8
Šanchajus - Malpensa
461
533
- 72
19
- 53
Note: SC: surcharge cost
131.
Iš 12 maršrutų, atidarytų 2004 m. vasarą, (arba 24 testų) tik vienu atveju (Ciurichas - Fiumičino) „Alitalia“ maršruto atidarymo tarifas, įskaitant nuolaidą, buvo 25 EUR mažesnis, negu konkurento „Swiss Air“ tarifas. Tuo atveju „Alitalia“ pateisino kainų skirtumą įvesdama naują produktų tipologiją su kur kas mažesniu maršrutų skaičių: tik vienas prieš keturis konkurento skrydžius.
132.
Iš tų pačių 12 maršrutų, atidarytų 2004 m. vasarą (24 testai) 2005 m. kovo mėnesį nebebuvo įregistruotas nė vienas atvejis, kai „Alitalia“ tarifai, įskaitant nuolaidą, būtų mažesni, negu pigesniojo jos konkurento. Linijos Ciurichas - Fiumičinas atveju galutinė kaina, kurią šiuo metu moka „Alitalia“ klientas, yra didesnė už „Swiss Air“taikomus tarifus.
133.
Iš 11 maršrutų, atidarytų 2004 m. žiemą (22 testai), trimis atvejais, kurių galutinis taškas yra Italija (Timišoara ir Šanchajus - Malpensa, Salonikai - Fiumičinas) atidarytojo „Alitalia“ maršruto tarifas su nuolaida buvo žemesnis, negu konkurento;
a)
Skrydžio Timišoara - Malpensa kainos skirtumas palyginus su „Austrian Airines“ (OS) tarifu yra 128 EUR. Šiaip ar taip, OS kaina (390 EUR) atrodė pernelyg aukšta palyginus su kainomis, kurias ta pati kompanija taikė skrydžiams iš to paties miesto į Amsterdamą, Gioteborgą, Ženevą, Helsinkį ar Liuksemburgą (249 EUR palyginus su „Alitalia“ skrydžiu iš Malpensos oro uosto, kainavusio 250 EUR). Be to, ekspertas perdavė ir „Alitalia“ vadovybės pateiktą paaiškinimą, jog rumunų oro linijų bendrovė „Carpatair“, neteikianti „Galileo“, skraidina maršrutu Timišoara - Orio al Serio (Milano Bergamo oro uostas) už 70 EUR, t.y. kelionė abiem kryptimis tekainuoja 140 EUR, daugiau kaip 100 EUR mažiau, negu skrendant „AZ“;
b)
skrydžio Šanchajus - Malpensa kainos skirtumas nevertas dėmesio (1 EUR nuo daugiau kaip 500 EUR);
c)
„Alitalia“ skrydžio Salonikai - Fiumičinas kaina su nuolaida 21 EUR skiriasi nuo tos, kurią siūlo „Olympic Airines“ (kelionė į vieną pusę kainuoja 85 EUR, o į abi puses - 170 EUR). Ši pastaba galioja tiktai skrydžiui iš Graikijos, kadangi skrydis iš Italijos brangiau kainuoja skrendant „Alitalia“ dėl SC, „Alitalia“ maršrutui sukuriančio papildomą 5 EUR kainą.
134.
Tuose pačiuose 11 maršrutų, atidarytuose 2004 m. žiemą (22 testai) du ankstesni atvejai, susiję su skrydžiais, kurių paskirties taškas yra Italija (Timišoara ir Šanchajus - Malpensa), prie kurių prisideda linija Malpensa - Zagrebas, 2005 m. kovo mėnesį „Alitalia“ tarifas su SC buvo mažesnis, negu konkurento. Pasak eksperto, „Alitalia“ vadovybė tokį skirtumą pateisino trumpalaikėmis pirkėjų skatinimo mažais tarifais akcijomis, susijusiomis su skrydžių padažnėjimu:
a)
skrydžiuose Timišoara - Malpensa, kainos skirtumas nuo konkurentų sumažėjo 8 EUR. Konkurentai („Alitalia“, „Tarom“, „Malev“) vis dėlto turėjo sumažinti savo kainas apie 130-150 EUR be SC dėl jau minėtų „Carpatair“ oro linijų, kurios siūlo skrydį į Orio al Serio abiem kryptimis;
b)
skrydžių Šanchajus - Malpensa kainų atotrūkis išaugo iki 53 EUR dėl to, kad „Alitalia“ kainos, palyginus su „Lufthansa“ ir KLM, sumažėjo; nuo tol šia kryptimi skraidoma penkis, o nebe tris kartus per savaitę;
c)
skrydžiui Malpensa - Zagrebas, „Alitalia“ siūlė kainą SC, 8 EUR mažesnę už konkurento „Croatian“ kainą.
135.
Dviejų 2005 m. vasarą atidarytų maršrutų (Malpensa - Krokuva ir Sarajevo) arba keturių testų atvejais „Alitalia“ tarifai buvo didesni arba lygūs jo konkurentų taikytiems tarifams.
V.2.3.2. Eksperto iniciatyva atlikti testai
136.
Ekspertas tiesiogiai per „Galileo“ atliko apie 110 papildomų testų, kurių objektas buvo šie nauji maršrutai įvairiais laikotarpiams; daugumoje atvejų testai patvirtino „Alitalia“ iš anksto pateiktus duomenis. Vis dėlto ekspertas mano, kad trimis atvejais, nagrinėtais pagal skirtingus kriterijus, galėjo susidaryti tarifų privilegija.
137.
Pirmasis - tai skrydis Sankt Peterburgas - Malpensa, kuris 2004 m. lapkričio ir 2005 m. sausio mėnesiais naudojosi 13 EUR tarifų privilegija „Alitalia“ naudai CSA atžvilgiu, jei neimsime domėn „Air France“ su savo konkurentais dėl sudarytų bendros veiklos sutarčių; ankstesniais atvejais „Alitalia“ buvo nurodžiusi „Air France“ kaip konkurentą. Bet kokiu atveju ekspertas pastebi, kad šiandien tokio kainų skirtumo nebėra.
138.
Antrasis atvejis - skrydis Timišoara - Malpensa, kurio, konkuravusio su „Austrian Airines“ (OS) skrydžiu, kainų skirtumas sudarė 128 EUR. Vis dėlto, ekspertas pastebi, kad nuo 2004 m. spalio 15 iki lapkričio 30 d. „Alitalia“ siūlė 149 EUR tarifą, taigi, įskaitant SC, jis 229 EUR skyrėsi nuo OS tarifo. Vis dėlto jis primena, jog nuo 2004 m. rugsėjo mėnesio (kas buvo patvirtinta 2005 m. vasarį) egzistavo skrydžių ten ir atgal 140 EUR tarifas, kurį „Carpatair“ taikė skrydžiams Timišoara - Orio al Serio.
139.
Paskutinis atvejis susijęs su maršrutu Valensija - Fiumičinas, kuriam 2004 m. lapkričio mėnesį „Alitalia“ buvo pasiūliusi klientams palankų 69 EUR tarifą ir į kurį ekspertas atsižvelgė savo tyrimo pabaigoje, tuo tarpu savus palyginimus „Alitalia“ atliko remdamasi 101 EUR tarifu; tokiu būdu „Alitalia“ pasinaudojo 22 EUR tarifine privilegija su SC. Kaip nurodyta anksčiau, tyrimo mėnesį šio skirtumo jau nebebuvo.
140.
Galų gale 2005 m. balandžio pradžioje Komisijos prašymu ekspertas atliko testus, siekdamas įvertinti kainų, kurias „Alitalia“ siūlė „Galileo“ kovo 17-22 dienomis (ankstesnių testų bazė) ir kuriomis tiesiogiai pardavinėjo bilietus savo interneto svetainėje. Tikta dviem atvejais (Roma - Bostonas ir Milanas - Vašingtonas) užfiksuotas 10 EUR skirtumas, tuo tarpu kitos kainos buvo patvirtintos. „Alitalia“ vadovybė patvirtino, kad bendrovės netaikė skirtingų kainų skirtinguose pardavimo kanaluose ir, atsižvelgdamas į nedidelį skirtumų skaičių, ekspertas padarė išvadą, kad tai buvo laikinas kainų skirtumas tarp dviejų patikrinimų.
V.2.4. Išvados, susijusios su garantuota paskola įmonei gelbėti
141.
Su „Alitalia“ pagalba ekspertas išanalizavo garantuotos paskolos, skirtos įmonei gelbėti, situaciją, jos panaudojimą 2004 metais, 2005 metų pirmą ketvirtį ir iždo padėtį, numatytą 2005 metų pabaigai.
V.2.4.1. Bendrosios pastabos apie tarpinę paskolą ir iždą
142.
Ekspertas priminė, kaip nurodyta sprendime dėl paramos įmonei gelbėti, kad kasos įplaukų prognozės, naudojamos paramai įmonei gelbėti, didžiąja dalimi buvo susijusios su 2003 m. ketvirtojo ketvirčio ir 2004 m. pirmojo ketvirčio duomenimis. Šio sprendimo priėmimo metu bendrovė buvo akligatvyje, kadangi 2004-2006 m. gamybinis planas, kuris turėjo būti įgyvendintas, susidūręs su profsąjungų pasipriešinimu jame numatytoms priemonėms. Visa tai privertė 2004 m. vasario mėnesį atsistatydinti įgaliotąjį administratorių bei jo pavaduotojus ir 2004 m. rugsėjo - spalio mėn. parengti naują planą.
143.
Ekspertas taip pat priminė, kad 400 milijonų EUR paskolos sutartis, pasirašyta 2004 m. spalio 11 d. su „Dresdner Bank“, buvo spalio 8 dieną Finansų ministro pasirašyto garantinio dekreto tęsinys. Ekspertas primena, kad bendrovės profsąjungų taryba neleido pradėti paskolos naudojimo, kol neįvyks akcininkų susirinkimas, kurio metu bus priimtas sprendimas dėl bendrovės kapitalo pertvarkymo. Susirinkimas, kurio metu nuspręsta padidinti kapitalą maksimalia 1,2 milijardų EUR suma, įvyko 2004 m. gruodžio 15 d. Prieš tai „AZ“ nesugebėjo pasinaudoti laikinąja paskola. Kita vertus, „Dresdner Bank“2005 m. sausio 14 d. laišku priminė „AZ“, kad paskola turėjo būti atsiimta iki 2005 m. kovo 31 d.
144.
Ekspertas išnagrinėjo ir atitikimą tarp kasos situacijos, pateiktos šios procedūros tikslais, ir tos, kurią bendrovė kas mėnesį skelbia vadovaudamasi „Consob“ nustatytomis normomis (48). Ekspertas patvirtino, kad tikrintina situacija atitinka fondus, kuriais iš tiesų galima disponuoti pinigų pervedimo į „Alitalia“ banko sąskaitą dieną. Ir priešingai, „Consob“ mėnesinė situacija skaičiuojama nustatytą apskaitos dieną ir apima trumpalaikes finansines paskolas, įskaitant suteiktąsias Italijos bendrovėms: arba likviduojamoms (kaip „Sisam“), arba nedalyvaujančioms kasos valdyme (kaip Aviofin) ir disponuojamas lėšas, kurių negalima panaudoti, esančias draudimo tarpininko „Alinsurance“ sąskaitoje, Amerikos kelionių agentūrose, nedalyvaujančiose kasos valdyme bei bendrovėse, įsikūrusiose šalyse, kurios disponuoja finansinių pervedimų į užsienį kontrolės sistema (į Libiją, Iraną, Nigeriją ir pan.). Visų šių punktų bendra suma 22-25 milijonai EUR, kuri, kad ir nedisponuojama, sudaro disponuojamą ir trumpalaikį finansinį turtą, atitinkamai perduotą disponuoti „Consob“.
V.2.4.2. Laikinosios paskolos panaudojimas 2004 metais
145.
2004 m. ketvirtąjį ketvirtį grynasis pinigų srautas be apyvartinio kapitalo ir investicijų poreikio pasikeitimų (pinigų srauto iš veiklos ir investicijų) pasiekė - 54 milijonus EUR palyginus su - 187 milijonais EUR, numatytais 2004 m. liepos mėn.; šis 133 milijonų EUR pagerėjimas, konkuruojantis su 80 milijonų EUR (49), yra susijęs su veiklos valdymo pagerėjimu palyginus su 2003 ūkiniais metais, naudojamu skaičiuojant pagalbą ir pajamas, kurių suma 20 milijonų EUR, 1993-1994 mokestinių kreditų iš valstybės pusės, numatytų, bet neatliktų mokėjimų oro uostų tiekėjams po ginčų, kurių bendra suma 20 milijonų, o galų gale - 4 milijonai EUR, gauti kaip įnašas į (50) angaro, skirto Neapolio oro uosto filialo „Atitech“ statybai. Mažiausias neigiamas likutis (53 milijonai EUR (51)) susikaupė dėl sumažėjusio investicijų poreikio; pavyzdžiui, be numatytų investicijų realizavimo, 2004 m. lapkričio mėnesį „Alitalia“ atliko vieną iš penkių numatytų lėktuvų „MD 11“ atgalinės nuomos operacijų, kurių bendra suma 17 milijonų EUR. Kompensavus finansines skolas, kurių mokėjimo terminas artėjo į pabaigą, t.y. 49 milijonus EUR, ketvirtiniai kasos poreikiai, lygūs 103 milijonams EUR, buvo patenkinti dėl to, kad po 2004-12-15 iš laikinos paskolos buvo atskaičiuota 100 milijonų EUR suma.
V.2.4.3. Laikinos paskolos panaudojimas 2005 m. pirmąjį ketvirtį
146.
2005 m. pirmąjį ketvirtį, remiantis pradine kasos situacija (2004 m. gruodžio 31 d. joje buvo 66 milijonai EUR), pinigų srautas buvo lygus - 70 milijonų EUR, palyginus su -195 milijonais EUR, numatytais 2004 m. liepos mėn.; iš šių 125 milijonų EUR apie 60 milijonų EUR pagerėjimas susijęs su nuolatiniu veiklos valdymo gerinimu palyginus su pagalbos skaičiavimo prognoze; į šį skaičių įeina ir teigiamas efektas vienetinės maržos (yield), mažesnės už numatytąsias, ir didesnio užpildymo koeficiento (load factor). Taip pat 60 milijonų EUR atėjo iš tęstinio investicinių išlaidų mažinimo: ji susikaupė iš kitų dviejų iš penkių numatytų lėktuvų „MD 11“ atgalinės nuomos ir 3 „Piper“ pardavimo operacijų, kurių bendra suma 30 milijonai EUR, 10 milijonų vertės vertybinių popierių perleidimas ir investicijų programos sumažinimas 20 milijonų EUR. Todėl bendrasis ketvirtinis finansų poreikis lygus daugmaž 105 milijonams EUR, įskaitant 35 milijonų EUR mokėtinų finansinių įsiskolinimų kompensaciją; vis dėlto buvo aktyvuota likusių 300 milijonų EUR laikinoji paskola, t.y. 55 milijonai EUR vasarį, 245 milijonai EUR kovą, tokiu būdu 2005-03-31 d. susidarė 262 milijonai disponuojamų likvidžių lėšų.
V.2.4.4. Situacija, iždo numatyta iki 2005 metų pabaigos
147.
Per trumpą laiką eksperto pateiktos „Alitalia“ prognozės tiktai lengvai nukrypo nuo kasos situacijos, kurioje 2005 m. gegužės 31 d. buvo 212 milijonai EUR; valdymo pagerėjimo ir mažesnių investicijų efektas bei ketvirtojo lėktuvo „MD 11“ atgalinės nuomos operacijos ir toliau duoda rezultatų. Iki 2005 m. pabaigos prognozuojamas biudžetas, atmetus galimo kapitalo pertvarkymo efektą, turėtų būti padalintas perpus ir sumažėti iki […] milijonų EUR.
148.
Ekspertas atmeta vieną iš „Alitalia“ pateiktų pateisinimų dėl visos paskolos išnaudojimo 2005-03-31, t.y. tai, kad, kaip nurodė „Dresdner Bank“, po 2005-03-31 ja pasinaudoti nebegalima. Taip pat jis laikosi griežtos nuomonės dėl hipotezės, taikomos tokioms prognozėms, arba 2004 m. spalio mėn. hipotezės, pagal kurią EUR/USD keitimo koeficientas buvo 1,27, o vieno bazinės naftos rūšies barelio kaina - 41 USD. Pastaroji hipotezė nėra realistiška, jei ją lyginsime su esama apie 55 ar 57 USD kaina. Eksperto pateiktose prognozėse, gautose iš trijų rinkos operatorių („BP Riskmanager“, „Shell Trading“ ir „Macquarie Energy“), pateikiami skaičiai, kurie 2005 metų pabaigoje sudarys 54 - 58 USD. Buvo apskaičiuota, kad jeigu vieno barelio kaina yra 55 USD, o EUR/USD keitimo kursas išlieka 1,27, neigiamos pasekmės „Alitalia“ buhalterinei apskaitai iki metų galo siektų […] milijonų EUR (52), t.y. apie […] milijonų EUR balandžio - birželio trimestrą. Tai rodo, kad esama „Alitalia“ kasa visiškai prisitaikyta tokiems pokyčiams. Ji tuo svarbesnė, kadangi 2004 metų rudenį, rengdama šias prognozes, dėl savo finansinės situacijos „Alitalia“ negalėjo įgyvendinti valiutų keitimo ir degalų kainų kitimo rizikos valdymo priemonių, taigi praktiškai bet koks situacijos pablogėjimas aiškiai atsispindės jos buhalterinėje apskaitoje; šiuo metu kompensavimo operacija apsiribos 55 USD kurso stabilizavimu ir šio nuostolio konkretizavimu.
VI. KOMISIJOS PASTABOS DĖL MENAMO NETEISINGO PARAMOS ĮMONĖS GALBĖJIMUI PANAUDOJIMO
149.
Komisija primena, kad, atsižvelgiant į jos 2005 m. sausio mėn. sprendimą pradėti procedūrą, šis sprendimas vertintinas, jeigu „AZ Fly“ ir „AZ Servizi“ kapitalo pertvarkymo procedūros, apie kurias pranešė Italija, turi būti taikomos kaip valstybės pagalba.
Vis dėlto mūsų procedūros pradžia nesusijusi su šiuo klausimu, Komisija, atsižvelgdama į pastabas, kurias gavo iš trečiųjų asmenų, norėjo jiems palikti galimybę suformuluoti komentarus šia tema, atsižvelgiant į Italijos prisiimtus įsipareigojimus paramos įmonei gelbėti kontekste ir atitinkamas panaudojimo sąlygas. Remdamasi šiais duomenimis ir siekdama didesnio skaidrumo, Komisija šiame skyriuje paaiškina savo preliminarią šio klausimo analizę. Bet kokiu atveju, kol laikina paskola nebus atlyginta arba šiam tikslui suteikta valstybės garantija nebus pašalinta, „Alitalia“ ir toliau paklus toms pačioms sąlygoms ir tiems patiems įsipareigojimams; taigi šioje dalyje neneigia galutinio Komisijos vertinimo šia tema, nei galimybės, kad ji gali kreiptis tiesiogiai į Teisingumo Teismą, vadovaudamasi EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį, arba pradėti procedūrą dėl neteisingo paramos įmonei gelbėti naudojimo, jei jis galėtų laikytis nuomonės, kad esama motyvų, pateisinančių abejones šioje srityje.
Komisija primena, kad viena iš pagrindinių paramos įmonei gelbėti teikimo sąlygų yra didelių neigiamų pasekmių kitoms valstybėms narėms nebuvimas. Kaip Italijos valdžios institucijos užsiminė sprendime dėl paramos įmonei gelbėti, jos prisiėmė įsipareigojimus dėl oro linijų kompanijos pajėgumų evoliucijos ir naujuose maršrutuose neįvedus grobikiškų kainų. Šiuos du aspektus gilinamasi 150 - 172 punktuose.
VI.1. Pastabos, susijusios su naujų investicijų nebuvimu ir su pajėgumais
150.
Komisija atsižvelgė į jo paskirto eksperto padarytas išvadas, kuris patvirtino, kad ataskaitos pateikimo momentu, 2005 m. balandžio mėnesį, „Alitalia“ nebuvo padidinusi savo parko naujais skraidymo aparatais, dėl kurių įsigijimo kompanija nebūtų sprendimo priėmusi anksčiau kaip 2002 metų gruodžio 31 dieną. Konkrečiai, atsakydama į trečiųjų asmenų pastabas, Komisija primena, kad 2004 m. vasario 16 d.„Alitalia“ valdybos nutarimas, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą (53), buvo susijęs tiktai su finansavimu lėktuvų, kuriuos įsigyti buvo nuspręsta anksčiau, negu 2002 m. gruodžio 31 d. Komisija pastebi, kad minėtas parkas priklauso visai „Alitalia“ grupei, įskaitant „Alitalia Express“.
151.
Todėl šiuo metu Komisija mano, kad nerado tokių duomenų, kurie leistų daryti išvadą, jog šio aiškaus įsipareigojimo, nurodyto sprendime skirti paramą, būtų aiškiai nesilaikoma.
152.
Be paties sprendimo turinio, kuriuo leidžiama pradėti teikti paramą įmonės pajėgumui padidinti, kaip buvo patvirtinta, jų buvo tinkamai laikomasi, Komisija atsižvelgia į tai, kad Italijos pateikti paaiškinimai, susiję su bendresnėmis sąvokomis, susijusiomis su pajėgumais; ji konstatuoja, kad parko didinimas ne tik turėtų nebūti naujų investicijų objektu, 2005 metais net ketinama sumažinti lėktuvų parką keturiais vienetais. TKO pasiūla, atvedusi į linijų ir sėdimų skaičiaus padidėjimą nuo 2004 m. vasaros iki 2005 m. vasaros priskirtina išimtinai gamybos padidėjimui dėl kur kas didesnio parko kasdienio panaudojimo. Pavyzdžiui, pasiūlai padidėjus apie 15 %, kaip smulkiai išaiškino Italijos valdžios institucijos, atitinka konkurentų konstatuotą augimą. Galimybė konkrečiai išnaudoti minėtą pajėgumą irgi yra padidinta dėl aiškaus skraidymo aparatų naudojimo koeficiento progreso.
153.
Šiaip ar taip, Komisija pastebi, kad sprendime dėl pagalbos įmonei gelbėti jau buvo atsižvelgta į naujų maršrutų atidarymą (54) ir juos palaikė, kadangi šios linijos buvo realizuotos, o nuolatiniai maršrutų pajėgumai didele dalimi nebuvo valdomi arba buvo valdomi monopolistiškai. Šiuo atveju kompanijai reikėjo leisti naudotis naujais šaltiniais, kurie tapo galimi disponuoti esamo parko geresnės rotacijos ir pastovaus disponuojamų sėdimų vietų skaičiaus sąlygomis; tai paaiškina, kaip anksčiau nurodyta, tonkilometrių arba vietų kilometrui pasiūlos padidinimą (TKO/SKO).
154.
Be to, atsižvelgdama į šiuo metu disponuojamus duomenis, Komisija laikosi nuomonės, kad plėtra, konstatuota remiantis dažniais ir atidarytais maršrutais, neprieštarauja 2004 m. liepos mėnesį priimtam sprendimui skirti paramą įmonei gelbėti.
VI.2. Pastabos dėl 2004 metų vasarą atidarytų naujų maršrutų pelningumo analizės
155.
Remdamasi savo paskirto eksperto pateiktais duomenimis, Komisija sugebėjo gauti fakto, kad visi nuo 2004 m, vasarą atidaryti maršrutai pasižymėjo pozityviais ekonominiais rezultatais, didžioji dalis atvejų paremta jų individualiais finansiniais įnašais, o visais atvejais, jeigu į juos integruojama feeder value, reikia pasakyti, kad papildoma bendroji marža, sukurta šių maršrutų likusiai kompanijos daliai. Komisija mano, kad pateisinama atsižvelgti į feeder value, ypač tuo atveju, jei kompanija, priėmusi „hub“ strategiją, nes tokio papildomo įnašo nebuvo, kadangi tokie maršrutai neatidaryti. Vis dėlto visi maršrutai, įskaitant naująjį Skandinavijos tinklą, atneša teigiamą įnašą, ir jis atitinka sprendimo dėl pagalbos įmonei gelbėti dvasią.
156.
Komisija taip pat pastebi, kad trečiųjų asmenų tvirtinimai apie skrydžių liniją Sankt Peterburgas - Milanas, kurią konkurentai laikė nuostolinga, paremti neteisintais skaičiavimais: maršruto, atidaryto 2004-2005 m. žiemą, bendroji tiesioginė marža, numatyta 2005 metais, yra […] milijonai EUR, neatsižvelgiant į feeder value, taigi sukurtų […] % pajamų, kurios jį daro vienu pelningiausių naujai atidarytų maršrutų.
VI.3. Pastabos dėl 2004 m. vasarą atidarytiems naujiems maršrutams taikomų kainų analizės
157.
Komisija primena, kad grobikiškų kainų buvimas visų pirma pasižymi situacija, kai kintamos papildomos pajamos neleidžia padengti kintamų papildomų sąnaudų, todėl gaunamas nuostolis. Ši problema, giliau svarstoma 155-156 punktuose, reikalauja kompleksinės ir gilios kompanijos buhalterinės analizės, kurios tretieji asmenys atlikti negalėtų. Dėl šios priežasties sprendime pradėti procedūrą Komisija buvo nusprendusi, jog paprastesnis „Alitalia“ tarifų palyginimas su konkurentų paslaugų tarifais (price leadership egzistavimas) būtų galėjęs pirmiausia pateikti duomenų apie egzistavimą situacijų, kuriose vertėtų įvesti plėšikiškas kainas.
158.
Šiuo klausimu Komisija, remdamasi atliktų testų rezultatais, konstatavo, kad nors iš tiesų egzistavo price leadership situacijų labai nedaugeliu atveju, trumpais laikotarpiais, o kainų skirtumai riboti, minėtiems maršrutams taikomos kainos neatrodo grobikiškos. Iš tiesų, kaip jau nurodyta, naujų maršrutų ekonominiai rezultatai pozityvūs, o didžioji dalis čia aptartų maršrutų, remiantis 2005 m. prognozėmis yra vieni iš labiausiai pelningų maršrutų: jau minėtas Sankt Peterburgas - Malpensa, Malpensa - Zagrebas, kurio bendroji tiesioginė marža […] %, Salonikai-Roma su beveik […] %. Šiek tiek prastesni rezultatai įregistruoti maršrutuose Roma - Ciurichas ir Timišoara - Malpensa; kiekvieno iš jų marža […] %, ir Roma - Valensija su […] % marža.
159.
Taigi šiame etape Komisija laikosi nuomonės, kad price leadership atvejų, konstatuojamų daugelyje pateiktų tekstų, skaičius, apimtis ir trukmė veikiau riboti, taigi iš jų neaiškėja kryptinga šios srities politika, tačiau tai daugiau susiję su pačia oro linijų paslaugų tarifų struktūra, jų skaičiumi ir jų nuolatiniu atnaujinimu. Be to, kaip įrodyta ankstesnėje naujų maršrutų maržos analizėje, ši situacija nepaveikė „Alitalia“ pelningumo; tai daugiau tikra, negu priešingai, kadangi naujų maršrutų situacija teigiama, ir tai įrodo, kad jų kompanijai teikiamos vidutinės kintamos pajamos iš maržos yra didesnės už kintamas papildomas sąnaudas, ir šis faktas pats savaime paneigia plėšikiškų kainų buvimą.
160.
Taigi Komisija, spręsdama iš šiuo metu disponuojamų dokumentų, daro išvadą, kad plėtra, konstatuota remiantis naujai atidarytų maršrutų pelningumu ir jiems taikomais tarifais atrodo neprieštarauja 2004 m. liepos mėnesį nuspręstai paramai įmonei gelbėti.
VI.4. Pastabos dėl garantuotos paskolos įmonei gelbėti
161.
Remdamasi pastabomis, pateiktomis trečiųjų asmenų ir Italijos, o ypač savo paskirto eksperto išvadomis ir iki šiol disponuojamais duomenimis, Komisija mano, kad „Alitalia“ iždo padėtis šiuo metu yra geresnė, negu numatyta priimant sprendimą dėl paramos įmonei gelbėti.
162.
Tokią situaciją iš esmės sukūrė geresnė veiklos sąnaudų kontrolė ir sėkminga alternatyvių finansavimo šaltinių paieška, pavyzdžiui, minėtos skraidymo aparatų atgalinės nuomos operacijos. Tokia situacija taip pat atspindi kompanijos rezultatų indėlį į naujus maršrutus, kurie, kaip anksčiau nurodyta, sukuria pozityvią maržą. Atsakydama tretiesiems asmenims, Komisija patikslina, kad žibalo įsigijimas arba kompensacijų mokėjimas yra vienos iš normalių oro linijų kompanijos prievolių, darančių įtaką jos pinigų srautams arba valdymo biudžeto įplaukoms, naudojamoms pagalbos apibrėžimo tikslais.
163.
Apskritai, Komisija tegali pozityviai vertinti faktą, kad įmonė, būdama priversta pertvarkyti savo finansinę situaciją, bando riboti savo finansinius poreikius, siekdama pagerinti bendrą savo veiklos ir savo patikimumo naujų investuotojų akimis būklę bei rasti alternatyvių finansavimo šaltinių. Dar Komisija pažymi, kad dvigubas investicijų sumažinimo ir alternatyvių ilgalaikių investicijų paieškos poveikis padeda nutildyti bet kokia kritiką, teigiančią, jog parkas finansuojamas iš pagalbos įmonei gelbėti, taigi ji naudojama sprendimo skirti šią pagalbą neatitinkančiais tikslais.
164.
Šia tema Komisija pastebi, kad pavėluotą paramos įmonei gelbėti panaudojimą nuo 2004 m. gruodžio 15 dienos profsąjungos taryba priskyrė kapitalo pertvarkymo procedūrai, siekdama išvengti sudaryti įmonei beviltiškų įsiskolinimų; tokiu pat būdu progresyvus paramos panaudojimas gali būti laikomas daugiau geros vadybos ženklu. Išmokų naudojimo išskirstymas etapais rodo, kad ir vystydama naujus maršrutus, kas jau buvo padaryta pasinaudojant pastoviai ir teigiamos maržos, kaip jau nurodyta, neigiamai nepaveikė bendrovės kasos situacijos atsižvelgiant į prognozes; priešingai, įrodoma, kad ji prisidėjo prie jos stiprinimo. Tokiu pat būdu buvo numatyta padengti būsimas restruktūrizavimo veiksmų, daugiausia personalo mažinimo tikslais, išlaidas iki 2005 m. birželio 30 dienos, ir tai laipsniškai atsispindi ižde, palaipsniui realiai atleidžiant perteklinį personalą ir mokant jam priklausančias sumas.
165.
Dėl šios priežasties „Alitalia“ grupės ižde 2005 m. kovo 31 d. buvo 262 milijonai EUR, t.y. apie 200 milijonų EUR daugiau, negu 2004 m. rugsėjo 30 d. (apie 60 milijonų EUR) (55). Komisija pastebi, kad, kaip nurodė ekspertas (žr. 147 punktą), šis skaičius turėtų sumažėti apie 50 milijonų EUR iki gegužės 31-osios, dienos, kurią palankiausia baigti procedūrą, susijusią su restruktūrizavimo planu, pateiktu vadovaujantis bendrijos gairėmis. Komisija primena, kad toks 262 milijonų EUR iždo lygis atitinka mažiau negu 6 % metinės išrašytų sąskaitų sumos, todėl yra daug žemesnis už anksčiau įmonės įregistruotus skaičius, t.y. 500 milijonų EUR 2003 metų pabaigoje, vidutiniškai 17 % to, ką tą pačią dieną turėjo pagrindinės Europos oro linijų kompanijos (šis procentas „Alitalia“ atveju atitiktų 700 milijonų EUR. Vis dėlto „Alitalia“ iždo padėtis lieka kritiška, tiek pagal sumas su mokesčiais, tiek lyginant su jos pagrindinių konkurentų padėtimi. Be to, Komisija pažymi, kad, ceteris paribus, t.y. atsižvelgiant į finansines priemones, kurių ėmėsi „Alitalia“ pastaraisiais mėnesiais, neskaičiuojant įmonei gelbėti gautos paramos, įmonės iždas kovo 31 dieną būtų nuostolingas maždaug - 140 milijonų EUR (262 - 400 milijonų EUR), o gegužės pabaigoje šis skaičius padidėtų iki - 190 milijonų EUR. Vis dėlto Komisija turi konstatuoti, kad be pagalbos kompanija tikrai būtų atsidūrusi nuostolingo biudžeto situacijoje, taigi būtų nemoki, jau 2004 m. gruodžio pabaigoje 2004 (56). Pasak Komisijos, įmonės elgsena naudojant laikinėją paskolą nepažeidžia paramos įmonei gelbėti naudojimo normų.
166.
Be to, Komisija patikslina, kad pagalbos būtinybės vertinimas turėjo būti atliktas priimant sprendimą ir vadovaujantis tą dieną turėtais duomenimis, ir tai buvo padaryta 2004 m. liepos mėnesį. Komisija pastebi, kad daugelis žinomų „Alitalia“ valdymo duomenų tą dieną kėlė didelį susirūpinimą dėl biudžeto padėties kitimo nuo 2004 m. vasaros. Kaip pavyzdį Komisija cituoja eksperto paminėtą išankstinį 34 milijonų EUR garantijos sutarties nutraukimą 2004 m. pradžioje iš „Royal Bank of Scotland“ pusės; taip pat ji mini trečiųjų asmenų dokumentus, pateiktus Italijos, kurie patvirtina, kad pirminiai įmonės lizingo, degalų tiekėjai bei pardavimo apmokant kredito kortelėmis agentai pareikalavo papildomų piniginių atidėjimų, o galbūt ir garantinių užstatų tam, kad būtų pratęsti jų komerciniai ryšiai su „Alitalia“. Tai aiškiai įrodo koks neigiamas tuo metu buvo rinkos požiūris į „Alitalia“ ir kaip jį vertino jos vadovybė. Be to, sprendime dėl paramos įmonei gelbėti Komisija buvo sutikusi, kad rizikai padengti skirti 40 milijonų EUR būtų įskaičiuoti į pagalbos skaičiavimą (57).
167.
Komisija pastebėjo, kad ši rizika neišnyko. Pavyzdžiui, 2005 m. ekonominėse prognozėse (58), Komisijos paskelbtose 2005 m. balandžio 4 d., 2005 metams numatė, jog naftos barelio kaina bus 50,9 USD, o EUR/USD keitimo kursas 1,31; šiuo pagrindu metinės išlaidos degalams 2005 metais turėtų sudaryti apie 625 milijonus EUR, t.y. per metus padidėtų 156 milijonais EUR, o per ketvirtį 40 milijonais EUR.
168.
Dėl tos priežasties, ir atsižvelgdama į šiandien turimą ir ateityje gausimą informaciją, Komisija, konstatuodama, jog be paskolos kasos padėtis būtų buvusi neigiama jau nuo 2004 m. gruodžio 31 d., ir atsižvelgdama į riziką, visų pirma susijusią su naftos kaina, neaiškioje to meto padėtyje suteiktą sumą laiko suprantama. Tokiu būdu patvirtinama, kad Komisija teisėtai galėjo manyti, jog tuo metu ir jos sprendimo neįtakojant vėlesniems faktams, leista suteikti 400 milijonų EUR parama buvo adekvati.
169.
Remdamasi šia analize, Komisija mano, kad, viena vertus, sprendimas dėl paramos įmonei gelbėti buvo visiškai pagrįstas, o kita vertus, kad dabartinėje situacijoje parama nebuvo panaudota kaip nors netaisyklingai. Priešingai, ji patvirtina paramos įmonės veiklos palaikymui būtinybę tam tikru ribotu laikotarpiu, kuriuo toks leidimas buvo duotas, ir kad tokia pagalba padėjo parengti pramoninį, ekonominį ir finansinį planą, plačiai palaikomą įmonės socialinių partnerių, kuris turi užtikrinti ilgalaikį įmonės pelningumą.
170.
Vis dėlto, Komisija primena Italijai, įsipareigojimus, kuriuos ji prisiėmė visam paramos įmonei gelbėti laikotarpiui; todėl Italija turės ir toliau atidžiai kontroliuoti, kaip laikomasi minėtos paramos teikimo sąlygų, o ypač užtikrinti, kad „Alitalia“ susilaikytų nuo bet kokių grobikiškų kainų taikymo 2004 m. vasaros sezonu atidarytiems naujiems maršrutams. Akivaizdu, kad Italija lieka įsipareigojusi teikti Komisijai periodines ataskaitas, numatytas sprendime dėl paramos įmonei gelbėti, kurie leistų įvertinti prisiimtų įsipareigojimų vykdymą. Dėl garantuotos paskolos įmonei gelbėti kompensavimo, Komisija atsižvelgia į anksčiau minėtą Italijos įsipareigojimą, kad jis įvyks per aštuonias darbo dienas po „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo įvykdymo, ir bet kokiu atveju iki 2005 m. gruodžio 31 dienos. Komisija mano, kad įvykdymo data atitinka lėšų perdavimą įmonei. Kompensacija bus perduota pagalba besinaudojančiai įmonei „Alitalia“, o šiuo atveju - įmonei, kuri užsiima oro transporto veikla - „AZ Fly“, kuri teisiniu požiūriu yra pastarosios įpėdinė ir perima, kaip jau nurodyta, beveik visus esamus įsiskolinimus. Aišku, kad Komisija ir toliau vykdys teisingo paramos įmonei gelbėti teikimo stebėseną, remdamasi savo bendra kompetencija kontroliuoti valstybės teikiamą pagalbą.
171.
Komisija taip pat mano, kad įsipareigojimas sumažinti valstybės akcijų dalį įmonėje „Alitalia“, kurį prisiėmė Italijos valdžios institucijos, iš tiesų taikomas tiktai „AZ Fly“. Ši bendrovė išlaikys „Alitalia“ juridinį statusą, perims beveik visas jos skolas, o konkrečiai - prievolinę skolą, apsunkintą turtinėmis garantijomis, kurias sudaro skraidymo aparatai, ir garantuotą paskolą įmonei gelbėti; pastarasis įsipareigojimas sumažinti valstybės dalyvavimą bendrovėje per vienerius metus vis dėlto priskirtinas pagalbos gavėjui. Komisija pabrėžia, kad nurodytomis priemonėmis irgi siekiama vykdyto tokį įsipareigojimą.
172.
Galų gale Komisija laikosi nuomonės, kad esamame būsimo oro linijų kompanijos „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo kontekste ir įmonių finansinių perspektyvų gili analizė, rodanti, kad potencialūs investuotojai pasistengs atlikti, turėtų priversti bendrovę skrupulingai laikytis pateikto gamybinio plano; šiame proga Komisija primena, kad 2005 - 2006 metams plane numatyta atnaujinimo fazė, užtikrinsianti veiklos valdymo tęstinumą ir greitą, prasidėsiantį jau nuo 2006 metų, pusiausvyros atgavo, o ne ekspansiją, pasiekiamą, pavyzdžiui, tarifų karą, kuris pakenktų šių tikslų siekimui.
VII. PARAMOS EGZISTAVIMO VERTINIMAS PAGAL SUTARTIES 87 STRAIPSNIO 1 DALĮ
173.
Komisija primena, kad šio galutinio sprendimo objektas - du Italijos pranešimuose minimi kapitalo pertvarkymai, dėl kurių ji 2005 m. sausio 19 d. pradėjo formalią tyrimo procedūrą, o visų pirma - valstybės dalyvavimas „AZ Fly“ kapitalo, kurio maksimali bendra suma 1,2 milijardo EUR, pertvarkyme, iš vienos pusės, ir 216 milijonų EUR dydžio „AZ Servizi“ kapitalo didinimas, kurį numato atlikti valstybinė holdingo kompanija „Fintecna“, iš kitos pusės.
174.
Komisija pastebi, kita vertus, kad palaikymo priemonės, minimos sprendimo pradėti procedūrą 18 ir 19 punktuose, ir vadinamos „integracijos kasa“ bei „pagalba mobilumui“, oro transporto sektoriuje yra Italijos teisės sistemoje jau anksčiau egzistavusių priemonių panaudojimo atvejis, kurios galbūt turėtų būti vertinamos kaip tokios, visuose suinteresuotuose veiklos sektoriuose kaip tokiuose, visose pelningose veiklos šakose. Nei pranešimas, nei pats sprendimas pradėti procedūrą, o ypač jo 51 - 66 ir 72 punktai buvo susiję su šiomis priemonėmis. Tačiau šis sprendimas neprieštarauja Komisijos pozicijai, remdamasi bendruoju šių horizontalaus pobūdžio priemonių vertinimo su valstybės pagalba susijusių nuostatų srityje. Komisija taip pat pastebi, kad tokios priemonės priskirtinos prievolėms, tenkančioms valstybei kaip visuomeninei institucijai, ir nacionalinei socialinės saugos sistemai. Kadangi jos yra visiškai skirtingos nuo šiame sprendime analizuojamų kapitalo įnašų, šios priemonės neturi būti integruotos į tokių įnašų vertinimą.
175.
Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį ir EEE 61 straipsnio 1 dalį, su šiomis sutartimis yra nesuderinamos, kadangi daro poveikį mainams tarp valstybių narių arba tarp sutarties šalių, valstybių teikiamą paramą, arba iš valstybės lėšų, bet kokia forma, kurios privilegijuotų tam tikras įmones ar tam tikrus gamintojus, iškreiptų ar keltų grėsmę konkurencijai.
VII.1. Valstybės ištekliai
176.
Komisija primena analizę, atliktą sprendimo pradėti procedūrą 63 punkte, dėl valstybės išteklių pervedimo bendrovei „Alitalia“. Suinteresuotos šalys ir Italijos valdžios institucijos nepateikė prieštaravimų minėtai analizei. Konkrečiai Komisija pastebi, kad Italijos pateikiamais patikslinimais, susijusiais su IRI ir valstybės chronologija, kaip pavyzdžiui susiję su jų poveikiu bendrovei „Fintecna“, siekiama paprasčiausio išaiškinimo, bet nesiekiama užginčyti „Fintecna“ pateiktų lėšų kvalifikavimu valstybės ištekliais, nei fakto, kad minėtos operacijos priskirtinos valstybei.
VII.2. Poveikis mainams ir konkurencijai Bendrijoje
177.
Suinteresuotos šalys ir Italija neužginčijo Komisijos vertinimo, minimo sprendimo pradėti procedūrą 64 punkte, susijusio su poveikiu mainams tarp valstybių narių ir konkurentams, vertinimą, kurį Komisija patvirtina. Komisija primena, kad 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojus trečiajai oro transporto liberalizavimo fazei („trečiajam paketui“) (59), Europos oro transporto paslaugų sektorius tapo gyvos konkurencijos arena,
178.
Kalbėdama apie Italijos pateiktas pastabas dėl galutinio sprendimo priėmimo tempų, Komisija atsako, jog puikiai suvokia, kuo rizikuoja „Alitalia“, tačiau gyva konkurencija, kuria pasižymi oro transporto rinka, verčią ją ypatingai atidžiai išanalizuoti situaciją. Komisija nemano, kad Italija įrodė egzistuojant pavojų kompanijos valdymo tęstinumui, jeigu jos sprendimas nebūtų priimtas iki 2005 m. gegužės mėnesio pabaigos. Galų gale, Komisija konstatuoja, kad, pavyzdžiui, pakoreguotas 2005-2008 m. planas, priimtas 2005 m. balandžio 14 dieną kompanijos valdybos, jai buvo perduotas tiktai balandžio 22 dieną, ir tai negalėjo pagreitinti tyrimo.
VII.3. Specifika
179.
Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad „valstybės pagalba“ vadinama priemonė, skatinanti „tam tikras įmones ar tam tikrus gamintojus“. Konkrečiu atveju Komisija konstatuoja, kad tiek kalbant apie valstybės kapitalo dalį bendrovės „AZ Fly“ kapitalo pertvarkyme, tiek apie valstybinės holdingo kompanijos „Fintecna“ dalyvavimą „AZ Servizi“ kapitale, minėtos priemonės skirtos išimtinai šioms dviem įmonėms.
VII.4. Įmonės, besinaudojančios parama, privilegijos egzistavimas
180.
Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, vertinimą sudaro atskiri abiejų anksčiau apibūdintų operacijų, susijusių su dviem atskiromis bendrovėmis, veikiančių skirtingose rinkose, tyrimai.
181.
Šia proga Komisija konstatuoja, kad „AZ Fly“ oro transporto veiklos ir „AZ Servizi“ antžeminių tarnybų veiklos atskyrimas bendrovėje „Alitalia“ nėra minėtos įmonės ypatumas (60). Konkrečiu atveju „Alitalia“ konsultacinis bankas „Mediobanca“, iš tiesų pastebėjo, kad įmonei „AZ Fly“ tokia dekonsolidacijos operacija padėtų įmonei koncentruotis į oro transporto sektoriumi besidominčius investuotojus dėl dabartinio naujų akcijų diskontavimo ir galimybės ateityje gauti pridėtinę vertė be to, kaip jau konstatuojama sprendime pradėti procedūrą, tai padės įmonei savo valdymo prievolių, iki šiol pastovių, dalį padaryti kintama, sudarant techninės priežiūros, valdymo ir pan. sutarčių. Tai būtų ypatingai paranku nepalankiomis ekonominėmis sąlygomis. Be to, pasak „Mediobanca“, atskyrimas atvers įmonei „AZ Servizi“ naujų veiklos ir augimo galimybių, kurias būtų sunku realizuoti bendrovei, kuri visiškai priklauso oro linijų operatoriui. Taip pat jis turi skatinti pramonės ar finansų sričių veikėjų susidomėjimą tam tikromis veiklos rūšimis, kurias jie nori ir toliau plėtoti, bet nepageidauja išeiti už savo pagrindinės veiklos srities ribų.
182.
Komisija nurodo, kad minėtas veiklos sričių atskyrimas ir jo buhalterinės bei finansinės pasekmės vyko skaidriai. Pavyzdžiui, investuotojams pateiktame gamybiniame plane iš tiesų apžvelgiami abu aspektai: kalbant apie „AZ Fly“, patikslinama, kad ši įmonė perims beveik visą „Alitalia“ skolą, įskaitant grąžinimą paskolos, kuri yra paramos įmonei gelbėti, suplanuotam 2005 - 2006 metais, objektas; plane smulkiai aprašomas „AZ Servizi“ veiklos sričių išskaidymas, pradinio „AZ Fly“ įnašo įvertinimas, kuris, beje, neseniai buvo paskelbtas „Alitalia“ interneto svetainėje, numatomas „Fintecna“ įėjimas į kapitalą ir jo sąlygos, įskaitant dalinę privilegijuotųjų akcijų emisiją. Todėl Komisija mano, kad investuotojai, į kuriuos buvo kreiptasi, žinodami padėtį, galėjo susidaryti nuomonę apie veiklą, į kurią galėjo pageidauti investuoti, apie numatomą kiekvienos veiklos rūšies pelningumą ir apie savo būsimus ryšius.
183.
Galų gale Komisija primena, kaip jau nurodyta jos sprendime pradėti procedūrą, kad tiktai vadovaujantis privačių investicijų rinkos ekonomikos sąlygomis principu galima patikrinti, ar abiejose kapitalo pertvarkymo operacijose nėra neteisėtų privilegijų. Ji nurodo, kad šis klausimas skiriasi nuo paramos įmonei gelbėti teikimo klausimo. Pastarojo tikslas iš tiesų buvo, suteikiant trumpalaikę labai ribotos sumos iždo paskolą (ypač susijusią su tuo, kad įmonė veiks jau neilgai, įprastame analogiškų oro linijų bendrovių iždo arba bendrojo įmonės balanso lygmenyje), susidedančią iš „Dresdner Bank“ suteiktos paskolos su paprasčiausia valstybės garantija, įveikti trumpalaikio likvidžiojo kapitalo krizę, kuri savaime galėjo įstumti įmonę į nemokumą. Priešingai, investuotojų (ir už rinkos operacijas garantuojančių bankų) vertinimas kapitalo pertvarkymų, operacijų, kurios suinteresuotoms įmonėms sukuria nuolatinių išteklių remiasi ekonominiu vidutinės trukmės ir ilgalaikio pelningumo vertinimu pagal sukurtus rezultatus arba pridėtinę vertę, kuri lemia jos gamybinio plano, numanomų pramoninių ir komercinių akcijų bei įmonės valdymo patikimumą. Dar Komisija pastebi, kad Italijos valdžios institucijų prisiimti įsipareigojimai užtikrinti, kad „Alitalia“ grąžins įmonei gelbėti gautą paramą iškart po kapitalo pertvarkymo, apima išankstinį atitinkamų iš iždo gautų 400 milijonų EUR išmokėjimą iš įmonės aktyvo.
VII.4.1. „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo vertinimas
184.
Dėl kapitalo pertvarkymo operacijos, dalyvaujant valstybei ir privatiems investuotojas: visų pirma, nėra jokios abejonės, kad turimas omenyje kapitalo įnašas pagal Sutartį yra valstybės finansų šaltinis, nes lėšos gaunamos tiesiog iš Italijos iždo. Be to, sprendimą dalyvauti kapitalo pertvarkymo operacijoje, įsipareigojant bent jau dalinai pasinaudoti savąja pasirinkimo teise, priėmė Italijos ekonomikos ir finansų ministerija.
VII.4.1.1. Bendrosios pastabos
185.
Sutartis įteisina neutralumo valstybių narių nuosavybės valdymo tvarkos atžvilgiu principą (EB sutarties 295 straipsnis ir EEE sutarties 125 straipsnis), ir valstybinių bei privačių įmonių lygiateisiškumo principą. Remiantis šiais principais, Komisijos veiksmai negali būti nei palankūs, nei nepalankas iš valstybinių įstaigų kapitalo įdėjimams į įmonių kapitalą. Todėl Komisija turi ištirti šiuos kapitalo įdėjimus į įmones, kad valstybės narės nepažeidinėtų Sutarties normų, susijusių su valstybės paramos teikimu.
186.
Kad nustatytų, ar turima omenyje valstybės parama, Komisija turi Teismo įgaliojimą vertindama remtis „investuotojo į rinkos ekonomiką principu“, išdėstytu naujausiuose teisės aktuose (61). Pasak pastarojo, norint nustatyti, ar kapitalo įnašas gali būti laikomas valstybės parama, reikia atsižvelgti į realią įmonės turimą galimybę gauti ekvivalentišką finansavimą kapitalo rinkoje. Remiantis šiuo principu, valstybės parama nelaikomas kapitalo įdėjimas, įvykstantis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, besivadovaujančiam normalia rinkos logika (62).
187.
Valstybinio investuotojo elgsena lyginama su hipotetine elgsena privataus investuotojo, pavyzdžiui privačios holdingo kompanijos arba privačios įmonių grupės, vykdančios struktūrinę, globalią ar sektoriaus politiką, vadovaudamasis ilgalaikiškesnio pelningumo perspektyvomis (63). Kapitalo, reikalingo laikinai sudėtingoje padėtyje atsidūrusiai įmonei išgyventi, bet kuri po restruktūrizacijos gali ir vėl tapti pelninga, įdėjimas nebūtinai yra pagalba, nors taip elgtųsi ir privatus investuotojas.
188.
Todėl, pasak Komisijos, kapitalo įdėjimas, atliktas per valstybinius išteklius, nėra valstybės parama, jei operacijoje dalyvauja privatūs akcininkai, bent jau proporcingai atitinkamų akcijų ir akcijų, identiškų valstybinio investuotojo akcijoms, skaičiui, ir jeigu privačių investuotojų pasirašyta akcijų dalis yra realiai ekonomiškai svarbi. Ši nuostata, paremta įnašų kontekstiškumu, vėliau buvo perimta Teisingumo teismo ir pirmojo laipsnio teismo (64).
VII.4.1.2. Specialiųjų sąlygų taikymas
189.
Visų pirma, kalbėdama apie „AZ Fly“ ir „AZ Servizi“ atskyrimą, Komisija nemano, kad šiuo atveju, priešingai atvejams, kuriais ji turėjo pastabų, ji susidūrė su įmonės dalijimu, kurio tikslas priskirti susikaupusias skolas valstybinei įmonei, tuo tarpu kai tikrąją ekonominę veiklą vykdytų privatus sektorius. Ir priešingai, atsižvelgiant į įmonės teisinę ir ekonominę situaciją, didžioji įsiskolinimo dalis, t.y. prievolių įsiskolinimas ir paskolos, gautos pagal realias parko garantijas, kaip antai paskola įmonei gelbėti, iš tiesų priskiriama bendrovei „Alitalia“, perkrikštytai „AZ Fly“, kuri tęs daugiausia dabartinės kompanijos veiklos. Kalbėdama apie Italijos įsipareigojimus, Komisija turi omenyje tai, kad minėtos paskolos grąžinimas turi būti išankstinis, atliekamas per aštuonias darbo dienas po „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo (t.y. atitinkamų lėšų perdavimo įmonei), ir bet kokio atveju iki 2005 m. gruodžio 31 d.
190.
Komisija nurodo, kad privatūs akcininkai Italijos minėtame „AZ Fly“ kapitalo pertvarkyme realiai dalyvaus daugiau, negu galėtų proporcingai tos kategorijos akcininkų (lygų 38 %), o tomis pačiomis sąlygomis - ir valstybinio akcininko šiuo metų turimų akcijų skaičiui. Iš tiesų Italijos valstybės prisiimtas įsipareigojimas sumažinti savo dalyvavimą iki 49,9 % akcinio kapitalo privertė „Deutsche Bank“ sutikti, galbūt drauge su kita finansine institucija, garantuoti už privačių investuotojų įsipareigojimus maksimalia 650 milijonų EUR suma, lygia apie 54 % maksimalaus numatyto kapitalo pertvarkymo sumos. Dėl to privačių investuotojų dalis kapitalo didinime vis dėlto bus didesnė, tad valstybės dalis bus mažesnė, negu 50 %. Italija savo įsipareigojime nurodo, kad valstybė įsigys akcijas už tą pačią kainą, kuri bus bendrai nustatyta „AZ Fly“ ir „Deutsche Bank“, ir tomis pačiomis rinkos sąlygomis, kaip privatūs investuotojai.
191.
Taigi „Deutsche Bank“, techniškai kompetentingas profesionalus operatorius, garantavo už sėkmingą operacijos eigą, įvertino riziką, susijusią su daliniu akcijų nepasirašymu. Šiam tikslui 2005 m. balandžio 19 d. Komisija gavo įsipareigojimo, „Deutsche Bank“ adresuoto „Alitalia“, laiško kopiją, kuria finansinė institucija sutinka pasirašyti sutartį, garantuosiančią arba padėsiančią garantuoti teigiamą kapitalo pertvarkymo operacijos rezultatą. Tokia praktika atitinka praktiką, kuriai Komisija pritarė 2002 metais, svarstydama ankstesnį bendrovės „Alitalia“ kapitalo pertvarkymą. Galutinė garantijos sutartis bus pasirašyta patikrinus 195 ir 196 punktuose aprašytas sąlygas, ir taps galutiniu konkrečiu „Deutsche Bank“ įsipareigojimu pateikti operacijai finansinių instrumentų ar pasirašyti arba sudaryti sąlygas išleistų akcijų pasirašymui. Šiuo atveju Komisija atsižvelgė į Italijos valdžios institucijų patikslinimus, pasak kurių minėta preliminari sutartis šalims turi visą teisinę galią, su sąlyga, kad pasitvirtins numatytos sąlygos.
192.
„Deutsche Bank“ įsipareigojimų laiške nurodoma, kad galutinė garantijos sutartis bus neišvengiamai pasirašyta prasidedant pasiūlos laikotarpiui, ir kad joje bus įrašytos sąlygos ir susitarimai, paprastai numatomos tokio tipo sutartyse, vadovaujantis geriausia nacionaline ir tarptautine praktika. „Deutsche Bank“, galbūt drauge su kita finansine institucija, įsipareigoja į garantiją įtraukti kitas finansines institucijas, kad sudarytų tikrą garantijos konsorciumą. Nuo šių bankų įsikišimo, kaip tik dėl „Alitalia“ akcininkų struktūros, labai priklauso operacijos sėkmė. Iš tiesų privatiems akcininkams priklausantis kapitalas yra gerokai suskaidytas, kadangi šiuo metu nė vienas privatus bendrovės akcininkas negalėjo atlikti operacijos ekonominės analizės ir iš anksto įsipareigoti joje dalyvauti, kaip padarė valstybė.
193.
Komisija pripažįsta, kad bendrovės, kurių akcininkų sudėtis labai fragmentiška, kreipimasis į vieną ar daugiau bankų, turinčių garantuoti gerą operacijos baigtį, yra būtinas, kad būtų iki galo padidintas rinkoje esantis kapitalas. Iš tiesų tiktai kvalifikuoti finansų tarpininkai, giliai išmanantys finansų rinkas ir reikalingus kapitalo įdėjimų tipus, ir remiantis giliu išankstiniu operacijos tyrimu, gali įsipareigoti investuoti naujai išleistas akcijas į privačių investuotojų verslą, jei matytų tokią operaciją esant protingą ir galinčią sudominti tam tikrus finansuotojus. Toks akcininkų sudėtis išsiskaidymas akivaizdus bendrovėje „Alitalia“, kurioje nė vienam privačiam akcininkui nepriklauso 3 % akcijų; vienintelė santykinai didelė kapitalo dalis priklauso „Air France“, turinčiai apie 2 % akcijų.
194.
Prieš pateikdama savo pasiūlymą, „Deutsche Bank“ įvertino bendrovės strategiją ir būsimo pelno perspektyvas. Be to, prieš sudarydama galutinę sutartį, ji numatė dvi užduotis, kurias turi įvykdyti investuotojai, tokiu būdu įgalindami pradėti operaciją. Tokiu būdu bankininkas užsitikrina visas garantijas ir laidavimus, leidžiančius jam suderinti savo pasiūlymus ir prisiimamą riziką. Reikia pastebėti, kad šis bankas neturi jokių ryšių su Italijos ekonomika nei valdymo, nei akcininkų valdymo plane, ir kad jis nėra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas suinteresuotos valstybės narės.
195.
Sąlygas, nuo kurių priklauso galutinės garantijos sutarties pasirašymas, galima išskirstyti į du blokus. Pirmajam priklauso santykinai įprasti elementai, tiesiogiai neįtakojantys Komisijos vertinimų, tiktai realų vykdymą. Tokie komisijos užfiksuoti elementai iš Kompanijos, tarp kitko, yra
a)
neeilinių įvykių, galinčių padaryti neigiamą įtaką gerai operacijos eigai, nebuvimas;
b)
perdavimas bankui visos svarbios informacijos apie ekonominę, finansinę ir vadybinę „Alitalia“ situaciją, įskaitant 2004 ūkinių metų balansą su revizoriaus vertinimu ir 2005-2008 gamybinio plano atnaujinimu,
c)
banko dalyvavimą operacijos sąlygų nustatyme,
d)
„AZ Servizi“ dekonsolidaciją, į jos kapitalą deramai įsiliejus vienai ar daugiau įmonių.
196.
Sąlygos, figūruojančios „Deutsche Bank“ ketinimų protokole, kurios sudaro antrąjį bloką, gali paveikti operacijos vertinimą iš Komisijos pusės; todėl jos turi būti detaliai išnagrinėtos. Tai toliau išvardintos sąlygos:
a)
nustatytinas skirtumas tarp akcijų emisijos kainos ir jų biržos vertės,
b)
komisiniai, kuriuos banko institucija planuoja gauti kaip kompensaciją už operaciją,
c)
pasinaudojimas Italijos Ekonomikos ir finansų ministerijai priklausančia optacijos teise, po kurio jos dalyvavimas bendrovės kapitale sumažėtų iki 49,9 %. Ketinimų protokole teigiama, kad tokia garantija, aišku, apims dalį akcijų, optacijos teise priklausančių Ekonomikos ir finansų ministerijai, kurias pastaroji turės pasirašyti, sutikdama sumažinti savo dalį „AZ Fly“ kapitale iki 49,9 %.
197.
Visų pirma, turėdamos omenyje naujų akcijų pasirašymo kainą,„Deutsche Bank“ ir „AZ Fly“ nusprendę, kad akcijų emisijos kaina arba kainų lygis bus nustatytas bendru sutarimu, vadovaujantis rinkos praktika, atsižvelgiant į biržos sąlygas operacijos pradžioje. Tokios kainos ir teorinės kainos po pasirašymo teisės atskyrimo skirtumas bus lygus bent jau […] %. Italijos valdžios institucijos pateikė banko pateiktus duomenis, kurie Komisijai įsitikinti, kad toks kainų lygio skirtumas yra suderinamas su 2003 m. įvairių Europos bendrovių rinkos praktikoje (patingai restruktūrizavimo atvejais), kurios žymiai pertvarkė savo akcinį kapitalą, arba vertinamas kasdienės biržos pasiūlos apimties požiūriu. Komisija mano, kad dėlto šis aspektas nesukeltų ypatingų sunkumų. Natūraliai, tai galioja tiktai su sąlyga, kad visas išleistas akcijas ta pačia kaina pasirašys įvairūs investuotojai, tiek valstybė, tiek „Deutsche Bank“ arba kiti potencialūs investuotojai. Italija iš tiesų patvirtino Komisijai, kad visiems akcijų įsigyjėjams bus taikoma vienoda kaina, ir kad garantui, šiuo atveju, „Deutsche Bank“, nebus suteikta jokia speciali nuolaida .
198.
Antra, bankų atlyginimi komisinių pavidalu turės būti susieti su dalies rinkoje pasirašytų akcijų verte, o jų suma - […] % dalyvavimo komisinių ir […] % valdymo bei garantijos komisinių, o bendras kiekis [apie 5 %] laiduotos sumos. Komisija konstatuoja, kad toks komisinių lygis atitinka rinkos praktiką pagrindinėse Europos biržose ir garantuoja gerą analogiškos akcijų pardavimo rinkoje operacijos baigtį. Ji pastebi, kad aukščiausias lygis palyginus su 2002 m. kapitalo pertvarkymu, kad ir atitinka įprastus lygius, gali būti paaiškinamas operacijų skirtingumu: 2002 metais buvo numatyta akcijų ir obligacijų emisija, kurios rizika buvo mažesnė, tuo tarpu 2004 m. operacijos ašis yra tiktai akcijų emisija, todėl, atsižvelgiant į tai, kad garantijos reikalauja didžioji sandorio dalis, tuo tarpu kai 2002 metais ji buvo reikalinga 38 % operacijos. Komisija daro išvadą, kad „Alitalia“ ir „Deutsche Bank“ sandoris atitinka rinkos sąlygas, taikomas šio tipo operacijoms, ir nenulemia kainos, kurią bankai moka už pasirašysimas akcijas, mažėjimo. Todėl bankams mokamų komisiniai nesuteikia jiems teisės dalyvauti operacijoje palankesnėmis sąlygomis, negu valstybei ar kitiems akcininkams.
199.
Trečia, kalbėdama apie valstybės dalyvavimą, Komisija pabrėžia, kad formalus Italijos valdžios institucijų įsipareigojimas nepasirašyti savosios „Alitalia“ kapitalo didinimo dalies tol, kol „Deutsche Bank“, drauge su galimais kitais dalyvaujančiais bankais neprisiims formalių įsipareigojimų, yra esminis ir lemiamos svarbos aspektas, garantuojantis sklandų valstybinių ir privačių akcininkų dalyvavimą. Valstybė dalyvaus kapitalo didinime tiktai esant „formaliam įsipareigojimui iš privataus investuotojo pusės įnešti konkrečios ekonominės vertės kapitalą“ (65). Tokia operacija sudaro sąlygas į rinką išleisti reikšmingą dalį, o galų gale ir daugumą (54 %) naujai išleistų „Alitalia“ akcijų tomis pačiomis sąlygomis, kokiomis jas įsigyja valstybinis akcininkas, kadangi akcijų kaip identiška ir su kiekviena akcija susijusios teisės vienodos visiems akcininkams. Kalbant šia tema, Komisijai atrodo savaime aišku, kad neturi būti dvišalių ar nerašytų sutarčių, pagal kurias Italijos valstybė galėtų atleisti bankus nuo jų įsipareigojimų, jeigu rinkoje nebūtų pasirašyta pakankama kapitalo pertvarkyme dalyvaujančių akcijų dalis.
200.
Komisija atsižvelgia ir į Italijos valdžios institucijų prisiimtus įsipareigojimus iškart po sutarties dėl kapitalo didinimo sutarymo arba pasirašymo iš valstybės institucijų pusės, perduoti Komisijai galutines sutartis su bankais, kuriose užfiksuoti anksčiau minėti formalūs ir besąlygiški įsipareigojimai pasirašyti akcijas. Antroji prievolė, kurią prisiėmė Italijos valdžios institucijos - įvykdžius operaciją pateikti išsamią ataskaitą apie tikruosius minėto kapitalo didinimo akcijų pasirašymo lygmenis. Didžiausią dėmesį Komisija skirs skrupulingam anksčiau minėtų Italijos įsipareigojimų laikymosi, kadangi jie turi padėti jai patikrinti, ar laikomasi šio sprendimo terminų.
201.
Šiame kontekste Komisija pabrėžia „Alitalia“ 2005 - 2008 m. gamybinio plano svarbą, o konkrečiai - 2005 m. peržiūrėtos jo versijos, kuri buvo pateikta investuotojams, ir kurioje bendrovės ateitis koncentruojama į pirmąją jos atstatymo fazė 2005-2006, po kurios vyks tolesnė plėtra. Kaip tik remdamasi šio gamybinio plano analize, „Deutsche Bank“ įsipareigojo užtikrinti daugumos privačių investuotojų dalyvavimą numatomame kapitalo pertvarkyme.
202.
Remdamasi šiuo planu, Komisija atšaukia informaciją, jau pateiktą sprendime pradėti procedūrą. „AZ Fly“ restruktūrizavimo plane numatytų veiksmų rezultatas nuo 2005 metų turėtų būti siūlomų tonkilometrių TKO augimas […] % drauge su užpildymo koeficiento išaugimu […] ir vienetinės maržos (yield) išaugimu […] %. Iš tiesų 2005 m. pirmąjį ketvirtį, kurio buhalterinė ataskaita buvo pateikta gegužės 12 dieną, TKO padidėjo 13,9 %, o užpildymo koeficientas - 0,2 %. Iš viso per ketvirtį iš pardavimų gauta suma išaugo 9 %, t.y. 77 milijonais EUR palyginus su 2004 metais, tačiau išlaidos padidėjo tiktai 36 milijonais EUR, t.y. 5 %; o veiklos sąnaudos sumažėjo, jeigu nekreipsime dėmesio į degalų kainas, padidėjusias 45 milijonais EUR; taigi veiklos nuostolis apsiriboja 120 milijonų EUR, palyginus su 190 milijonų EUR 2004 metais. Numatytas visų 2005 m nuostolis sudarys apie 100 milijonus EUR, taigi ateinantys 9 mėnesiai turėtų būti pelningi. Realus 19 075 darbuotojų skaičius sumažintas 1 617, iš kurių 2/3 sudaro antžeminių tarnybų personalas; tokiu būdu praktikoje įgyvendinamos su profsąjungomis aptartos restruktūrizavimo priemonės.
203.
Apskritai plane 2008 metams numatomas apie milijardo EUR vertės metinis pagerėjimas, kuriame 200 milijonai EUR atsiranda iš užpildymo koeficiento, o apie 770 milijonų EUR, kaip plane numatytų priemonių rezultatas; pats didžiausias pagerėjimas būtų susijęs su didelio masto įsigijimų ekonomija, komercinių įsipareigojimų ir personalo išlaidų sumažinimu (~ […] milijonų EUR kiekvienam punktui).
204.
2004 ir vėlesnių ūkinių metų ekonominių rezultatų negalima palyginti dėl „AZ Servizi“ skilimo; šiaip ar taip, po nedidelio 2005 m. nuostolio, susijusio su ekonominiu rezultatu su mokesčiais ir nepaprastaisiais rezultatais („veiklos rezultatu“), 2008 ūkiniams metams numatoma […] % marža. (Primename, kad 2004 metais tame pačiame sektoriuje 2005 m. gegužės 26 d. paskelbtas maržos lygis sudarė -10,1 % nuostolį).
205.
Komisija primena, kad dalyvaujant ypač kvalifikuotam privačiam investuotojui, kuris ateina į įmonę drauge su valstybe, jai pačiai nebūtina išsakyti nuomonės apie tokios operacijos pelningumą. Atsižvelgdama į Italijos valdžios institucijų prisiimtą įsipareigojimą, Komisija daro išvadą, kad akcininkų pasinaudojimas optacijos teise su operacijos sėkmingos baigties garantija, suteikta „Deutsche Bank“, atitinka kapitalo pertvarkymo srityje Bendrijoje galiojančią bankinę praktiką, taigi gali būti prilyginta operacijai, atliekamai privataus investuotojo vadovaujantis rinkos logika, be to, įrodo, kad kapitalo pertvarkymas atveria tikrų perspektyvų. Kompleksiškai vadovaudamasi visomis šiomis aplinkybėmis, Komisija nusprendžia, kad nurodyta valstybės investicija, kurios maksimalus dydis 46 %, arba apie 1,2 milijardo EUR. Kompleksiškai žvelgdama į šias aplinkybes, Komisija nusprendžia, kaip nurodyta straipsnyje apie privataus investuotojo elgsenai rinkoje, kurios maksimalus 1.2 mlrd. EUR, ir negali būti laikoma parama.
206.
Vis dėlto Komisija turi patikslinti sąlygas, kuriomis sprendimas bus vykdomas, t.y. visų pirma „Deutsche Bank“, o galbūt ir kitų finansinių institucijų, formalaus ir besąlygiško įsipareigojimo pasirašymas, išskyrus įprastas sąlygas, susijusias su nenugalimos jėgos atvejais, karu, teroristiniais aktais ir analogiškais atvejais, bei atlikus įvairius dviejų prievolių patikrinimus bei sudarius sutartį dėl kainos. Be to, kaip vieną iš sąlygų reikėtų paminėti valstybės įsipareigojimą pasirašyti akcijas su tokiomis pačiomis teisėmis, tomis pačiomis sąlygomis, tokia pačia kaina ir tokiu pat ritmu, kaip ir privačių investuotojų, išlaikant numatomą „Deutsche Bank“, o galbūt ir kitų bankų laiduotojų operacijos sėkmės garantijos išleidimą. Be to, operacija neturi būti apsunkinta dvišalėmis ar nerašytomis sutartimis, pagal kurias Italijos valstybė galėtų atleisti bankus nuo jų įsipareigojimo, jeigu pakankamas kiekis rekapitalizavimui pasiūlytų akcijų nebūtų pasirašytas arba suteiktas rinkoje emisijos kaina.
VII.4.2. „AZ Servizi“ kapitalo pertvarkymo vertinimas
207.
Dabar pereisime prie 216 milijonų EUR indėlio, kurį į įmonės „AZ Servizi“ kapitalą 2005 - 2007 metais planuoja įnešti valstybinė holdingo kompanija „Fintecna“. Visų pirma, Komisija atsižvelgia į „Fintecna“ statusą Bendrijos teisės požiūriu ir į tai, ar valstybė jai nėra suteikusi ypatingųjų ar bendrųjų garantijų. Be to, Komisija pastebi, kad, kaip jau minėta sprendimo pradėti procedūrą 33 punkte, „Fintecna“ biudžeto padėtis yra teigiama, jai negali būti priekaištaujama dėl ypatingo valstybės iždo palankumo, kadangi, priešingai, „Fintecna“ per artimiausius mėnesius dar turi inkasuoti 788 milijonų EUR paskolą, kurią valstybė 2000 metais perėmė iš buvusios bendrovės IRI, o 2003 metais priėmė „Fintecna“. Be to, šios operacijos skaidriai atvaizduotos „Fintecna“ metinėje atskaitomybėje.
208.
Komisija atsižvelgė į įvairias suinteresuotų šalių ataskaitas apie operaciją, t.y. „Mediobanca“ ataskaitą, parengtą bendrovei „Alitalia“, ir „Citigroup“ ataskaitą, parengtą bendrovei „Fintecna“, o ypač - į savo paskirtojo eksperto „Ernst & Young“ ataskaitą. Ji pastebi, kad jose nepastebėjo duomenų, kurie verstų suabejoti vertinimo metodika, kurią taikė „Mediobanca“, pagal kurią numatytos formos „Fintecna“ 216 milijonų EUR investicijos galutinis rezultatas, išskyrus 355 milijonus EUR kasos įplaukų 2008 metais, kurios sukurs 25,3 % IRR. Skaičiuojant kitaip, 2005 - 2007 m. numatomos „Fintecna“ investicijos aktuali grynoji vertė (NPV), atsižvelgiant į tą pačią galutinę vertę 2008 metais, aktualizuota su kapitalo kaina, t.y. 10,2 %, būtų teigiama, t.y. 81 milijonas EUR; taigi operacija sukurtų „Fintecna“ didelę vertę.
209.
Turint omenyje, kad toks pelningumas yra glaudžiai (118 iš 216 milijonų EUR įnešto kapitalo) susijęs su „Fintecna“ priklausančių privilegijuotųjų akcijų panaudojimu, Komisija, remdamasi eksperto išvadomis, pastebi, kad tokio instrumento panaudojimas vyktų Italijos įstatymų nustatytose ribose. Komisija pažymi, kad privilegijuotųjų teisių pelningumo požiūriu buvimas kompensuoja ribotas teises balsuoti visuotiniuose akcininkų susirinkimuose. Iš tiesų turėdama 69,7 % akcijų, „Fintecna“ disponuos tiktai 51 % paprastųjų balsavimo teisių. Komisija atsižvelgia ir į eksperto teiginius apie Italijos privačias grupes bei valdžios institucijas, susijusias su kitomis Europos bendrovėmis, kuriomis bandoma įrodyti, jog šio tipo akcijos yra labai paplitusios, sudaro akcinio kapitalo daugumą ir nekelia ypatingų klausimų. Galų gale Komisija pastebi, kad tiktai investuotojas, o šiuo atveju - valstybinė holdingo kompanija „Fintecna“ - iki šiol buvo prašomas dalyvauto „AZ Servizi“ kapitalo didinime, ir kad dėl to nekyla jokių konteksto vertinimo problemų.
210.
Komisija dar pastebi, kad ekspertas palygino „Mediobanca“ ir „Citigroup“ atliktų vertinimų metodus ir rezultatus. Abi institucijos taikė skirtingas globalias metodikas, ir remiantis „Mediobanca“ nustatyta 2008 m. kapitalo srautų sankaupa pagal veiklos sektorius ir 2008 metų EBITDA rinkos kartotinius, su galimybe pritaikyti mažinimo koeficientus, „Citigroup“; tokiu būdu gaunamas papildomas įmonės vertės patvirtinimas, investuotojo konsultanto „Citigroup“ numatytas potencialiai normalus rezultatas, pagal šį metodą pasirodė aukštesnis už „Alitalia“ konsultanto numatytąjį šio tyrimo tikslais (66).
211.
Savo vertinimų patikrinime, kuris apima, remdamasis vieningai taikomais metodais, veiklos „Citigroup“ atliktą veiklos vertinimą remiantis EBITDA kartotiniais, su turto vertinimu, paremtu vien su technine priežiūra susijusiu ilgalaikiu turtu, ekspertas apskaičiavo, jog numatomos investicijos minimali vertė yra 28,2 %, nors šiuo atveju ji didesnė už tą, kurią apskaičiavimo „Mediobanca“.
212.
Ekspertas dar atliko jautrumo analizę, iš kurios paaiškėjo, jog pagrindinis vertinimo kriterijus yra kapitalo kaina, kuri pagal išnagrinėtas prielaidas yra teisinga. Komisija konstatavom, kad anksčiau detalizuota 10,2 % kapitalo kaina atitinka 0,88beta levered koeficientą, palyginamą su pasirinktų kotiruojamų bendrovių koeficientu. Numatytas „AZ Servizi“ įsiskolinimo lygmuo sudaro tik 16 % jos finansinių poreikių, kadangi likutis, padengiamas iš savų lėšų, yra nedidelis; todėl Komisija paprašė patikrinti ir beta koeficiento, lygaus 1, galimybę, kadangi jis atitinka nagrinėtų pasirinktų bendrovių beta koeficientą, nesumažintą nedidelio „AZ Servizi“ įsiskolinimo; tada kapitalo kaina būtų 10,75 %, o bendrovės „Fintecna“ NPV būtų aiškiai pozityvus: + 52 milijonai EUR.
213.
Jeigu panagrinėtume aukštesnį beta koeficientą, taikomą analogiškose bendrovėse, t.y. 1,32, nesumažindami jo nepaisydami mažo „AZ Servizi“ įsiskolinimo lygio, kapitalo kaina būtų 12,2 %, o galutinė vertė bendrovei „Fintecna“, aktualizuota remiantis ta pačia kapitalo kaina, visuomet didintų „Fintecna“ NPV vertę 19 milijonais EUR.
214.
Galų gale, nagrinėdami griežtesnę prielaidą, norėdami nustatyti pusiausvyros padėties NPV (stress test), turėtume kapitalo kaina laikyti 13,27 %. Tai būtų hipotezė, pasak kurią numatomos įplaukos ir išlaidos vienos kitas anuliuoja, arba investicijų pelningumo ribinę situaciją. Tokia kaina atitiktų equity beta koeficientą, lygų 1,56, o taip pat 1,73beta levered koeficientą, naudojamą tokiuose vertinimuose atsižvelgiant į nedidelį „AZ Servizi“ įsiskolinimo lygį. Toks koeficientas gerokai aukštesnis už visus konkurentų naudotus koeficientus, kuriuos išanalizavo Komisijos paskirtas ekspertas. Komisija mano, kad dėl to ribinė vertė, kuriai esant „Fintecna“ investicijos taptų nepelningomis, yra tokiame lygmenyje, kad ši grėsmė labai neįtikėtina.
215.
Remdamasi hipotezėmis, kurias dar turi aptarti „Alitalia“ ir „Fintecna“, ir kurių įtaką Komisija pavedė išnagrinėti savo ekspertui, Komisija pastebi, kad galimų „AZ Servizi“ restruktūrizavimo išlaidų padengimas iš „AZ Fly“ pusės bei galimas apmokėjimas „AZ Fly“ tuo atveju, jei „AZ Servizi“ planas būtų visiškai įgyvendintas, yra teisingai suvokiamas vertinimo požiūriu ir negali sumažinti „Fintecna“ IRR.
216.
Tas pat galioja galimam perkėlimui iš „AZ Servizi“ į „AZ Fly“ pridėtinių verčių, pagimdytų perleidimo, visa tai taikant pridėtinės vertės realizavimui, nemažinančiam „Fintecna“ investicijų į „AZ Servizi“ pelningumo, išskyrus kasą, žemesniam, negu vidinio pelningumo koeficientas arba 25 % IRR. Kalbėdama apie tai, Komisija atsižvelgia į jau įvykusį pasidalijimą tarp Šalių, pagal kurį dalis „Fintecna“ gauto pelno, didesnio kaip 25 % IRR, numatyto gamybiniame plane, bus perduota „Alitalia“ […] % perviršio santykiu. Komisija mano, kad šis pasidalijimas, susijęs tiktai su didesniu už planuojamąjį pelningumu, kuris yra šio sprendimo objektas, nėra toks svarbus, kad turėtų įtakos analizei. Ji mano, kad „Fintecna“, kaip rizikuojančio kapitalo investuotojo, pelningumas aiškiai apribotas:
a)
jeigu 2008 metais pelningumas būtų mažesnis, negu numatyta, privilegijuotųjų akcijų turėjimas suteiktų „Fintecna“ minimalią pelningumo garantiją; tokiu atveju jai būtų skirti širmieji metiniai 15,5 milijonų EUR iš grynojo rezultato;
b)
jeigu, priešingai, pelnas būtų labai didelis, o IRR didesnis kaip 25 %, ji vis dėlto viršytų tikslą, kurį „Fintecna“ sau yra nusistačiusi kaip investuotoja, ir dalinis perskirstymas nepadarytų jos pelningumo mažesnio už minėtą skaičių.
217.
Todėl „Fintecna“ šiuo atveju iš tiesų elgiasi kaip racionalus kapitalo investuotojas, bandantis apriboti savo riziką ir turintis aiškų tikslą gauti pelną, kuris pateisina jo sprendimą investuoti.
218.
Komisijos tarnybų nurodymu ekspertas patikrino, kaip būsimi sutartiniai ryšiai tarp „AZ Fly“ kaip kliento ir „AZ Servizi“ kaip tiekėjo veikia pastarojo busimąjį vertinimą. Komisija primena plačią analizę, iš kurios buvo padaryta išvada, jog remiantis atliktais tyrimais, neliko motyvų abejoti faktu, kad šie būsim ryšiai bus pagrįsti rinkos kainomis
219.
Komisija vis dėlto pageidauja patikslinti savo analizę dėl eksperto išvadų tam tikrais klausimais: iš tiesų rinkos vertės, kuriomis buvo remiamasi vertinant techninės priežiūros ir antžeminių tarnybų veiklos sąskaitų išrašymą, buvo teisingos, kadangi buvo taikoma nuolaida, apribota […] %, o ne […] % pirmuoju atveju, ir papildoma […] % marža antruoju. Kai kuriais atvejais tokie taisymai būdavo pagrįsti ypatingomis aplinkybėmis, pavyzdžiui ilgalaikių didelių įsipareigojimų nebuvimu. Vis dėlto, atsižvelgiant į glaudų ryšį tarp abiejų įmonių, šio paaiškinimo nepakanka. Iš tiesų maržos skirtumai 2008 metais EBITDA lygyje padidės atitinkamai […] ir […] milijonais EUR, arba apie […] milijonų EUR bendra suma, kuri atitinka didelį „AZ Servizi“ uždarbį.
220.
Šiaip ar taip, Komisija atsižvelgia į eksperto ir Italijos išvadas šioje srityje, pasak kurių minėta papildoma marža iš tiesų būtų anuliuota ir būtų neigiama „AZ Servizi“ veiklos rezultate dėl to, kad visiško plano įvykdymo atveju ji turėtų mokėti „AZ Fly“ premiją. Jos suma bendra suma yra […] mln. EUR, iš kurių […] milijonus EUR priskirtini 2008 metams, kurie laikomi vertinimo metais.
221.
Logika, įkvepianti šią dvigubą prielaidą, tokia: jeigu „AZ Servizi“ įvykdys 100 % savo plane numatytų efektyvumo tikslų, „Fintecna“ atliktas vertinimas bus teisingas, o 2005 - 2008 metais gausima papildoma marža neturės jokio tikslo ir turės būti grąžinta „AZ Fly“; tokia prielaida atsiranda suformuluota finansiniu atžvilgiu. Jeigu, priešingai, vystymosi ir taupymo tikslai, kurie buvo apibrėžti, suderėti ir pradėti įgyvendinti esamos „Alitalia“ vadovybės, ir tam tikra prasme jos „parduoti“ bendrovei „Fintecna“, nebus įgyvendinti, tada „Fintecna“ prisiims papildomų įsipareigojimų bendrovei „AZ Servizi“, kuri pasilieka sau galimybę juos kompensuoti, […] % mažindama nuolaidą ar maržą. Pasak Komisijos, šis susitarimas, kuris neiškreipia „AZ Servizi“ vertinimo, yra normalus susitarimas tarp senojo ir naujojo akcininkų, kurie turi drauge dalyvauti bendrovės kapitale ir valdyti ryšius tarp kliento ir tiekėjo; tokia sutartis sukuria abiems operatoriams naudingus lygiaverčius santykius, todėl turėtų būti vertinama palankiai.
222.
Kalbėdama šia tema, Komisija nurodo, kad gamybinio plano ir iš jo daromų išvadų analizė yra sąlygojamos griežto pateiktų skaičiavimo prielaidų laikymosi; koeficientai, trukmė ir premijos už efektyvumą mokėjimo „AZ Fly“ sąlygos plano įvykdymo atveju, iš vienos pusės, o ypač maksimalus […] % pajamų koeficientas, nuolaidos sumažinimas nuo […] % iki […] % už techninę priežiūrą ir papildoma […] % marža už antžeminių tarnybų paslaugas, iš kitos pusės, neturėtų daryti įtakos „AZ Servizi“ gamybinio plano rezultatams, taigi turėtų būti išlaikyti jų bendru susitarimu, ir tas turėtų trukti iki 2008 metų arba iki visiško bendrovės „Fintecna“ pasitraukimo iš bendrovės „AZ Servizi“ kapitalo, jeigu jis įvyktų anksčiau negu numatytą dieną.
223.
Komisija atmeta ir sprendimo pradėti procedūrą 36 punktą, kuriame aprašomas 2005-2008 m. „AZ Servizi“ planas, kuriuo paremtas šis vertinimas; pastarajame nebuvo ypač didelio pateikiamų sąskaitų vertės didėjimo, ji padidėtų tiktai nuo 956 milijonų EUR 2004 metais iki 1 076 milijonų EUR 2008 metais, t.y. per 5 metus padidėtų 12,5 %, ir nenumato staigaus labai didelio pelno, kadangi 2005 m. EBITDA nukrito, teigiama vertė būtų susigrąžinta 2006 metais, o aiškiai teigiamų rezultatų pasiekta tiktai 2008 m..
224.
Komisija mano, kad dėl to pateiktas gamybinis planas yra rimtas, didelių reikalavimų planas, kaip jį apibūdina abi šalys, o ypač jų konsultantai „Mediobanca“ ir „Citigroup“; iš tiesų, be „AZ Fly“, pagrindinio kliento, veiklos tęstinumo, jame numatomas įsigijimo išlaidų ir išlaidų personalui taupymas, dėl pastarųjų derantis su profsąjungų organizacijomis, kurio bendra suma per plano trukmės laikotarpį pasieks 600 milijonų EUR sumą ir sudarys sėkmės atveju „AZ Fly“ mokėtinos premijos pagrindą.
225.
Baigdama analizę, Komisija išreiškia nuomonę, kad jai pateiktas solidus, abiejų šalių, jų konsultantų ir jos eksperto atidžiai išstudijuotas planas. Taigi bendrovės „Fintecna“ 216 milijonų EUR investicija į bendrovę „AZ Servizi“ atitinka racionalaus investuotojo, dirbančio rinkos ekonomikos sąlygomis, elgseną ir negali būti laikomas valstybės parama. Vis dėlto Komisija patikslins šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas.
226.
Šios sąlygos verčia laikytis tokių skaičiavimo parametrų: pridėtinė vertė, kuri pagal sutartį turėtų būti grąžinta bendrovei „AZ Fly“, jai nebus pervesta tol, kol nebus atlikti visi numatyti perleidimai, arba, pagal atliktą vertinimą, iki 2008 m. gruodžio 31 d., ir abiem atvejais bus pervesta tiktai dalis, viršysianti numatytą „Fintecna“ investicijų vidinį pelningumą, lygų 25 %.
227.
Komisija primena, kad numatytos bendrovės „Fintecna“ investavimo į bendrovę „AZ Fly“ sąlygos yra priimtinos racionaliam investuotojui, kadangi „Deutsche Bank“ įsipareigojimas užtikrinti gerą „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo baigtį buvo prisiimtas visiškai įsisąmoninus abiejų įmonių, „AZ Fly“ ir „AZ Servizi“, gamybinį planą, ir ypač atsižvelgiant į „Fintecna“ investavimo sąlygas.
VIII. IŠVADOS
228.
Komisija konstatuoja, kad numatomas „AZ Fly“ (naujas „Alitalia“ pavadinimas) kapitalo pertvarkymas ir numatoma „Fintecna“ investicija į „AZ Servizi“, konkrečiomis sąlygomis, nurodytomis Italijos valdžios institucijų ir išanalizuotomis šiame sprendime, negali būti laikomi valstybės pagalba. Todėl Komisija gali duoti leidimą atlikti minėtus kapitalo pertvarkymus, kurie vis dėlto privalės vykti toliau nurodytomis sąlygomis, ir
PRIIMA ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. „Alitalia“ („AZ Fly“) kapitalo pertvarkymo, apie kurį pranešė Italijos valstybė, dalis, kurios maksimalus dydis 46 % nuo 1,2 milijardų EUR, t.y. apie 550 milijonų EUR, nėra valstybės parama.
2. Taikant privataus investuotojo, dirbančio rinkos ekonomikos sąlygomis, principą, 1 dalyje minima operacija gali įvykti tiktai laikantis toliau išvardintų sąlygų:
a)
kapitalo partvarkymas įvyks tiktai po to, kai „Deutsche Bank“, galbūt pasitelkęs kitas finansų institucijas, raštiškai patvirtins savo formalų įsipareigojimą dėl besąlyginės geros operacijos baigties garantijos, išskyrus tiktai nenugalimos jėgos atvejus, karo ir terorizmo aktus bei panašias sąlygas;
b)
valstybės dalyvavimas leistinas tiktai su sąlyga, kad naujos akcijos bus pasirašomos suteikiant tas pačias teises, tomis pačiomis sąlygomis, ta pačia vienetine kaina ir tuo pačiu ritmu, kaip ir privačių investuotojų, išlaikant tą patį „Deutsche Bank“ ir galbūt kitų bankų, teikiančių geros operacijos baigties garantiją, nustatytą kalendorių;
c)
operacija nėra suvaržyta pašalinių ar nerašytų sutarčių, pagal kurias Italijos valstybė galėtų atleisti bankus nuo jų įsipareigojimų, jeigu rinkoje nebūtų pasirašytas pakankamas skaičius kapitalo pertvarkymui pateikiamų akcijų, arba galėtų tiems bankas suteikti specialią nuolaidą nuo akcijų emisijos kainos.
2 straipsnis
1. Valstybinės holdingo kompanijos „Fintecna“ 216 milijonų EUR investicija į bendrovę „AZ Servizi“, apie kurią pranešė Italijos valstybė, nėra valstybės parama.
Taikant privataus investuotojo, dirbančio rinkos ekonomikos sąlygomis, principą, paremtą Komisijai pateikto gamybinio plano pelningumo analize, investicija gali būti atlikta tiktai laikantis 2 dalyje nurodytos sąlygos.
2. Pagal sutartį bendrovei „AZ Fly“ grąžintina pridėtinė vertė bus lygi tiktai daliai, viršijančiai 25 % vidinio pelningumo koeficientą, kurio tikimasi iš „Fintecna“ investicijos, ir bus minėtai bendrovei grąžinta:
a)
atlikus visus numatytus perleidimus arba
b)
bet kokiu atveju, 2008 m. gruodžio 31 d., atlikus pelningumo koeficiento analizę.
3 straipsnis
Italija perduoda Komisijai visas ataskaitas ir dokumentus, leisiančius pastarajai patikrinti,
a)
kaip laikomasi 1 ir 2 straipsniuose minimų sąlygų, susijusių tiek su Italijos valstybės, tiek bendrovės „Fintecna“, tiek trečiųjų asmenų dalyvavimu, ypač su galutinių sutarčių su bankais pasirašymu, bei aiškinamąsias ataskaitas apie įnešto kapitalo akcijų pasirašymą;
b)
kaip laikomasi įsipareigojimo grąžinti trumpalaikę paskolą per aštuonias dienas po „AZ Fly“ kapitalo pertvarkymo ir ne vėliau kaip iki 2005 m. gruodžio 31 d.
4 straipsnis
Per du mėnesius po šio sprendimo pateikimo dienos Italija praneš Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi jam įvykdyti.
5 straipsnis
Šio sprendimo adresatas yra Italijos Respublika.
Sudaryta Briuselyje, 2005 m. birželio 7 d.