Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1692/96/EB
1996 m. liepos 23 d.
pateikiantis Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 129d straipsnio pirmąją pastraipą,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1],
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2],
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3],
laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje [4] nustatytos tvarkos,
(1) kadangi transeuropinių tinklų kūrimas ir plėtojimas prisideda prie pagrindinių Bendrijos tikslų, pvz., sklandaus vidaus rinkos veikimo ir ekonominės bei socialinės sanglaudos stiprinimo įgyvendinimo;
(2) kadangi kuriant ir plėtojant transeuropinius transporto tinklus visoje Bendrijos teritorijoje taip pat siekiama konkrečių tikslų, kad būtų užtikrintas tolydus asmenų ir krovinių mobilumas geriausiomis įmanomomis socialinėmis, aplinkosaugos ir saugos sąlygomis sujungiant visas transporto rūšis, atsižvelgiant į jų lyginamuosius pranašumus; kadangi darbo vietų kūrimas - tai galima papildoma transeuropinio tinklo teikiama nauda;
(3) kadangi Komisijos Baltojoje knygoje dėl bendros transporto politikos plėtros reikalaujama optimaliai išnaudoti turimas galimybes ir visus su įvairiomis transporto rūšimis susijusius tinklus sujungti į transeuropinį keleivių ir krovinių vežimo kelių, geležinkelių, vidaus vandens kelių, jūrų ir oro transporto bei kombinuoto transporto tinklą;
(4) kadangi artimojo susisiekimo laivyba, inter alia, padeda mažinti vidaus transporto maršrutų apkrovą;
(5) kadangi tinklai Europos lygiu gali būti sujungti palaipsniui, susiejant įvairias transporto rūšis, kad būtų geriau pasinaudojama kiekvienos jų pranašumais;
(6) kadangi, norėdama pasiekti šiuos tikslus, Bendrija turi parengti gaires, laikydamasi subsidiarumo principo; kadangi būtina nustatyti Bendrijos siūlomų veiksmų transeuropinio transporto tinklo srityje pagrindines kryptis ir prioritetus;
(7) kadangi būtina nustatyti bendro intereso projektus, padedančius įgyvendinti šiuos tikslus ir atitinkančius nustatytus veiksmų prioritetus; kadangi turėtų būti atsižvelgta tik į ekonomiškai perspektyvius projektus;
(8) kadangi valstybės narės, įgyvendindamos bendro intereso projektus, turi atsižvelgti į aplinkos apsaugą atlikdamos poveikio aplinkai tyrimus pagal 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo [5] ir taikydamos 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos [6];
(9) kadangi leidimas įgyvendinti tam tikrus valstybės ir privačius projektus, galinčius daryti didelį poveikį aplinkai, pagal galiojančias Bendrijoje taisykles turėtų būti išduodamas tik iš anksto įvertinus tokį galimą poveikį;
(10) kadangi būtina nustatyti bendro intereso projektus, susijusius ne tik su įvairiomis transporto rūšimis, kai laikomasi multimodalaus požiūrio, bet ir su eismo valdymu, vartotojų informavimo sistemomis, padėties nustatymu ir navigacinėmis sistemomis;
(11) kadangi vienas iš šio sprendimo tikslų - nustatyti tokius bendro intereso projektus; kadangi tokie projektai yra įvardyti I ir II prieduose bei šio sprendimo dėstyme; kadangi Europos Vadovų Taryba Esene išskirtinę svarbą suteikė keturiolikai tokių projektų;
(12) kadangi Komisija kas dveji metai turėtų pateikti ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimą ir kas penkeri metai - ataskaitą, nurodančią, ar reikia peržiūrėti gaires;
(13) kadangi prie Komisijos turėtų būti įkurtas komitetas, kurio viena iš užduočių - teikti pagalbą Komisijai, kai ji tiria šių gairių įgyvendinimą ir plėtojimą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
I SKIRSNIS
BENDRIEJI PRINCIPAI
1 straipsnis
Paskirtis
1. Šio sprendimo tikslas - pateikti gaires, apimančias transeuropinio transporto tinklo srityje numatytų priemonių tikslus, prioritetus ir bendrąsias kryptis; šios gairės nustato bendro intereso projektus, kurių įgyvendinimas turėtų padėti plėtoti tinklą visoje Bendrijoje.
2. 1 dalyje nurodytos gairės - tai bendra nuorodų sistema, skirta valstybėms narėms ir prireikus Bendrijai skatinti įgyvendinti bendro intereso projektus, kurių tikslas - užtikrinti transeuropinio transporto tinklo sanglaudą, tarpusavio ryšį ir sąveiką, taip pat galimybę naudotis šiuo tinklu. Šie projektai - tai bendras tikslas, kurio pasiekimas priklauso nuo jų išbaigtumo laipsnio ir nuo turimų finansinių išteklių, nepažeidžiant valstybės narės arba Bendrijos finansinių įsipareigojimų. Šios gairės taip pat turi padėti įtraukti privatų sektorių.
3. Pagrindiniai reikalavimai, susiję:
- su transeuropinio transporto tinklo sąveika,
- su transporto telematikos ir pagalbinėmis paslaugomis,
apibrėžiami pagal Sutarties nuostatas ir neatsižvelgiant į šį sprendimą.
2 straipsnis
Tikslai
1. Transeuropinis transporto tinklas palaipsniui kuriamas iki 2010 m. sujungiant sausumos, jūrų ir oro transporto infrastruktūros tinklus visoje Bendrijoje pagal bendruosius planus, nurodytus I priedo žemėlapiuose ir (arba) II priedo specifikacijose.
2. Tinklas privalo:
a) užtikrinti tolydų asmenų ir krovinių mobilumą vidaus sienų neturinčioje erdvėje geriausiomis įmanomomis socialinėmis bei saugos sąlygomis ir padėti pasiekti Bendrijos tikslus, ypač aplinkos ir konkurencijos srityse, bei prisidėti prie ekonominės ir socialinės sanglaudos stiprinimo;
b) pasiūlyti vartotojams aukštos kokybės infrastruktūrą priimtinomis ekonominėmis sąlygomis;
c) apimti visas transporto rūšis atsižvelgiant į jų lyginamuosius pranašumus;
d) užtikrinti optimalų esamų pajėgumų panaudojimą;
e) kiek įmanoma užtikrinti transporto rūšių sąveiką ir įvairių transporto rūšių intermodalumą;
f) kiek įmanoma būti ekonomiškai perspektyvus;
g) apimti visą Bendrijos valstybių narių teritoriją, kad iš esmės palengvėtų susisiekimas ir kad salos, regionai, neturintys prieigos prie jūros, ir periferiniai regionai būtų sujungti su centriniais regionais, ir kad pagrindinės aglomeracijos sklandžiai būtų sujungtos su Bendrijos regionais tarpusavyje;
h) būti pritaikytas sujungimui su Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybių, Vidurio ir Rytų Europos bei Viduržemio jūros valstybių tinklais ir kartu skatinti šių tinklų sąveiką ir prieinamumą, jeigu tai atitinka Bendrijos interesus.
3 straipsnis
Tinklo taikymo sritis
1. Transeuropinį tinklą sudaro transporto infrastruktūra, eismo valdymo sistemos, padėties nustatymo ir navigacinės sistemos.
2. Transporto infrastruktūra - tai kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių tinklai, jūrų ir vidaus vandens uostai bei kitos sujungimo vietos.
3. Eismo valdymo sistemos bei padėties nustatymo ir navigacinės sistemos apima būtinus techninius įrenginius ir informacines bei telekomunikacijų sistemas, kad būtų užtikrintas darnus tinklo veikimas ir veiksmingas eismo valdymas.
4 straipsnis
Bendrosios priemonių kryptys
Bendrijos priemonių bendrosios kryptys apima:
a) tinklo bendrųjų planų rengimą ir peržiūrą;
b) bendro intereso projektų nustatymą;
c) esamo tinklo pritaikymą;
d) tinklo sąveikos skatinimą;
e) optimalų transporto rūšių derinimą, inter alia, sukuriant logistikos ir transporto mazgus, sujungiančius kelias transporto rūšis, kurie krovinių atveju turėtų būti išdėstyti, kuo toliau nuo miesto centro, norint užtikrinti veiksmingą įvairių transporto rūšių panaudojimą;
f) finansinės pagalbos teikimą, grindžiamą nuoseklumo ir papildomumo principais, vadovaujantis kiekvienai finansinei priemonei taikomomis taisyklėmis;
g) tyrimus ir plėtrą;
h) bendradarbiavimą su tinklo plėtote suinteresuotomis trečiosiomis šalimis ir atitinkamų susitarimų su jomis sudarymą;
i) valstybių narių ir tarptautinių organizacijų skatinamąsias priemones, padedančias įgyvendinti Bendrijos tikslus;
j) suinteresuotų šalių nuolatinio bendradarbiavimo skatinimą;
k) bet kokias kitas priemones, kurios yra būtinos siekiant 2 straipsnyje nurodytų tikslų.
5 straipsnis
Prioritetai
Atsižvelgiant į 2 straipsnyje išvardytus tikslus, prioritetai yra šie:
a) sukurti ir plėtoti jungtis, pagrindines grandis ir transporto mazgus, būtinus, kad būtų pašalinti transporto kamščiai, parengtos trūkstamos atkarpos ir užbaigti pagrindiniai maršrutai;
b) sukurti ir plėtoti infrastruktūrą, kad būtų užtikrintas tinklo prieinamumas, sudarant galimybę salas, regionus, neturinčius prieigos prie jūros, ir periferinius regionus sujungti su centriniais Bendrijos regionais;
c) optimaliai derinti ir sujungti įvairias transporto rūšis;
d) aplinkosauginių veiksnių įtraukimas į tinklo projektavimą ir plėtojimą;
e) palaipsniui siekti tinklo sudedamųjų dalių sąveikos;
f) esamos infrastruktūros pajėgumo ir efektyvumo optimizavimas;
g) sujungimo vietų bei intermodalių platformų sukūrimas ir tobulinimas;
h) tinklo saugos ir patikimumo gerinimas;
i) tinklo eismo ir vartotojų informacijos valdymo bei kontrolės sistemų plėtojimas ir sukūrimas siekiant optimaliai panaudoti infrastruktūras;
j) tyrimai, padedantys tobulinti transeuropinio transporto tinklo projektavimą ir sklandžiau jį įgyvendinti.
6 straipsnis
Trečiųjų šalių tinklai
Kiekvienu atskiru atveju, laikydamasi Sutartyje nurodytos atitinkamos tvarkos, Bendrija remia bendro intereso projektus ir tinklo tarpusavio ryšį bei sąveiką, siekdama užtikrinti trečiųjų šalių tinklų suderinamumą su transeuropiniu transporto tinklu.
7 straipsnis
Bendro intereso projektai
1. Pagal Sutarties taisykles, ypač susijusias su konkurencijos klausimais, bendro intereso projektu laikomas bet koks projektas, kuris:
- siekia 2 straipsnyje nustatytų tikslų,
- susijęs su 3 straipsnyje aprašytu tinklu,
- atitinka vieną arba daugiau prioritetų, išdėstytų 5 straipsnyje, ir
- pagal socialinių ir ekonominių kaštų bei naudos analizę yra ekonomiškai perspektyvus.
2. Projektai yra susiję su tinklo sudedamosiomis dalimis, aprašytomis 9-17 straipsniuose, ir ypač:
- susiję su maršrutais, nurodytais I priedo žemėlapiuose, ir (arba)
- atitinka II priede nurodytas specifikacijas arba kriterijus.
3. Valstybės narės, laikydamosi 1 straipsnio 2 dalyje nustatytų principų, imasi bet kokių jų manymu būtinų priemonių.
8 straipsnis
Aplinkos apsauga
1. Kai projektai rengiami ir įgyvendinami, valstybės narės privalo atsižvelgti į aplinkos apsaugą ir atlikti bendro intereso projektų, kurie turi būti įgyvendinti, poveikio aplinkai vertinimus pagal Direktyvos 85/337/EEB nuostatas ir taikydamos Direktyvą 92/43/EEB.
2. Komisija:
a) sukuria atitinkamus analizės metodus, kad būtų galima strategiškai įvertinti viso tinklo poveikį aplinkai;
b) sukuria, nepažeisdama transporto koridorių apibrėžimo, atitinkamus transporto koridorių analizės metodus, taikomus visoms susijusioms transporto rūšims. Kuriant transporto koridorių koncepciją turėtų būti atsižvelgta į poreikį sujungti visas valstybes nares ir regionus į transeuropinį transporto tinklą, ypač į poreikį sujungti salas, regionus, neturinčius prieigos prie jūros, ir periferinius regionus su centriniais Sąjungos regionais.
Komisija, rengdama 21 straipsnyje nurodytą pranešimą apie gaires, prireikus atsižvelgia į šio darbo rezultatus, kad būtų pasiekti 2 straipsnyje išdėstyti tikslai.
2 SKIRSNIS
KELIŲ TINKLAS
9 straipsnis
Charakteristikos
1. Transeuropinis kelių tinklas - tai esami, nauji arba pritaikytini greitkeliai ir geros kokybės keliai, kurie:
- yra svarbūs tolimojo susisiekimo transportui arba
- aplenkia pagrindinių miestų centrus tais maršrutais, kurie priskiriami tinklui, arba
- užtikrina tarpusavio ryšį su kitų rūšių transportu, arba
- jungia regionus, neturinčius prieigos prie jūros, ir periferinius regionus su centriniais Bendrijos regionais.
2. Tinklas užtikrina vartotojams aukštą, vienodą ir tolygų paslaugų, patogumo ir saugos lygį.
3. Tinklas apima eismo valdymo ir vartotojų informavimo infrastruktūrą, grindžiamą aktyviu eismo valdymo sistemų bendradarbiavimu Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu.
3 SKIRSNIS
GELEŽINKELIŲ TINKLAS
10 straipsnis
Charakteristikos
1. Geležinkelių tinklas - tai greitinių ir paprastųjų geležinkelių tinklai.
2. Greitinių geležinkelių tinklas - tai:
- specialiai nutiestos greitinio geležinkelio linijos, pritaikytos 250 km/h arba didesniam greičiui, naudojant dabartines arba naujas technologijas,
- specialiai patobulintos greitinio geležinkelio linijos, pritaikytos maždaug 200 km/h greičiui,
- specialiai patobulintos greitinio geležinkelio linijos, kurioms būdingos specialios ypatybės, atsiradusios dėl topografinių, reljefo ar miestų planavimo suvaržymų, ir kuriomis naudojantis greitis privalo būti pritaikytas kiekvienam atvejui.
Šis tinklas yra nurodytas linijomis, pateiktomis I priede, žyminčiomis greitinių geležinkelių linijas arba geležinkelių linijas, kurios pritaikytos judėjimui dideliu greičiu.
3. Paprastųjų geležinkelių tinklas - tai paprastųjų geležinkelių transportui skirtos linijos, įskaitant geležinkelių atkarpas, naudojamas kombinuotam vežimui, nurodytam 14 straipsnyje.
4. Šis tinklas:
- yra svarbus tolimojo susiekimo krovinių ir keleivių transportui,
- yra svarbus teikiant tolimojo kombinuoto vežimo paslaugas,
- užtikrina tarpusavio ryšį su kitų transporto rūšių tinklais ir regioninių bei vietinių geležinkelių tinklų prieinamumą.
5. Vartotojams siūlomas aukštas tinklo kokybės ir saugos lygis, nes dėl techninio suderinamumo ir suderintos valdymo bei kontrolės sistemos tinklas yra nenutrūkstamas ir jo sąveika su kitais tinklais yra užtikrinama palaipsniui.
4 SKIRSNIS
VIDAUS VANDENS KELIŲ TINKLAS IR VIDAUS UOSTAI
11 straipsnis
Charakteristikos
1. Transeuropinis vidaus vandens kelių tinklas - tai upės, kanalai ir įvairios juos sujungiančios atšakos bei jungtys. Jis visų pirma užtikrina pramoninių regionų bei pagrindinių aglomeracijų tarpusavio ryšį ir jungia juos su uostais.
2. Minimalūs techniniai reikalavimai, taikomi vandens keliams, kurie yra tinklo dalis - tai IV klasės vandens keliams nustatyti reikalavimai, pagal kuriuos vandens keliais gali plaukti 80-85 m ilgio ir 9,50 m pločio laivai arba stumiamos laivų vilkstinės. Jeigu tinklo dalį sudarantys vandens keliai yra modernizuojami arba statomi, jiems turėtų būti taikomi bent IV klasės techniniai reikalavimai, leidžiantys vėliau taikyti Va/Vb klasės techninius reikalavimus ir suteikiantys galimybę plaukti laivams, naudojamiems kombinuotam transportui. Va klasės keliais gali plaukti 110 m ilgio ir 11,40 m pločio laivai arba stumiamos laivų vilkstinės, o Vb klasės keliais gali plaukti 172-185 m ilgio ir 11,40 m pločio stumiamos laivų vilkstinės.
3. Vidaus uostai sudaro tinklo dalį, ypač kaip 2 dalyje nurodytų vandens kelių ir kitų transporto rūšių sujungimo vietos.
4. Tinklui priklauso eismo valdymo infrastruktūra.
5 SKIRSNIS
JŪRŲ UOSTAI
12 straipsnis
Charakteristikos
Jūrų uostai sudaro galimybes jūrų transporto plėtrai, palaiko laivybos ryšius su salomis, yra jūrų bei kitų rūšių transporto sujungimo vieta. Jie transporto operatoriams teikia įrangą ir paslaugas. Šių uostų infrastruktūra teikia įvairias paslaugas, susijusias su keleivių ir krovinių transportu, įskaitant keltų bei artimojo ar tolimojo susisiekimo laivybos paslaugas, įskaitant pakrantės laivybą, Bendrijoje ir tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių.
6 SKIRSNIS
ORO UOSTAI
13 straipsnis
Charakteristikos
1. Transeuropinis oro uostų tinklas - tai Bendrijos teritorijoje esantys oro uostai, naudojami komerciniam oro eismui ir atitinkantys II priede išdėstytus kriterijus. Šie oro uostai skirstomi įvairiai pagal jų eismo intensyvumą ir tipą bei pagal savo funkcijas tinkle. Oro uostai užtikrina oro susisiekimo linijų plėtotę ir oro bei kitų transporto rūšių tarpusavio ryšį.
2. Transeuropinių oro uostų tinklo šerdis - tai tarptautines ir Bendrijos sujungimo vietas aptarnaujantys oro uostai. Bendrijos ryšiai su kitomis pasaulio dalimis daugiausia palaikomi per tarptautines sujungimo vietas. Bendrijos maršrutus aptarnaujantys oro uostai užtikrina oro susisiekimą Bendrijoje, o jų už Bendrijos ribų teikiamos papildomos paslaugos sudaro tik nedidelę šių oro uostų veiklos dalį. Regioninės sujungimo ir prieigos vietos užtikrina galimybę patekti į tinklo šerdį arba padeda susisiekti su periferiniais arba izoliuotais regionais.
7 SKIRSNIS
KOMBINUOTO TRANSPORTO TINKLAS
14 straipsnis
Charakteristikos
1. Transeuropinis kombinuoto transporto tinklas apima:
- geležinkelius ir vidaus vandens kelius, tinkamus kombinuotam transportui ir laivybai, kuriais, prireikus derinant su krovinių vežimu keliais į terminalus ir (arba) su vežimu iš vieno terminalo į kitą, sudaromos sąlygos tolimojo susisiekimo krovinių vežimui,
- įrangą, kuri leidžia atlikti perkrovimus tarp geležinkelių, vidaus vandens kelių, laivybos maršrutų ir kelių,
- tinkamus riedmenis laikinam naudojimui, kai jie būtini dėl dar nepritaikytos infrastruktūros charakteristikų.
8 SKIRSNIS
LAIVYBOS VALDYMAS IR INFORMACINIS TINKLAS
15 straipsnis
Charakteristikos
Transeuropinės laivybos valdymas ir informacinis tinklas yra susijęs su:
- pakrantės ir uosto laivybos valdymo sistemomis,
- laivo padėties nustatymo sistemomis,
- pranešimo apie laivus, vežančius pavojingus ir aplinką teršiančius krovinius, sistemomis,
- jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemomis,
kad Bendrijos valstybėms narėms priklausančiose laivybos zonose būtų užtikrintas aukštas laivybos saugos ir veiksmingumo bei aplinkos apsaugos lygis.
9 SKIRSNIS
ORO EISMO VALDYMO TINKLAS
16 straipsnis
Charakteristikos
Transeuropinis oro eismo valdymo tinklas - tai bendroms aviacijos reikmėms skirta oro erdvė, oro keliai, oro navigacijos įranga, eismo planavimo ir valdymo sistemos bei oro eismo valdymo sistemos (valdymo centrai, kontrolės ir ryšių įrenginiai), reikalingi, kad Europos oro erdvėje būtų užtikrinta saugi ir efektyvi aviacija.
10 SKIRSNIS
PADETIES NUSTATYMO IR NAVIGACIJOS TINKLAS
17 straipsnis
Charakteristikos
Transeuropinis padėties nustatymo ir navigacijos sistemų tinklas - tai padėties nustatymo ir navigacijos palydovinės sistemos bei būsimajame Europos radijo navigacijos plane apibrėžtinos sistemos. Šios sistemos teikia patikimas ir efektyvias padėties nustatymo ir navigacijos paslaugas, kuriomis gali naudotis visos transporto rūšys.
11 SKIRSNIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
18 straipsnis
Keitimosi informacija ir ataskaitų rengimo komitetas
1. Valstybės narės reguliariai praneša Komisijai apie nacionalinius planus ir programas, jų parengtas transeuropiniam transporto tinklui plėtoti, ypač apie bendro intereso projektus, nurodytus šiame sprendime.
2. Šiuo sprendimu prie Komisijos įkuriamas Transeuropinių transporto tinklų komitetas (toliau - komitetas); jį sudaro valstybių narių atstovai ir jam pirmininkauja Komisijos atstovas. Komitetas keičiasi informacija apie planus ir programas, apie kurias pranešė valstybės narės, ir gali svarstyti kiekvieną klausimą, susijusį su transeuropinio transporto tinklo plėtojimu.
3. Komisija kas dveji metai pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą apie šiame sprendime pateiktų gairių įgyvendinimą.
2 dalyje minimas komitetas padeda Komisijai rengti ataskaitą.
19 straipsnis
Konkretūs projektai
III priede kaip nuoroda pateikiami I ir II priede ir kitose šio sprendimo nuostatose nustatyti projektai, kuriems Eseno Europos Vadovų Taryba skyrė ypatingą dėmesį.
20 straipsnis
Multimodalaus transporto ir eismo valdymas
Tarp bendro intereso projektų, išvardytų I ir II prieduose, su multimodaliu transportu ir naujais eismo valdymo būdais susijusiems projektams skiriamas specialus dėmesys, kad būtų užbaigtas tinklas.
21 straipsnis
Gairių peržiūra
1. Kas penkeri metai nuo šio sprendimo įsigaliojimo ir pirmą kartą iki 1999 m. liepos 1 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nurodo, ar gaires reikėtų patikslinti, kad būtų atsižvelgta į transporto srities, ypač į geležinkelių transporto, ekonominius ir technologinius pokyčius.
Rengiant ataskaitą Komisijai padeda 18 straipsnyje minimas komitetas.
2. Prie 1 dalyje nurodyto pranešimo Komisija prireikus prideda atitinkamus pasiūlymus.
22 straipsnis
Panaikinimas
1978 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas 78/174/EEB, nustatantis konsultavimosi tvarką ir įkuriantis transporto infrastruktūros komitetą [7], panaikinamas.
23 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
24 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje, 1996 m. liepos 23 d.