KOMISIJOS SPRENDIMAS
2004 m. balandžio 20 d.
dėl priemonės, kurią Prancūzija suteikė Société de Réparation Navale et Industrielle S.A. (SORENI) įmonei
(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 1362)
(autentiškas tik tekstas prancūzų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2005/90/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,
kadangi:
I. PROCEDŪRA
(1)
Spaudoje pasirodžius informacijai, kad Prancūzija patvirtino finansines priemones, kuriomis siekiama remti Havro uoste vykdomą laivų remonto veiklą, 2001 m. gruodžio 21 d. raštu Komisija paprašė Prancūzijos pateikti paaiškinimus. 2002 m. kovo 15 d. raštu, kuris buvo gautas 2002 m. kovo 19 d., Prancūzija Komisijai pranešė, kad valdžios institucijos finansiškai parėmė vieną laivų remonto įmonę - Société de Réparation Navale et Industrielle S.A. (SORENI). Ši priemonė buvo įregistruota kaip pagalba, apie kurią nepranešta (NN 53/2002), kadangi tuo metu, kai buvo pateikta informacija apie ją, ji jau buvo suteikta, be to, 2001 m. gruodžio mėn. jau buvo sumokėta 1 720 000 eurų suma.
(2)
2002 m. balandžio 4 d. raštu Komisija paprašė, kad Prancūzija papildytų pateiktą informaciją. Prancūzija atsakė 2002 m. birželio 3 d. raštu, kuris buvo gautas kitą dieną.
(3)
2002 m. rugpjūčio 12 d. raštu Komisija Prancūzijai pranešė, kad dėl šios priemonės ji nusprendė pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Byla buvo įregistruota, ir jai suteiktas numeris C 55/2002. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (2), ir suinteresuotų šalių buvo paprašyta pateikti savo pastabas.
(4)
Prancūzija savo pastabas pateikė 2002 m. spalio 1 d. rašte, kuris buvo gautas kitą dieną. Jungtinė Karalystė savo pastabas pateikė 2002 m. spalio 16 d. rašte, kuris buvo gautas 2002 m. spalio 24 d. Jungtinės Karalystės pastabos buvo perduotos Prancūzijai, kad ši galėtų į jas reaguoti.
(5)
2002 m. lapkričio 4 d. raštu Komisija uždavė Prancūzijai papildomų klausimų. Prancūzija savo atsakymus ir pastabas pateikė 2003 m. sausio 14 d. raštu, kuris buvo gautas tą pačią dieną. 2003 m. spalio 2 d. raštu, kuris buvo gautas kitą dieną, ir 2003 m. spalio 10 d. raštu, kuris buvo gautas tą pačią dieną, Prancūzija pateikė papildomą informaciją. 2003 m. lapkričio 21 d. raštu Komisija uždavė Prancūzijai naujų papildomų klausimų, į kuriuos ši atsakė 2003 m. gruodžio 29 d. raštu, kuris buvo gautas 2004 m. sausio 8 d., ir 2004 m. sausio 29 d. raštu, kuris buvo gautas tą pačią dieną.
II. IŠSAMUS APRAŠYMAS
A. Aptariama įmonė
(6)
Finansinės paramos gavėjas yra laivų remonto įmonė SORENI, įsikūrusi Havre, t. y. tame regione, kuriam pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti teikiama pagalba. Kaip toliau paaiškinta, 2001 m. lapkričio 1 d. SORENI buvo įsteigta, kad perimtų trijų laivų remonto bendrovių turtą.
(7)
2000 m. laivų statykla Ateliers ir laivų statyklos Havre - Construction navale (ACH-CN) bankrutavo ir buvo uždarytos. ACH-CN gavo pagalbą įmonei uždaryti, kurią Komisija patvirtino savo sprendimu 2002/132/EB (3). Trys ACH-CN filialai, vykdę laivų remonto veiklą (SIREN, TMTM ir MECA HELIX, toliau - trys filialai), išliko, tačiau netrukus susidūrė su ekonominiais sunkumais, kadangi jie nebesudarė subrangos sutarčių, kurias pirmiau pasirašydavo su ACH-CN, ir prarado laivų savininkų pasitikėjimą.
(8)
2001 m. trijų filialų dvylika vietinių rangovų nusprendė kartu įsteigti naują įmonę SORENI, kuri perimtų trijų filialų vykdomą laivų remonto veiklą.
(9)
2001 m. rugpjūčio 24 d. dvylika vietinių subrangovų pateikė prašymą perimti veiklą. 2001 m. lapkričio 1 d. SORENI buvo įsteigta, o 2001 m. lapkričio 9 d. ji įsigijo trijų filialų turtą. SORENI nusipirko šį turtą už 1 001 euro kainą (1 000 eurų už atsargas ir vienas simbolinis euras už turtą). Kaip paaiškino Prancūzija, tais metais šiek tiek anksčiau sužlugus deryboms su užsienio investuotoju, SORENI pasiūlymas buvo likęs vienintelis.
(10)
Iš pradžių Prancūzija Komisijai pranešė, kad perėmimo metu trys filialai buvo teisiškai reorganizuojami. 2003 m. gruodžio 29 d. raštu ji pakoregavo šią informaciją ir patikslino, kad turto perėmimas nebuvo susijęs su teisiniu reorganizavimu, o 2003 m. gruodžio mėn. šie trys filialai buvo tik simboliniai rėmai teisminiams procesams vykdyti bei skoloms susigrąžinti ir nevykdė jokios ūkinės veiklos.
(11)
Vadovaujantis Prancūzijos socialiniais įstatymais dėl įmonės veiklos nutraukimo (Darbo kodekso L 122-12 straipsnio 2 dalis) SORENI buvo įpareigota visuose trijuose filialuose perimti visas darbo sutartis ir nekeisti jose numatytų kvalifikacijos, darbo užmokesčio ir stažo sąlygų. Todėl, Prancūzijos teigimu, SORENI perėmė 127 trijų filialų darbuotojus. Be to, SORENI turėjo perimti darbo užmokesčio įsipareigojimus, kurių dydis buvo 318 164 eurai; šie įsipareigojimai atsirado dar prieš trijų filialų perėmimą: jie susiję su tų darbuotojų, kurie dirba su asbestu, ankstesniu išėjimu į pensiją.
(12)
Komisija pažymi, kad 2003 m. sausio 14 d. darbuotojų buvo sumažinta iki 117, iš jų 99 dirbo gamybos srityje. Prancūzija pažymėjo, kad per šešerius metus iki bendrovių perėmimo gamybos srityje dirbančių darbuotojų sumažėjo 47 %: 1997 m. visuose trijuose filialuose iš viso dirbo 188 darbuotojai, o 2002 m. SORENI - tik 99.
B. Naujosios bendrovės verslo planas
(13)
Verslo planas buvo parengtas 2001 m. SORENI gyvybingumą turėjo užtikrinti penkerių metų verslo planas. Prancūzijos teigimu, SORENI problemos pirmiausia kilo dėl sunkumų, su kuriais susidūrė jos akcininkai, kurie, būdami subrangovais, iš pradžių priklausė nuo trijų filialų. Antra, kartu su SORENI teko perimti ir su perimtu turtu susijusius mokesčius bei problemas, t. y. darbo sutartis, įsipareigojimus darbuotojams, kurie dėl darbo su asbestu anksčiau išleidžiami į pensiją, taip pat poreikį pritaikyti gamybos priemones ir racionalizuoti veiklą. Kadangi SORENI perėmė laivų remonto veiklą, jai greičiausiai teko susidurti su tomis problemomis, su kuriomis pirmiau buvo susidūrę ir trys filialai: subrangos sutarčių su laivų statybos įmone Havro uoste (pavyzdžiui, ACH-CN) pasirašymo sunkumai, rinkos dalies praradimas ir laivų remonto rinkos Havre pasitikėjimo praradimas.
(14)
Pasak Prancūzijos, penkerių metų trukmės verslo planu, Prancūzijos vadinamu restruktūrizacijos planu, siekiama šias problemas išspręsti naudojant tris grupes atitinkamų priemonių. Pirmąją grupę sudaro priemonės, kuriomis siekiama gamybos priemones pritaikyti investuojant į pastatų atnaujinimą, į transportą ir į kilnojamąsias gamybos priemones (investicijų dydis nurodytas 1 lentelės 1 dalyje). Antrosios grupės priemonėmis siekiama reorganizuoti įmonės prekybos politiką. Prancūzijos teigimu, įmonės prekybos politika bus orientuota ir į vietinius laivų statytojus, ir į nacionalinę bei tarptautinę rinkas. Šia politika bus bandoma apskritai atgauti tų klientų, kurie anksčiau dirbo su trimis filialais, pasitikėjimą. Šį tikslą SORENI ketina įgyvendinti įdarbindama naujus darbuotojus ir įsigydama naujų technologijų, kurios leistų išplėsti veiklą ir taip kuo geriau ir plačiau atsiliepti į klientų poreikius. Antrosios priemonių grupės išlaidos yra nurodytos 1 lentelės 2 dalyje. Trečiosios grupės priemonės yra skirtos gamybai reorganizuoti dviem lygmenimis: medžiagų, atsargų ir nurodymų (racionalizavimas ir kompiuterizacija) valdymas bei darbuotojų mokymas. Trečiosios priemonių grupės išlaidos yra nurodytos 1 lentelės 3 dalyje.
(15)
Be to, prie restruktūrizacijos išlaidų Prancūzija priskiria ir iš trijų filialų perimtas išlaidas dėl darbuotojų, kurie dirba su asbestu, ankstesnio išleidimo į pensiją bei pirmųjų trijų mėnesių po perėmimo išlaidas darbo užmokesčiui. Prancūzijos nuomone, šie trys mėnesiai - tai būtinas laikotarpis pirmosioms sutartims pasirašyti. Šios išlaidos yra nurodytos 1 lentelės 4 dalyje.
1 LENTELĖ
Planuojamos SORENI restruktūrizacijos išlaidos
(eurais)
Paskirtis
Suma
1 dalis - Investicijos ir atnaujinimas
Gamyklos atnaujinimas (2002)
[…] (4)
Biurų/pastatų atnaujinimas (2002)
[…]
Kiemo/gamyklos išvalymas
[…]
2002 m. investicijos į kilnojamąsias priemones:
Transporto priemonės
[…]
Informacijos technologijos
[…]
Gamybos priemonės
[…]
2002-2004 m. investicijos į kilnojamąsias priemones:
Metalo smulkinimo/plieno lakštų apdirbimo įrenginių sumontavimas
[…]
Vežimo priemonės
[…]
Įvairūs kilnojamieji mechaniniai įrenginiai
[…]
Iš viso 1 dalies
[…]
2 dalis - Prekybos reorganizacija
Įdarbinimas 2002-2004 m.
2 vadovaujantys darbuotojai
1 vadovo padėjėjas
3 inžinieriai
4 gamybos darbuotojai
Iš viso darbo užmokesčio ir mokesčių
[…]
Rinkodaros išlaidos - iki 2002 m. pabaigos
Leidiniai/logotipai, laiškai, agentų tinklas, vizitai į klientų įmones
[…]
2003-2005 m. išlaidos
Naujų licencijų įsigijimas
[…]
Darbuotojų stažuotės ir mokymas gamintojų įmonėse, kurių produkcija prekiauti/naudotis SORENI turi licenciją
[…]
Prekybos ir tarptautinių agentų vizitai
[…]
Agentų sutarčių peržiūra ir pratęsimas trejiems metams
[…]
Iš viso 2 dalies
[…]
3 dalis - Gamybos reorganizacija
Organizacija ir kompiuterizacija 2002-2003 m.
[…]
Specialios laivų remonto programinės įrangos įsigijimas 2003-2004 m.
[…]
Mokymas: 37 450 valandų/3 metai
[…]
Iš viso 3 dalies
[…]
4 dalis - Darbo užmokestis ir kitos išlaidos
Darbo užmokestis pagal sutartis, kurios vykdomos pirmuosius tris mėnesius po perėmimo
[…]
Prieš perėmimą atsiradusios išlaidos, susijusios su darbuotojų, dirbančių su asbestu, išėjimu iš darbo
[…]
Iš viso 4 dalies
[…]
IŠ VISO (1+2+3+4 dalys)
6 495 164
(16)
Taigi iš viso SORENI veiklai pradėti planuojamų būtinų išlaidų suma yra 6 495 164 eurai.
(17)
Prancūzijos teigimu, šis planas yra pagrįstas realiomis apyvartos, atspindinčios esamą ir potencialią laivų remonto Havre paklausą, prognozėmis. Prancūzija tikina, kad visi trys filialai turėjo pripažintų laivų remonto įgūdžių, o jų darbuotojai, kuriuos perėmė SORENI, turi nemažai gamybinės patirties. Prancūzija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad SORENI verslo planas buvo beveik toks pat, kaip ir potencialaus užsienio investuotojo verslo planas, o tai rodo, kad verslo plano sąmata buvo reali. SORENI prezidento asmeniniai ryšiai turėjo padėti rasti būsimų klientų. Be to, Prancūzijos nuomone, SORENI laivų remonto veiklą reikia vertinti atsižvelgiant į Havro uosto vystymąsi.
C. Finansinės priemonės
(18)
Prancūzijos teigimu, SORENI būtiną 6 495 164 eurų sumą reikėjo finansuoti iš viešų ir privačių šaltinių gautomis subsidijomis ir paskolomis, kurių dydis nurodytas 2 lentelėje. Išankstinį sprendimą dėl viešos paramos SORENI suteikimo Prancūzija priėmė 2001 m. rugsėjo 28 d., t. y. po pasiūlymo perimti tris filialus pateikimo, tačiau prieš SORENI sukūrimą ir turto perleidimo įsigaliojimą. Teisiškai įpareigojantis sprendimas suteikti paramą buvo priimtas 2001 m. lapkričio 29 d.
(19)
Prancūzijos valstybė suteikė SORENI 3 430 000 eurų subsidiją. Dvi jos dalys - 1 720 000 eurų dydžio ir 730 000 eurų dydžio - 2003 m. rugsėjo mėn. jau buvo pervestos SORENI.
(20)
Haute-Normandie regiono taryba, Seine-Maritime generalinė taryba ir Havro miestas skyrė SORENI po 380 000 eurų dydžio subsidiją. Iš bendros 1 140 000 eurų sumos 2003 m. rugsėjo mėn. SORENI jau buvo pervesta 1 070 997 eurų suma.
(21)
Privatūs įnašai apibūdinti kaip SORENI akcininkų įnašai kapitalui padidinti (462 000 eurų) ir banko paskolos (1 300 000 eurų), už kurias suteikta garantija - apyvartinių lėšų įkeitimas.
2 LENTELĖ
Su SORENI restruktūrizacija susijusios finansinės priemonės
(eurais)
Šaltinis
Suma
1. Viešieji šaltiniai
Prancūzijos valstybė
3 430 000
Haute-Normandie regiono taryba
380 000
Seine-Maritime generalinė taryba
380 000
Havro miestas
380 000
Iš viso 1 dalies
4 570 000
2. Privatūs šaltiniai
SORENI akcininkai
-
kapitalas
462 000
-
banko paskolos (BNP Paribas)
1 300 000
Iš viso 2 dalies
1 762 000
IŠ VISO (1+2 dalys)
6 332 000
D. Rinkos apžvalga
(22)
Prancūzija teigia, kad Havro uosto vystymuisi būtina laivų remonto veikla, kuri jam užtikrintų stabilią veiklą. Prancūzija tvirtina, kad aptariamos priemonės turės nedidelį poveikį konkurencijai dėl trijų veiksnių. Pirma, pagal verslo planą planuojama mažinti darbo vietas. Antra, pagrindiniais SORENI klientais (5) nacionalinėje ir tarptautinėje rinkose Prancūzija laiko Diunkerke esančią bendrovę ARNO ir Breste esančią bendrovę SOBRENA. Tačiau vietinėje rinkoje šios dvi bendrovės nekonkuruoja su SORENI. Be to, Prancūzija pažymi, kad vietinėje rinkoje SORENI gauna nuo 40 % iki 45 % visos apyvartos. Todėl yra nedaug aplinkybių, kuriomis SORENI susiduria su savo pagrindiniais konkurentais. Trečia, SORENI yra maža ir vidutinė įmonė, kaip apibrėžta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (6).
E. Sprendimas pradėti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį
(23)
Sprendime pradėti oficialią nagrinėjimo procedūrą (toliau - sprendimas pradėti procedūrą) buvo vertinama, ar aptariamos priemonės atitinka 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1540/98, nustatantį naujas pagalbos laivų statybai taisykles (7) (toliau - Laivų statybos reglamentas), bei Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų turinčių įmonių gelbėjimui ir restruktūrizacijai (8) (toliau - Restruktūrizacijos gairės).
(24)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija suabejojo galimybe duoti leidimą aptariamoms finansinėms priemonėms, kurios buvo vadinamos pagalba restruktūrizacijai, atsižvelgdama į tai, kad, pirma, SORENI buvo naujai įsteigta įmonė, kuri atsirado likvidavus tris filialus, ir, antra, į tai, kad Restruktūrizacijos gairių 7 punkte nurodyta, jog naujai įsteigtai įmonei pagalba gelbėjimui ir restruktūrizacijai neteikiama, net jei jos finansinė padėtis iš pradžių yra bloga.
(25)
Komisija taip pat suabejojo, ar SORENI verslo planas iš tiesų užtikrintų šiai įmonei ilgalaikį gyvybingumą, kaip numatyta Restruktūrizacijos gairėse, protingą laikotarpį ir laikantis realių hipotezių. Pirmiausia Komisija pastebėjo, kad Prancūzijos jai pateiktame plane nebuvo nei rinkos tyrimų, nei išankstinių vertinimų, kokia ateityje galėtų būti įmonės pardavimų apimtis ir išlaidos.
(26)
Be to, Komisija pažymėjo, kad pirmiau 9 punkte nurodytas užsienio investuotojas, remdamasis tokiu pačiu planu, atsisakė perimti laivų remonto veiklą. Komisija taip pat iškėlė klausimą, ar finansinis įnašas iš viešųjų šaltinių buvo tokio dydžio, kiek minimaliai būtina, kad būtų galima įgyvendinti verslo planą, ir ar pagalbos gavėjo įnašas taip pat buvo nemažas, kaip reikalaujama Restruktūrizacijos gairėse.
III. SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS
(27)
Jungtinė Karalystė pateikė tokias pastabas. Pirmiausia Jungtinė Karalystė pažymėjo, kad ji nesuprato, kodėl numatytas priemonių paketas galėjo būti laikomas pagalba restruktūrizacijai, jei laivų gamykla toliau tęs tą pačią savo pirmtakų veiklą, labai nesumažinusi nei pajėgumų, nei darbuotojų. Antra, Jungtinė Karalystė mano, kad už kai kurias investicijas ir kai kurias išlaidas negali būti teikiama pagalba. Trečia, Jungtinė Karalystė pažymi, kad SORENI yra tiesioginė britų laivų remonto pramonės konkurentė.
IV. PRANCŪZIJOS PASTABOS
(28)
Atsakydama į sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzija pateikė papildomus paaiškinimus ir tokias pastabas.
(29)
Atsakydama į klausimą, ar SORENI yra tokia įmonė, kuri gali gauti pagalbą restruktūrizacijai, Prancūzija pažymėjo, kad nors SORENI yra naujas teisinis subjektas, faktiškai ji tęsia pirmiau vykdytą laivų remonto veiklą, todėl pagalba restruktūrizacijai gali būti teikiama. Pagrįsdama tokį požiūrį, Prancūzija pareiškė, jog tai, kad SORENI perėmė visą trijų filialų turtą, veiklą ir verslą, taip pat jų materialiuosius ir žmogiškuosius išteklius, pirmiausia mokesčius, kurie numatyti socialinės apsaugos teisės aktuose (su asbestu dirbančių darbuotojų išleidimas į pensiją pirmiau laiko), leidžia prilyginti SORENI trims filialams, t. y. veikiančiai bendrovei.
(30)
Be to, Prancūzija pažymėjo, kad net jei SORENI turėtų būti laikoma nauja bendrove, ji vis tiek lieka sunkumų turinčia bendrove, kaip apibrėžta Restruktūrizacijos gairėse, nes turi su turtu susijusių mokesčių (darbo sutartys, su asbestu dirbančių darbuotojų išleidimas į pensiją pirmiau laiko) ir sunkumų (būtinybė pritaikyti gamybos priemones ir racionalizuoti gamybą).
(31)
Atsakydama į abejones dėl verslo plano gyvybingumo, pirmiausia dėl informacijos apie rinką trūkumo, Prancūzija pažymėjo, kad rinka, kurioje veikia SORENI, apima tokią veiklą: nedidelių pažeidimų remonto darbai, prevenciniai techninės priežiūros darbai ir dideli remonto darbai. Pagrindiniai SORENI konkurentai - Diunkerke esanti bendrovė ARNO ir Breste esanti bendrovė SOBRENA - su SORENI dėl klientų konkuravo nacionaliniu ir tarptautiniu, bet ne vietiniu lygiu, o paslaugos vietiniams klientams sudarė 40-45 % visos SORENI apyvartos. Prancūzija taip pat pažymėjo, jog tokio dydžio uostui kaip Havras laivų remonto veikla yra būtinas veiksnys, kad visas uostas galėtų tinkamai funkcionuoti. Kadangi SORENI yra vienintelė laivų remonto įmonė Havre, Prancūzijos nuomone, jos egzistavimas uostui yra gyvybiškai būtinas.
(32)
Kad patvirtintų įmonės gyvybingumą pagal sudarytą verslo planą, Prancūzija pateikė išankstinę apyvartos ir išlaidų sąmatą penkerių metų laikotarpiui, per kurį turi būti įgyvendintas restruktūrizacijos planas. Šie duomenys pateikti 3 lentelėje.
3 LENTELĖ
SORENI apyvartos ir išlaidų sąmata
Metai
Apyvarta (milijonais eurų)
Augimas per metus (%)
Išlaidos (milijonais eurų)
Augimas per metus (%)
2001
[…]
2002
[…]
[…]
[…]
2003
[…]
[…]
[…]
[…]
2004
[…]
[…]
[…]
[…]
2005
[…]
[…]
[…]
[…]
2006
[…]
[…]
(33)
Be to, Prancūzija pažymi, kad priežastys, dėl kurių užsienio investuotojas atsisakė planų perimti trijų filialų veiklą, buvo nesusijusios su verslo plano kokybe. Užsienio investuotojas savo planų atsisakė dėl sunkumų, su kuriais susidūrė bandydamas susitarti su darbuotojais ir uosto valdžios institucijomis, taip pat dėl paties užsienio investuotojo patirtų finansinių sunkumų.
(34)
Atsakydama į klausimą dėl aptariamų priemonių proporcingumo, Prancūzija tvirtina, kad ši suma atitinka minimalią sumą, kuri būtina laivų remonto veiklai Havro uoste iš naujo pradėti. Prancūzija pažymi, kad SORENI akcininkų įnašą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad jų pačių finansinė padėtis yra sunki.
(35)
Be to, jei bus pripažinta, jog pagalba neatitinka Restruktūrizacijos gairių, Prancūzija paprašė, kad Komisija, tiesiogiai remdamasi Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, išnagrinėtų, ar aptariamos finansinės priemonės neprieštarauja bendrajai rinkai. Prancūzijos teigimu, laivų remonto veikla yra būtina, kad Havro uostas tinkamai veiktų, nes ji būtina laivų priėmimui užtikrinti, laivams techniškai prižiūrėti, - tai būtina uosto veiklai, - taip pat su saugumu jūroje ir turizmu (pramogų laivų remontas) susijusioms paslaugoms teikti. Prancūzija taip pat teigia, kad laivų remonto veiklos Havre palaikymas atitinka Bendrijos interesus, kadangi siejasi su bendra transporto politika, kuri skatina plėtoti jūrų transportą. Prancūzija taip pat pažymi istorines ir strategines priežastis, kurios pateisina laivų remonto veiklą Havro uoste.
V. VERTINIMAS
A. Valstybės pagalba
(36)
Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(37)
Pirma, Prancūzijos valstybės SORENI suteikta 3 430 000 eurų subsidija yra iš valstybinių išteklių suteikta finansinė parama. Beje, prie valstybinių išteklių taip pat priskiriama regioninių ar vietinių valstybių narių subjektų suteikta ekonominė parama. Taigi 87 straipsnio 1 daliai taikytiną pirmąjį kriterijų taip pat atitinka Haute-Normandie regiono, Seine-Maritime departamento ir Havro miesto SORENI suteiktos subsidijos (kiekvienas iš šių subjektų skyrė po 380 000 eurų).
(38)
Antra, kadangi aptariamos subsidijos buvo skirtos vienai konkrečiai įmonei - SORENI, yra tenkinamas ir kitas kriterijus, kuris reikalingas Sutarties 87 straipsnio 1 daliai taikyti.
(39)
Trečia, aptariamos finansinės priemonės suteikia SORENI ekonominę naudą, kurios privatus sektorius jai nebūtų suteikęs. Todėl šios priemonės dėl savo pobūdžio gali iškreipti konkurenciją.
(40)
Ketvirta, priemonės poveikio prekybai kriterijus taip pat yra tenkinamas, kadangi subsidijos gavėjas vykdo ekonominę veiklą, kuri yra susijusi su valstybių narių tarpusavio prekyba. Būtent tokia yra SORENI vykdoma laivų remonto veikla. Prancūzija neužginčijo šio argumento, o tik pažymėjo, kad „pagrindiniai“ SORENI konkurentai yra Prancūzijos subjektai; šį argumentą akivaizdžiai patvirtino Jungtinė Karalystė, kuri pareiškė, kad SORENI yra tiesioginė britų laivų remonto pramonės konkurentė.
(41)
Todėl Komisija, remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais, daro išvadą, kad SORENI suteiktos subsidijos, apibūdintos II dalyje, atitinka valstybės pagalbą, apibrėžtą Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.
(42)
Komisija taip pat pažymi, jog Prancūzija neįvykdė Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatytos pareigos laiku informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti pagalbą, kad ji galėtų pateikti savo pastabas. Todėl pagalba laikytina neteisėta.
B. Nukrypimas nuo Sutarties
(43)
Kadangi SORENI veikia laivų remonto sektoriuje, jos veiklai paremti skirtoms subsidijoms taikomos specialios laivų statybai teikiamos valstybės pagalbos taisyklės. Nuo 2004 m. sausio 1 d. šios taisyklės yra įtrauktos į valstybės pagalbos laivų statybai bendrąsias taisykles (9), kurios pakeitė Laivų statybos reglamentą. Nepaisant to, vadovaujantis Komisijos komunikatu dėl neteisėtai valstybės pagalbai įvertinti taikytinų taisyklių nustatymo (10), neteisėta pagalba, t. y. pagalba, suteikta pažeidžiant Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, vertinama atsižvelgiant į kriterijus, nustatytus bet kokiame pagalbos suteikimo metu galiojusiame dokumente. Todėl šiuo atveju taikytinas Laivų statybos reglamentas. Siekiant išsamumo, reikėtų patikslinti, kad nesvarbu, ar Komisija taikys Laivų statybos reglamentą, ar vėliau jį pakeitusias valstybės pagalbos laivų statybai bendrąsias taisykles, - tai neturės jokio poveikio išvadoms dėl atitikties reikalavimams įvertinimo, kadangi gelbėjimo ir restruktūrizacijos pagalbai, regioninei pagalbai ir mokymo pagalbai įvertinti taikytini kriterijai yra vienodi (11).
(44)
Laivų statybos reglamento 2 straipsnyje nustatyta, kad laivų remontui suteikta pagalba laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jei ji suteikta pagal minėto reglamento nuostatas.
1. Pagalba restruktūrizacijai
(45)
Prancūzijos teigimu, aptariama pagalba yra siekiama restruktūrizuoti SORENI veiklą. Pagalba laivų remonto sektoriuje veikiančių įmonių restruktūrizacijai gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jei jos atitinka Laivų statybos reglamento 5 straipsnį, kuriame savo ruožtu daroma nuoroda į Restruktūrizacijos gaires ir išvardijamos laivų statybos sektoriui taikomos specialios taisyklės;
(46)
Taigi Komisija išnagrinėjo, ar yra tenkinami Restruktūrizacijos gairėse numatyti kriterijai.
1.1. Įmonės atitiktis reikalavimams
(47)
Pagal Restruktūrizacijos gaires, kad įmonė galėtų gauti pagalbą restruktūrizacijai, ją turi būti galima laikyti turinčia sunkumų, kaip apibrėžta pirmiau minėtose gairėse. Nors tokio Bendrijos lygmens apibrėžimo nėra, Komisija mano, kad įmonė turi sunkumų, jei ji, pasinaudodama tik nuosavais finansiniais ištekliais arba ištekliais, kuriuos jai gali suteikti jos savininkai/akcininkai ir kreditoriai, be išorinio viešosios valdžios įsikišimo negali padengti nuostolių, dėl kurių jai trumpu ar vidutiniu laikotarpiu greičiausiai tektų nutraukti ekonominę veiklą (Restruktūrizacijos gairių 4 punktas). Kad įmonė turi sunkumų, gali rodyti, pavyzdžiui, didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, per didelis pajėgumas, mažėjantys pinigų srautai, didėjančios skolos, didėjančios palūkanos ir krentanti ar neigiama grynoji turto vertė.
(48)
Tačiau Restruktūrizacijos gairių 7 punkte nustatyta, kad įsteigtai naujai įmonei negali būti teikiama pagalba restruktūrizacijai, net jei jos finansinė padėtis iš pradžių yra bloga. Būtent tokia padėtis susiklosto tuomet, kai nauja įmonė įsteigiama likvidavus pirmiau egzistavusią bendrovę arba tik perėmus tokios įmonės turtą.
(49)
Sprendimo neleisti įsteigtoms naujoms įmonėms gauti pagalbą restruktūrizacijai motyvas - principas, pagal kurį sprendimą įsteigti įmonę turi lemti rinkos padėtis. Taigi bendrovė gali būti steigiama tik tuomet, kai ji turi galimybių vykdyti savo veiklą aptariamoje rinkoje, kitaip tariant, jei ji nuo pat pradžių yra kapitalizuota ir gyvybinga.
(50)
Naujai bendrovei pagalba restruktūrizacijai negali būti teikiama, kadangi ji, nors ir gali susidurti su sunkumais pradėdama veiklą, tikrai nesusidurs su Restruktūrizacijos gairėse aprašytais sunkumais. Šie sunkumai, aprašyti 47 konstatuojamojoje dalyje, yra susiję su bendrovės istorija, kadangi jie atsirado dėl tos bendrovės veiklos. Nauja bendrovė dėl savo pobūdžio negalėtų susidurti su tokiais sunkumais.
(51)
Iš pradžių savo veikloje nauja bendrovė gali patirti nuostolių, kadangi ji turi finansuoti investicijas ir veiklos išlaidas, kurių iš pradžių negalima padengti iš veiklos pajamų. Tačiau šios išlaidos yra susijusios su įmonės veiklos pradžia, o ne su jos restruktūrizacija. Taigi šių išlaidų negalima finansuoti pagalbos restruktūrizacijai lėšomis, nes tos lėšos skirtos konkrečiam tikslui ir ribotai taikymo sričiai.
(52)
Šis Restruktūrizacijos gairių taikymo srities apribojimas taikomas ir toms naujoms įmonėms, kurios buvo įsteigtos likvidavus pirmiau egzistavusias įmones ar perėmus tokių įmonių turtą. Tokiais atvejais nauja bendrovė faktiškai neperima savo pirmtakų skolų, o tai reiškia, kad ji nesusiduria su Restruktūrizacijos gairėse nurodytais sunkumais.
(53)
Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija iškėlė klausimą, ar SORENI yra nauja bendrovė.
(54)
Šiame kontekste Komisija pažymi, o Prancūzija pripažįsta, kad SORENI yra naujas teisinis subjektas, turintis nuo trijų filialų atskirą teisinį subjektiškumą. Prancūzijos nuomone, nors SORENI ir yra atskiras teisinis subjektas, vis dėlto ekonominiu požiūriu ji yra trijų filialų veiklos tęsėja, nes SORENI buvo perduota trijų filialų veikla, turtas ir verslas, svarbiausia, įsipareigojimai, atsiradę įgyvendinant socialinės apsaugos teisės aktus, todėl ji negali būti laikoma nauja įmone. Prancūzija taip pat pažymi, kad net jei SORENI ir turėtų būti laikoma nauja bendrove, tai nereiškia, jog ji neturi sunkumų, atsižvelgiant į tai, kad ji vykdo tokią pačią veiklą kaip ir pirmiau egzistavę trys filialai, ir į tai, kad jai teko su socialinės apsaugos teisės aktais susiję finansiniai įsipareigojimai.
(55)
Komisija nepritaria Prancūzijos nuomonei, kad ekonominiu požiūriu SORENI yra trijų filialų veiklos tęsėja. Reikia pažymėti, kad nors SORENI ir perėmė trijų filialų veiklą, turtą ir verslą, taip pat jų darbuotojus ir kai kuriuos socialinės apsaugos teisės aktuose numatytus mokesčius (su asbestu dirbančių darbuotojų išleidimas į pensiją pirmiau laiko), pats perėmimas žymi ribą tarp senos ir naujos veiklos. Tai patvirtinta ir faktas, kad iš už pardavimą gautų pajamų buvo sumokėtos skolos trijų filialų kreditoriams ir šie nepateikė SORENI kaip turto pirkėjui jokių reikalavimų.
(56)
Atsakydama į Prancūzijos argumentą, kad perimtos darbo sutartys ir su jomis susiję socialiniai mokesčiai (dėl su asbestu dirbančių darbuotojų išleidimo į pensiją pirmiau laiko) yra įsipareigojimai, dėl kurių SORENI galima prilyginti trims filialams, Komisija konstatuoja, kad šie socialiniai mokesčiai, apie kuriuos investuotojas žinojo ir kuriuos galėjo įvertinti, yra Prancūzijos socialinių įstatymų (panašių į daugelio kitų šalių įstatymus) teisinė pasekmė. Taigi nustatant pirkimo kainą reikėjo atsižvelgti į visas su turtu susijusias išlaidas.
(57)
Atsakydama į Prancūzijos argumentą, kad net jei SORENI ir turėtų būti laikoma nauja bendrove, tai nereiškia, kad ji neturi sunkumų, Komisija pažymi, kad SORENI neatitinka Restruktūrizacijos gairėse pateiktų sunkumų turinčios įmonės kriterijų, kaip apibrėžta 47 konstatuojamojoje dalyje. Jai paprasčiausiai teks patirti įprastas įsisteigimo išlaidas ir nuostolius, susijusius su investicijų projekto pradžia.
(58)
Komercinės veiklos pradėjimo išlaidos yra neišvengiamos ir nėra susijusios su bendrovės istorija. SORENI būtų tekę patirti tokias pačias išlaidas, jei jos akcininkai būtų nusprendę įsteigti bendrovę, kuri būtų visiškai nesusijusi su pirmiau vykdyta laivų remonto veikla. Tokiu hipotetiniu atveju jai būtų tekę dengti veiklos pradžios išlaidas, pirmiausia - pirkti įrangą, ieškoti darbuotojų, juos mokyti ir t. t.
(59)
Šiame kontekste Komisija mano, kad dėl su asbestu dirbančių darbuotojų išleidimo į pensiją pirmiau laiko atsiradusios išlaidos, kurios yra vienintelės iš trijų filialų perimtos finansinės pareigos, nėra tokios, dėl kurių SORENI taptų sunkumų turinčia įmone, kaip apibrėžta Restruktūrizacijos gairėse.
(60)
Galiausiai SORENI perimti darbuotojai turi gamybos, prekybos arba mokslinės patirties, o pasak Prancūzijos, tai yra viena iš SORENI verslo plano gyvybingumo sąlygų. Taigi šie darbuotojai gali būti laikomi SORENI perimto turto dalimi, o ne finansine našta. Iš tiesų šis perėmimas turėtų palengvinti SORENI patekimą į rinką, kadangi bendrovei nereikės patirti papildomų naujų darbuotojų įdarbinimo ir mokymo išlaidų.
(61)
Apibendrindama Komisija pažymi, kad SORENI iš trijų filialų neperėmė finansinių įsipareigojimų, dėl kurių būtų galima tarti, kad ji yra pirmesnės laivų remonto veiklos tęsėja. SORENI yra nauja įsteigta bendrovė, kuri neturi tokių sunkumų, kaip apibrėžta Restruktūrizacijos gairėse.
(62)
Pagal nuo 1999 m., kai įsigaliojo Restruktūrizacijos gairės, Komisijos suformuotą praktiką bendrovė nauja laikoma dvejus metus nuo jos įsteigimo dienos. Komisija pažymi, kad SORENI, kaip nauja bendrovė, buvo įsteigta 2001 m. lapkričio 1 d. Taigi dvejus metus nuo jos įsteigimo dienos, t. y. iki 2003 m. lapkričio 1 d., ji negali gauti pagalbos restruktūrizacijai. Kadangi teisiškai įpareigojantis sprendimas suteikti SORENI pagalbą buvo priimtas 2001 m. lapkričio 29 d., šis reikalavimas buvo pažeistas.
(63)
Komisija, remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais, daro išvadą, kad SORENI negali gauti pagalbos restruktūrizacijai.
(64)
Toliau dokumente Komisija nagrinėja, ar Prancūzijos pateikta informacija gali išsklaidyti kitas sprendime pradėti procedūrą pateiktas jos abejones dėl pagalbos atitikties kitiems restruktūrizacijos pagalbai taikomiems reikalavimams.
1.2. Gyvybingumo atkūrimas
(65)
Pagal Restruktūrizacijos gaires pagalba suteikiama, jeigu įgyvendinus restruktūrizacijos planą per protingą laiką bus atkurtas ilgalaikis įmonės gyvybingumas. Tai turi būti padaryta remiantis realiais būsimos veiklos sąlygų planais, kad įmonė galėtų veikti niekieno nepadedama. Šio tikslo pirmiausia turi būti siekiama vidaus priemonėmis, t. y. atsisakant veiklos, kuri ir įvykdžius restruktūrizaciją būtų nuostolinga.
(66)
Šiame kontekste Komisijos pareikštos abejonės buvo pagrįstos tuo, kad užsienio investuotojas atsisakė perimti aptariamą laivų remonto veiklą, ir tuo, kad Komisijai trūko informacijos apie rinkos tyrimus, planuojamą apyvartą ir verslo plane nurodytų SORENI veiklos metų išlaidų sąmatos.
(67)
Prancūzija paaiškino, kad užsienio investuotojas atsiėmė savo pasiūlymą dėl priežasčių, susijusių ne su restruktūrizacijos planu, o su jo paties patirtais finansiniais sunkumais.
(68)
Be to, Prancūzija pateikė Komisijai išsamius išankstinius duomenis apie veiklos sąlygas, pirmiausia apie planuojamą apyvartą ir nustatyto laikotarpio išlaidas.
(69)
Remiantis šia informacija, Komisijos abejonės dėl verslo plano gyvybingumo buvo išsklaidytos.
1.3. Iki minimumo sumažinta pagalba
(70)
Pagal Restruktūrizacijos gaires pagalbos suma ir intensyvumas turi būti tokie, kokių būtinai reikia, kad, atsižvelgiant į įmonės turimus finansinius išteklius, būtų galima restruktūrizuoti įmonę. Pagalbos gavėjai turi patys, iš nuosavų išteklių, reikšmingai prisidėti prie restruktūrizacijos plano įgyvendinimo arba rinkos sąlygomis gauti papildomą finansavimą iš išorės.
(71)
Prancūzijos teigimu, restruktūrizacijos išlaidos sudaro 6 495 164 eurus. Ši suma gali būti padalyta į tris dalis: pirmoji dalis - […] eurų suma, skirta investicijoms ir atnaujinimo darbams, taip pat prekybos ir gamybos reorganizacijai; antroji dalis - […] eurų suma, skirta darbo užmokesčiui už pirmuosius tris SORENI veiklos mėnesius, o trečioji dalis, […] eurai, yra skirta su asbestu dirbantiems darbuotojams išleisti į pensiją pirmiau laiko.
(72)
Komisija konstatuoja, kad išlaidos darbo užmokesčiui per tris pirmuosius SORENI veiklos mėnesius bei mokesčiai su asbestu dirbantiems darbuotojams į pensiją išleisti, kurie atsirado prieš perėmimą, negali būti laikomi restruktūrizacijos išlaidomis. Tai yra veiklos išlaidos, kurias bendrovė turi finansuoti iš nuosavų išteklių.
(73)
Taigi restruktūrizacijos išlaidomis Komisija pripažįsta tik su tikruoju restruktūrizacijos planu susijusias išlaidas, t. y. 3 900 000 eurų.
(74)
Iš įvairių viešųjų šaltinių SORENI buvo suteikta 4 570 000 eurų dydžio pagalba.
(75)
Komisija konstatuoja, kad proporcingumo kriterijus nebuvo tenkinamas, nes pagalbos suma viršija išlaidų, kurioms galima suteikti restruktūrizacijos pagalbą, sumą. Taigi net jei SORENI galėtų gauti pagalbą restruktūrizacijai, aptariama pagalba neatitiktų Restruktūrizacijos gairių.
1.4. 1994 m. restruktūrizacijos gairės
(76)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija priemones nagrinėjo vadovaudamasi 1999 m. priimtomis restruktūrizacijos gairėmis. Prancūzija, atsakydama į šį sprendimą, neginčijo šio Komisijos pasirinkto metodo. Reikia pažymėti, kad Laivų statybos reglamento 5 straipsnyje daroma nuoroda į 1994 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumų turinčių įmonių gelbėjimui ir restruktūrizacijai (12) (toliau - 1994 m. restruktūrizacijos gairės), kurias pakeitė 1999 m. restruktūrizacijos gairės. Tačiau Komisija daro išvadą, kad net jei būtų taikytos 1994 m. restruktūrizacijos gairės, pirmiau išdėstyti argumentai nebūtų pasikeitę. Pirma, nauja bendrovė dėl savo pobūdžio negali būti sunkumų turinčia įmone. Nors ir ne tokios aiškios, 1994 m. restruktūrizacijos gairės, ypač ten, kur apibrėžia sunkumų turinčią įmonę, yra aiškiai skirtos egzistuojančioms, o ne naujoms įmonėms gelbėti ir restruktūrizuoti. Antra, minimalios pagalbos kriterijus buvo nustatytas ir 1994 m. restruktūrizacijos gairėse (13), o aptariamu atveju šis kriterijus nebuvo patenkintas.
(77)
Taigi pagalba neatitiktų ir 1994 m. restruktūrizacijos gairių.
2. Regioninė pagalba investicijoms
(78)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija pasiūlė aptariamas priemones pripažinti regionine pagalba investicijoms.
(79)
Regioninės pagalbos investicijoms suderinamumo su bendrąja rinka sąlygos yra išvardytos Laivų statybos reglamento 7 straipsnyje. Pirma, priemonės turi būti skirtos Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a arba c punkte nurodytam regionui. Antra, pagalbos intensyvumas negali viršyti minėtu reglamentu nustatyto didžiausio dydžio. Trečia, priemonės turi būti skirtos paremti investicijoms, kuriomis siekiama patobulinti arba modernizuoti laivų statyklas, kad būtų padidintas esamos infrastruktūros našumas. Ketvirta, pagalba negali būti susijusi su laivų statyklos finansine restruktūrizacija. Penkta, pagalba gali būti tik tokio dydžio, koks reikalingas toms išlaidoms, kurios numatytos regioninei pagalbai taikomose Bendrijos gairėse (14), padengti.
(80)
Havro regionas yra zona, kuri gali gauti pagalbą pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal Laivų statybos reglamentą ir Komisijos patvirtintą regioninės pagalbos žemėlapį pagalbos intensyvumas šiam regionui negali viršyti 12,5 % grynosios vertės (15).
(81)
Vadovaujantis regioninei pagalbai taikomomis Bendrijos gairėmis, pagalba gali būti teikiama išlaidoms, kurios išreiškiamos kaip vienoda su šiomis investicijų dalimis susijusių išlaidų visuma: žemė, pastatai ir įranga. Pagal pirmiau minėtų gairių 4.6 punktą, išlaidos, kurioms gali būti teikiama pagalba, taip pat gali apimti kai kurias nematerialių investicijų rūšis.
(82)
SORENI nurodytos visos išlaidos, kurios yra 1 lentelėje pateiktos restruktūrizavimo išlaidos. Dar kartą išnagrinėjusi šias išlaidas tame kontekste, ar už jas gali būti teikiama regioninė pagalba investicijoms, Komisija padarė išvadą, kad tik 4 lentelėje nurodytos išlaidos atitinka 81 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus kriterijus.
4 LENTELĖ
Išlaidos, kurioms gali būti teikiama regioninė pagalba investicijoms
(eurais)
Paskirtis
Suma
Pastatai:
1.
Gamyklos atnaujinimas (2002 m.)
[…]
2.
Biurų/pastatų atnaujinimas (2002 m.)
[…]
Įranga:
2002 m.:
3.
Transporto priemonės
[…]
4.
Informacijos technologijos
[…]
5.
Gamybos priemonės
[…]
2002-2004 m.:
6.
Metalo smulkinimo/plieno lakštų apdirbimo įrenginių sumontavimas
[…]
7.
Vežimo priemonės
[…]
8.
Įvairūs kilnojamieji mechaniniai įrenginiai
[…]
Nematerialios investicijos:
9.
Naujų licencijų įsigijimas (2003-2005 m.)
[…]
10.
Specialios laivų remonto programinės įrangos įsigijimas (2003-2004 m.)
[…]
IŠ VISO
1 550 000
(83)
Komisija pripažįsta, kad šios investicijos padės siekti SORENI verslo plano tikslų, kaip aprašyta 14 konstatuojamojoje dalyje, taigi jomis bus prisidėta ir prie laivų statyklos tobulinimo bei modernizavimo, kad būtų padidintas jos našumas. Be to, šios investicijos atitinka ir vienodą išlaidų visumą: investicijos į pastatus (4 lentelės 1 ir 2 punktai) ir investicijos į įrangą (4 lentelės 3-8 punktai). 4 lentelės 9 ir 10 punktai atitinka nematerialias investicijas (patentų ir programinės įrangos įsigijimas).
(84)
Komisija pažymi, kad regioninė pagalba investicijoms negali būti suteikta 1 lentelėje nurodytoms kitoms išlaidoms, kadangi jos siejasi tiesiog su veiklos išlaidomis arba mokymo sąnaudomis. Aptariant „Organizacijos ir kompiuterizacijos“ dalį ([…] eurų; žr. 1 lentelę) reikia pasakyti, kad Komisija, remdamasi Prancūzijos jai perduota informacija, negali padaryti išvados, kad kalbama apie išlaidas, atitinkančias išlaidų, kurioms gali būti suteikta regioninė pagalba investicijoms, kriterijus.
(85)
Taigi visos išlaidos, kurioms gali būti suteikta regioninė pagalba investicijoms, sudaro 1 550 000 eurų (1 412 560 eurų dabartine verte, remiantis 2001 m., sumažėjimo norma - 6,33 %).
(86)
Didžiausias leistinas pagalbos intensyvumas yra 12,5 % grynosios vertės (nagrinėjamu atveju tai atitinka 18,9 % bruto vertės (16)). Taigi leidžiama pagalba yra 266 691 euras.
(87)
Komisija daro išvadą, kad iš dalies gali būti leidžiama SORENI suteikti 266 691 euro dydžio regioninę pagalbą investicijoms.
3. Pagalba mokymui
(88)
Komisija pažymėjo, kad kai kurios išlaidos, SORENI nurodytos savo verslo plane, yra susijusios su mokymu. Pagalba buvo suteikta įsigaliojus 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentui (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (17) (toliau - Pagalbos mokymui reglamentas).
(89)
Komisija Pagalbos mokymui reglamentą priėmė remdamasi 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (18). Kaip paskesnis teisės aktas, Pagalbos mokymui reglamentas iš dalies pakeičia Laivų statybos reglamentą, kuriame nenumatyta galimybė teikti pagalbą mokymui laivų statybos srityje. Pagalbos mokymui reglamento 1 straipsnyje nustatyta, kad jis taikomas pagalbai mokymui visuose sektoriuose, taigi jis taikomas ir laivų statybos sektoriui.
(90)
Pagalbos mokymui reglamente nustatyta, kad individuali pagalba yra suderinama su bendrąja rinka, jei atitinka visas jame numatytas sąlygas, t. y. jei ji neviršija didžiausio leistino pagalbos intensyvumo ir yra taikoma toms išlaidoms, kurios numatytos to reglamento 4 straipsnio 7 dalyje.
(91)
Mokymo išlaidos, kurioms gali būti suteikta pagalba mokymui, pateikiamos 5 lentelėje. Jos sudaro 700 000 eurų. Jos atitinka Pagalbos mokymui reglamento 4 straipsnio 7 dalyje išvardytas sąlygas.
5 LENTELĖ
Išlaidos, kurioms gali būti teikiama pagalba mokymui
(eurais)
Paskirtis
Suma
Mokymas: 37 450 valandų/3 metai
600 000
Darbuotojų stažuotės ir mokymas gamintojų įmonėse, kurių produkcija SORENI turi licenciją prekiauti/naudotis
100 000
IŠ VISO
700 000
(92)
Pagal Pagalbos mokymui reglamento 4 straipsnį mažoms ir vidutinėms įmonėms, įsisteigusioms regionuose, kurie pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą gali gauti regioninę pagalbą, teikiamos pagalbos intensyvumas negali viršyti 40 % specialaus mokymo projekto vertės. Nagrinėjamu atveju Prancūzija nenurodė, kuri mokymo dalis gali būti laikoma „bendrąja“, kaip apibrėžta Pagalbos mokymui reglamento 2 straipsnio e punkte.
(93)
Taigi visa pagalbos mokymui suma yra 280 000 eurų.
(94)
Komisija daro išvadą, kad gali būti leidžiama SORENI suteikti 280 000 eurų dydžio pagalbą mokymui.
4. Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto tiesioginis taikymas
(95)
Prancūzija paprašė Komisijos išnagrinėti, ar, tiesiogiai remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, aptariamos finansinės priemonės neprieštarauja bendrajai rinkai, atsižvelgiant į tai, kad laivų remontas yra Havro dydžio uosto geram veikimui būtina veikla.
(96)
Pirmiausia Komisija pažymi, kad jei iš tiesų SORENI teikiamos remonto paslaugos būtų gyvybiškai svarbios uosto veikimui, tokią veiklą nuosavais ištekliais iš esmės turėtų finansuoti pats uostas, o ne prašyti valstybės pagalbos. Be to, Komisija leidžia pagalbos dalį suteikti kaip regioninę pagalbą investicijoms ir šitaip atsižvelgia į kylančias regiono problemas.
(97)
Be to, Laivų statybos reglamentas yra specifinė ir išsami šiam laivų statybos sektoriui taikytinų taisyklių visuma, Sutarties atžvilgiu jis laikytinas lex specialis. Leidimas suteikti pagalbą tiesiogiai taikant Sutartį prieštarautų tiems tikslams, kurių siekiama nustatant sektoriui taikytinas specialias ribojamąsias taisykles.
(98)
Taigi Komisija negali aptariamos pagalbos vertinti tiesiogiai remdamasi Sutartimi.
VI. IŠVADA
(99)
Komisija daro išvadą, kad Prancūzija, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė 4 570 000 eurų dydžio pagalbą. Remdamasi šios pagalbos įvertinimu, Komisija daro išvadą, kad ši pagalba SORENI restruktūrizacijai yra nesuderinama su bendrąja rinka, nes ji neatitinka Laivų statybos reglamente ir Restruktūrizacijos gairėse nustatytų sąlygų. Tačiau Komisija konstatuoja, kad pagalba yra iš dalies suderinama su bendrąja rinka kaip regioninė pagalba investicijoms, kaip apibrėžta Laivų statybos reglamento 7 straipsnyje, ir kaip pagalba mokymui, kaip apibrėžta Pagalbos mokymui reglamente. Skirtumas tarp jau pervestos sumos (3 520 997 eurai) ir reikalavimus atitinkančios pagalbos (266 691 euras + 280 000 eurų = 546 691 euras) turi būti grąžintas (2 974 306 eurai). Skirtumas tarp suteiktos pagalbos sumos, kuri neatitinka reikalavimų, bet kuri dar nebuvo pervesta (4 023 309 eurai), ir sumos, kuri turi būti grąžinta (2 974 306 eurai), negali būti pervestas (1 049 003 eurai),
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Iš 4 570 000 eurų pagalbos sumos, kurią Prancūzija suteikė bendrovei Société de Réparation Navale et Industrielle (SORENI):
a)
266 691 euras neprieštarauja bendrajai rinkai, nes tai yra regioninė pagalba investicijoms, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punkte;
b)
280 000 eurų neprieštarauja bendrajai rinkai, nes tai yra pagalba mokymui, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies e punkte;
c)
4 023 309 eurai yra nesuderinami su bendrąja rinka, iš kurių 1 049 003 eurai dar nebuvo pervesti, o 2 974 306 eurai jau buvo pervesti SORENI.
2 straipsnis
1. Prancūzija imasi visų reikiamų priemonių, kad susigrąžintų iš SORENI 1 straipsnio c punkte nurodytą pagalbą, kuri buvo neteisėtai pervesta SORENI. Šios pagalbos dydis yra 2 974 306 eurai.
2. Pagalba susigrąžinama nedelsiant, nacionalinės teisės nustatyta tvarka, jei pagal ją galima nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti šį sprendimą.
3. Į grąžintinas sumas įtraukiamos palūkanos už laikotarpį nuo tos dienos, kurią jos buvo pervestos SORENI, iki faktinio jų grąžinimo datos.
4. Taikytina palūkanų norma yra atskaitinė norma, kuri buvo panaudota regioninės pagalbos subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti.
5. Ši atskaitinė norma sudėtiniu pagrindu taikoma visam 3 dalyje nurodytam laikotarpiui.
3 straipsnis
Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Prancūzija praneša Komisijai apie jam įvykdyti numatytas priemones ir priemones, kurių jau buvo imtasi. Prancūzija informaciją perduoda užpildydama šio sprendimo priede pateikiamą informacijos lapą.
4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.
Priimta Briuselyje, 2004 m. balandžio 20 d.