TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 734/2008
2008 m. liepos 15 d.
dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
kadangi:
(1)
Bendrija yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo Susitariančioji Šalis. Šiuose tarptautiniuose dokumentuose nustatyta valstybių pareiga bendradarbiauti atviros jūros gyvųjų išteklių išsaugojimo srityje ir nurodyta, kad šį bendradarbiavimą valstybės vykdo tiesiogiai arba per atitinkamas subregionines ar regionines žuvininkystės valdymo organizacijas ar mechanizmus.
(2)
Tai, kad nėra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos arba mechanizmo, neatleidžia valstybių nuo pareigos pagal jūrų teisę tvirtinti jų nacionaliniams subjektams taikomas priemones, reikalingas atviros jūros gyviesiems ištekliams išsaugoti, įskaitant pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugą nuo žalingo žvejybos veiklos poveikio.
(3)
2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (2) 2 straipsnyje numatyta, kad pagal bendrą žuvininkystės politiką turi būti laikomasi atsargumo principo imantis priemonių, skirtų sumažinti žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemoms. To paties reglamento 7 straipsnyje numatyta, kad Komisija pagrįstu valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva gali nuspręsti imtis skubių priemonių, jei esama įrodymų, kad gyvųjų vandens išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai dėl žvejybos veiklos yra kilusi rimta grėsmė, dėl kurios būtina nedelsiant imtis veiksmų.
(4)
Bendrija yra pasiryžusi išsaugoti tokias jūrų ekosistemas kaip rifai, povandeniniai kalnai, giliavandeniai koralai, hidroterminės versmės ir pinčių klodai. Surinkta daug mokslinės informacijos, rodančios, kad žvejybos dugniniais įrankiais veikla kelia grėsmę šių ekosistemų integralumui. Bendrija jau patvirtino priemones dugninei žvejybai Bendrijos vandenų rajonuose, kuriuose yra aptikta tokių ekosistemų, uždrausti. Bendrija taip pat prisidėjo tvirtinant panašias atviros jūros rajonams skirtas priemones visų esamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kurios įgaliotos reguliuoti dugninę žvejybą, kompetencijos srityse. Bendrija taip pat aktyviai prisidėjo prie naujų organizacijų bei mechanizmų sukūrimo, kad visiems pasaulio vandenynams būtų taikomi tinkami regioniniai žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo režimai. Tačiau esama tam tikrų atviros jūros rajonų, kuriems dėl tokios institucijos įsteigimo iškyla nemažų sunkumų.
(5)
2006 m. gruodžio 8 d. priimta Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija 61/105 tarptautinė bendrija susitarė, kad būtina nedelsiant patvirtinti priemones, skirtas apsaugoti pažeidžiamas jūrų ekosistemas nuo ardomojo dugninės žvejybos veiklos poveikio, pasitelkiant griežtą tokios veiklos reguliavimą, vykdomą regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų ar mechanizmų arba, jei laivai vykdo veiklą rajonuose, kuriuose nėra tokių organizacijų ar mechanizmų - šių laivų vėliavos valstybių.
Generalinė Asamblėja pateikė gaires, kokios priemonės turėtų būti patvirtintos šiuo tikslu. Tokių priemonių parengimui ir priėmimui bei jų įgyvendinimui valstybėse narėse taip pat labai svarbi FAO vykdoma veikla, siekiant parengti tarptautines tokios žvejybos veiklos valdymo gaires pagal Atsakingos žuvininkystės kodeksą.
(6)
Bendrija turi didelį laivyną, dugninę žvejybą vykdantį rajonuose, kurių nereguliuoja jokia tokią žvejybos veiklą reguliuoti kompetentinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija ar mechanizmas ir kuriuose artimiausiu metu tokios organizacijos ar mechanizmo sukurti nenumatyta. Neapribodama nuolatinių pastangų ištaisyti šiuos likusius tarptautinės žuvininkystės valdymo sistemos su teritorija susijusius trūkumus, Komisija privalo vykdyti savo pareigas pagal jūrų teisę, susijusias su šių rajonų gyvųjų jūros išteklių išsaugojimu, ir todėl turi patvirtinti tinkamas priemones šių laivynų atžvilgiu. Tai darydama Bendrija turi veikti atsižvelgdama į Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 61/105 pateiktas gaires.
(7)
Pagrindinis Generalinės Asamblėjos rekomendacijų komponentas yra priemonės, kuriomis siekiama „remiantis patikimiausia turima moksline informacija įvertinti, ar tam tikra dugninės žvejybos veikla darys didelį neigiamą poveikį pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, ir, jei nustatyta, kad darys, užtikrinti, kad ta veikla būtų valdoma, taikoma tokio jos poveikio prevencija arba neleidžiama jos imtis.“
(8)
Šiai rekomendacijai įgyvendinti reikia, kad atitinkamiems žvejybos laivams būtų leidžiama žvejoti gavus specialų žvejybos leidimą, išduotą pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (3), ir 1995 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2943/95, nustatantį išsamias taisykles Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1627/94 taikyti (4). Be to, tokių leidimų išdavimui ir galiojimui turi būti taikomos specialios sąlygos, užtikrinančios, kad leidžiamos vykdyti žvejybos veiklos poveikis buvo tinkamai įvertintas ir kad žvejybos operacijos vykdomos laikantis šio įvertinimo.
(9)
Generalinės Asamblėjos rekomendacijų įgyvendinimui taip pat būtinos atitinkamos stebėsenos priemonės, kad būtų užtikrintas leidimų išdavimo sąlygų laikymasis. Šias priemones, be kita ko, sudaro į laivą priimami stebėtojai, taip pat palydovinės laivų stebėjimo sistemos specialios veikimo nuostatos, taikomos šios sistemos techninio gedimo arba neveikimo atvejais ir papildančios 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, nuostatas (5).
(10)
Pažeidžiamų jūrų ekosistemų identifikavimo procesas rajonuose, kurių nereguliuoja jokia regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, dar nebaigtas, ir mokslinės informacijos šiuo klausimu turima palyginti nedaug. Dėl šios priežasties yra būtina uždrausti dugninių žvejybos įrankių naudojimą tose vietose, kuriose dar nebuvo atliktas tinkamas mokslinis įvertinimas dėl didelio neigiamo poveikio, kurį galėtų turėti tokia žvejybos veikla pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.
(11)
Pažeidus specialias sąlygas, pavyzdžiui, susijusias neįvertintomis vietomis, laivų stebėjimo sistemos veikimu arba veiklos perkėlimu netikėtai aptikus pažeidžiamą jūrų ekosistemą, gali būti padaryta nepataisoma žala tokioms ekosistemoms, todėl toks pažeidimas turėtų būti įtrauktas į šiurkščių pažeidimų sąrašą, pateiktą 1999 m. birželio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1447/1999, nustatančiame bendrosios žuvininkystės politikos taisykles šiurkščiai pažeidžiančių veikimo būdų sąrašą (6).
(12)
Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis yra reglamentuojama 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7), kurio visos nuostatos taikomos asmens duomenų tvarkymui šio reglamento tikslais, ypač kai tai yra susiję su duomenų subjektų teisėmis turėti prieigą prie šių duomenų, juos ištaisyti, neleisti jų tvarkyti bei juos ištrinti, ir su pranešimu trečiosioms šalims, todėl šios teisės toliau šiame reglamente konkrečiai nenurodytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas atviroje jūroje dugniniais žvejybos įrankiais žvejybos veiklą vykdantiems Bendrijos žvejybos laivams.
2. Šis reglamentas netaikomas Bendrijos žvejybos laivams, kurie veiklą vykdo rajonuose:
a)
už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija ar mechanizmas, turintys kompetenciją reguliuoti tokią žvejybos veiklą;
b)
dėl kurių pradėtas regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos įkūrimo procesas; kuriuose tokio proceso dalyviai yra susitarę dėl laikinųjų priemonių, skirtų pažeidžiamoms jūros ekosistemoms apsaugoti nuo ardomojo dugninių žvejybos įrankių naudojimo poveikio.
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamos šios sąvokos:
a)
jūrų ekosistema - dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas, visuma;
b)
pažeidžiama jūrų ekosistema - jūrų ekosistema, kurios integralumui (t. y. ekosistemos struktūrai ir funkcijai), kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, kyla didelio neigiamo poveikio pavojus, atsirandantis dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais įprastinių žvejybos operacijų metu; tokia ekosistema, inter alia, gali būti rifai, povandeniniai kalnai, hidroterminės versmės, šaltųjų vandenų koralai arba šaltųjų vandenų pinčių klodai. Pažeidžiamiausios ekosistemos yra tokios, kurias lengva sutrikdyti, ir kurios taip pat labai lėtai atsikuria arba nebeatsikuria visai;
c)
didelis neigiamas poveikis - poveikis (įvertintas individualiai, kaip kombinacija ar kumuliatyviai), kuris tiek pakenkia ekosistemos integralumui, kad pažeidžiamas poveikį patyrusių populiacijų gebėjimas atsikurti ir ilgainiui mažėja natūralus buveinių produktyvumas, arba kuris sukelia ne laikiną žymų rūšies gausumo, buveinių ar bendrijų tipų praradimą;
d)
dugniniai žvejybos įrankiai - įprastinių žvejybos operacijų metu naudojami įrankiai, turintys kontaktą su jūros dugnu, kurie, be kita ko, yra dugniniai tralai, dragos, dugniniai žiauniniai tinklaičiai, dugninės ūdos ir gaudyklės.
3 straipsnis
Specialus žvejybos leidimas
1. Kad galėtų vykdyti 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą žvejybos veiklą, Bendrijos žvejybos laivai turi turėti specialų žvejybos leidimą.
2. Specialus žvejybos leidimas išduodamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1627/94 ir pagal šiame reglamente nustatytas sąlygas.
4 straipsnis
Išdavimo sąlygos
1. Prie paraiškos 3 straipsnio 1 dalyje numatytam žvejybos leidimui gauti pridedamas išsamus žvejybos planas, kuriame nurodoma:
a)
numatyta veiklos vykdymo vieta;
b)
numatytos žvejoti rūšys;
c)
įrankių tipas ir gylis, kuriame jie bus naudojami; ir
d)
jūros dugno batimetrinis planas numatytame žvejybos plote, jei ši informacija dar nepateikta atitinkamos vėliavos valstybės kompetentingoms institucijoms.
2. Kompetentingos institucijos specialų žvejybos leidimą išduoda atlikusios numatytos laivo žvejybinės veiklos galimo poveikio įvertinimą ir nustačiusios, kad tokia veikla neturėtų daryti didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.
3. Atlikdamos 2 dalyje nurodytą vertinimą, kompetentingos institucijos remiasi patikimiausia turima moksline ir technine informacija apie pažeidžiamų jūrų ekosistemų išsidėstymą rajonuose, kuriuose atitinkami žvejybos laivai ketina vykdyti veiklą. Šią informaciją, jei įmanoma, apima moksliniai duomenys, kuriais remiantis būtų galima įvertinti tokių ekosistemų buvimo tikimybę. Vertinimo proceso metu taip pat reikia atsižvelgti į tinkamus elementus, nustatytus atliekant nepriklausomus mokslinius tyrimus.
4. Atliekant didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms rizikos įvertinimą, kuris atliekamas vykdant 2 dalyje nurodytą įvertinimą, prireikus atsižvelgiama į skirtingas sąlygas tuose rajonuose, kuriuose aktyviai vykdoma žvejybos veikla dugniniais žvejybos įrankiais, ir tuose, kur tokia žvejybos veikla nebuvo vykdyta arba vykdoma retkarčiais.
5. Kompetentingos institucijos, atlikdamos 2 dalyje nurodytą įvertinimą, vadovaujasi atsargumo principu. Kilus abejonėms dėl to, ar neigiamas poveikis yra didelis, ar ne, jos, remdamosi pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis, turi laikyti, kad galimas neigiamas poveikis yra didelis.
6. Jei atlikus įvertinimą padaryta išvada, kad pagal pateiktą žvejybos planą vykdoma veikla gali daryti didelį neigiamą poveikį pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, kompetentingos institucijos tiksliai apibūdina nustatytą riziką ir leidžia pareiškėjams pakoreguoti žvejybos planą, kad tokios rizikos būtų išvengta. Jei planas nepakoreguojamas, kompetentingos institucijos neišduoda prašomo specialaus žvejybos leidimo.
5 straipsnis
Galiojimo sąlygos
1. 3 straipsnio 1 dalyje numatytame specialiame žvejybos leidime aiškiai nurodoma, kad pagal jį vykdoma žvejybos veikla turi visą laiką atitikti pagal 4 straipsnio 1 dalį pateiktą žvejybos planą.
2. Jei dėl aplinkybių, kurios nepriklauso nuo už laivo vykdomas operacijas atsakingo asmens, būtina pakeisti pateiktus planus, tas asmuo nedelsdamas apie tai praneša kompetentingoms institucijoms nurodydamas numatomus pirminio plano pakeitimus. Kompetentingos institucijos išnagrinėja tokius pakeitimus ir neduoda leidimo jiems vykdyti, jei šiais pakeitimais ketinama perkelti žvejybos veiklą į rajonus, kuriuose yra pažeidžiamų jūrų ekosistemų arba tikėtina, kad jų yra.
3. Jei dėl kitų aplinkybių, nei nurodytos šio straipsnio 2 dalyje, nesilaikoma 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano, vėliavos valstybė panaikina atitinkamam žvejybos laivui išduotą specialų žvejybos leidimą.
6 straipsnis
Neįvertinti rajonai
1. Dugninius žvejybos įrankius draudžiama naudoti rajonuose, kuriuose neatliktas tinkamas mokslinis įvertinimas, kuris būtų prieinamas susipažinti. Šis draudimas turi būti peržiūrėtas atliekant 13 straipsnyje numatytą šio reglamento peržiūrą.
2. Dugninės žvejybos veiklą vykdyti leidžiama, jei tokiame moksliniame įvertinime nurodyta, kad pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms pavojus nekils.
7 straipsnis
Netikėtas pažeidžiamų jūrų ekosistemų aptikimas
1. Jei vykdydamas žvejybos operacijas žvejybos laivas aptinka pažeidžiamą jūrų ekosistemą, jis toje vietoje iš karto nutraukia žvejybą arba nepradeda žvejybos. Jis atnaujina operacijas tik atplaukęs į kitą vietą, esančią ne arčiau kaip 5 jūrmylės nuo pažeidžiamos ekosistemos aptikimo vietos, rajone, kuris numatytas 4 straipsnio 1 dalyje nurodytame jo žvejybos plane.
2. Jei 1 dalyje nurodytoje kitoje vietoje taip pat aptinkama pažeidžiama jūrų ekosistema, laivas vėl perkelia veiklą į kitą vietą pagal toje dalyje nustatytas taisykles, kol pasiekia vietą, kurioje pažeidžiamų jūrų ekosistemų neaptinka.
3. Žvejybos laivas apie visas aptiktas ekosistemas nedelsdamas praneša kompetentingoms institucijoms, pateikdamas tikslią informaciją apie aptikimo pobūdį, vietą, laiką ir visas kitas svarbias aptikimo aplinkybes.
8 straipsnis
Draudimas žvejoti rajone
1. Valstybės narės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija apie regionuose, kuriuose jų žvejybos laivai vykdo veiklą, esančias pažeidžiamas jūrų ekosistemas arba jų buvimo tikimybę, nurodo rajonus, kuriuose turi būti uždrausta žvejyba dugniniais žvejybos įrankiais. Valstybės narės nedelsdamos pradeda taikyti šį draudimą savo laivams ir nedelsdamos informuoja Komisiją apie žvejybos uždraudimą. Komisija nedelsdama išplatina šią informaciją visoms valstybėms narėms.
2. Nepažeisdama Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 straipsnio nuostatų, Komisija atitinkamais atvejais, pagal Sutarties 37 straipsnį, pateikia Tarybai pasiūlymus dėl Bendrijos priemonių, skirtų uždrausti žvejybą rajone, patvirtinimo, remdamasi valstybių narių pateikta informacija arba savo pačios iniciatyva.
9 straipsnis
Laivų stebėjimo sistema
1. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 11 straipsnio 1 dalį, jei žvejybos laive įrengtas palydovinio stebėjimo prietaisas sugenda arba neveikia, laivo kapitonas kas dvi valandas vėliavos valstybei narei praneša laivo geografinę padėtį.
2. Grįžęs iš reiso laivas neišplaukia iš uosto tol, kol kompetentingos institucijos neįsitikina, kad palydovinio stebėjimo prietaisas veikia.
10 straipsnis
Šiurkštūs pažeidimai
1. Visa žvejybos veikla, vykdoma nuo to momento, kai laivas nukrypo nuo savo žvejybos planų dėl kitų aplinkybių nei nurodytos 5 straipsnio 2 dalyje, yra laikoma žvejyba neturint žvejybos leidimo, ir todėl - elgesiu, kuriuo šiurkščiai pažeidžiamos bendros žuvininkystės politikos taisyklės.
2. Pakartotinio 6, 7 ir 9 straipsniuose nustatytų pareigų nevykdymo atvejai laikomi elgesiu, kuriuo šiurkščiai pažeidžiamos bendros žuvininkystės politikos taisyklės.
11 straipsnis
Stebėtojai
1. Stebėtojai turi būti visuose laivuose, kuriems išduotas 3 straipsnio 1 dalyje numatytas specialus žvejybos leidimas. Stebėtojai stebi laivų žvejybos veiklą visą 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano vykdymo laiką.
2009 m. liepos 30 d. tikslinamas stebėtojų, kurie stebi tam tikrame žvejybos rajone vykdomą žvejybos veiklą, skaičius.
2. Stebėtojas:
a)
savarankiškai, tokiu pat formatu, koks naudojamas laivo žurnale, registruoja 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (8) 6 straipsnyje nurodytą informaciją apie sugavimus;
b)
registruoja visus 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus žvejybos plano pakeitimo atvejus;
c)
registruoja visus 7 straipsnyje nurodytus pažeidžiamų jūrų ekosistemų netikėtus aptikimus, taip pat renka informaciją, kuri gali būti naudinga aptiktos vietos apsaugai;
d)
registruoja gylį, kuriame naudojami žvejybos įrankiai;
e)
pasibaigus stebėjimo laikotarpiui per 20 dienų pateikia ataskaitą atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Per 30 dienų nuo prašymo raštu gavimo Komisijai nusiunčiama šios ataskaitos kopija.
3. Stebėtojas negali būti:
a)
laivo, į kurį jis paskiriamas, kapitono arba kurio nors kito laive vadovaujančio jūrininko giminaitis;
b)
laivo, į kurį jis paskiriamas, kapitono darbuotojas;
c)
kapitono atstovo darbuotojas;
d)
bendrovės, kurią valdo kapitonas arba jo atstovas, darbuotojas;
e)
kapitono atstovo giminaitis.
12 straipsnis
Informavimas
1. Tiek, kiek žvejybos laivams, plaukiojantiems su valstybių narių vėliava, taikomas šis reglamentas, valstybės narės per tris mėnesius nuo kiekvieno kalendorinio pusmečio pabaigos pateikia Komisijai to pusmečio ataskaitą dėl:
a)
1 straipsnyje nurodytų žvejybos laivų atliktų sugavimų, papildomai Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 18 straipsnyje nustatytiems reikalavimams; ataskaita parengiama remiantis laivo žurnaluose užregistruota informacija, įskaitant išsamius žvejybos dienų už uosto ribų įrašus ir stebėtojų pateiktas ataskaitas, suskirstytus pagal metų ketvirčius, įrankių tipus ir žuvų rūšis;
b)
to, kaip 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti žvejybos laivai laikosi žvejybos planų ir 6, 7 ir 8 straipsniuose nustatytų reikalavimų, taip pat dėl priemonių, kurių imtasi padėčiai ištaisyti ir bausti reikalavimų nesilaikymo arba 10 straipsnyje nurodytų šiurkščių pažeidimų atvejais;
c)
jų vykdomo 8 straipsnio įgyvendinimo.
2. Pagal 1 dalį pateiktos ataskaitos pateikiamos kartu su visais poveikio įvertinimais, kuriuos atitinkama valstybė narė atliko pagal 4 straipsnio 2 dalį per ataskaitoje apžvelgiamą šešių mėnesių laikotarpį.
3. Komisija pagal 1 ir 2 dalis gautą informaciją nedelsdama padaro viešai prieinama, inter alia, per FAO, ir nedelsdama perduoda ją atitinkamoms mokslinėms įstaigoms, taip pat valstybėms narėms, jei jos to prašo.
13 straipsnis
Peržiūra
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2010 m. birželio 30 d. pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Prie ataskaitos prireikus pateikiami pasiūlymai dėl šio reglamento pakeitimų.
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trisdešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 15 d.