KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 994/2007
2007 m. rugpjūčio 28 d.
nustatantis laikinąjį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos, Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kilmės ferosiliciui
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2006 m. lapkričio 30 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės ferosilicio (toliau - FeSi) inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2006 m. spalio 16 d. gavus Comité de liaison des industries ferro-alliages (Euroalliages) (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) viso FeSi Bendrijoje, vardu pateiktą skundą. Skunde buvo pateikti šio produkto dempingo ir dėl to Bendrijos pramonei daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(3)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems tiekėjams ir naudotojams, nagrinėjamųjų šalių bei ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(4)
Savo nuomonę pareiškė skundo pateikėjas, skundą rėmęs gamintojas, eksportuojantys gamintojai, importuotojai, žaliavų gamintojai, naudotojai ir naudotojų asociacijos. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(5)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį importuotojų skaičių atliekant tyrimą gali būti taikoma atranka. Kadangi pageidavimą bendradarbiauti pareiškusių importuotojų Bendrijoje buvo mažiau nei tikėtasi, nuspręsta, kad atranka nebūtina.
(6)
Kad eksportuojantys KLR ir Kazachstano gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau - RER) arba individualaus režimo (toliau - IR) taikymo, Komisija žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir šių dviejų šalių valdžios institucijoms išsiuntė RER ir IR prašymo formas.
(7)
Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(8)
Atsakymai gauti iš penkių skundą pateikusių Bendrijos gamintojų, vieno skundą rėmusio ir visapusiškai bendradarbiavusio Bendrijos gamintojo, septynių nesusijusių importuotojų, trijų žaliavos tiekėjų, aštuonių naudotojų ir vienos naudotojų asociacijos.
(9)
Dėl su šiuo tyrimu susijusių šalių: Komisija gavo atsakymus iš trijų KLR, dviejų Egipto, vieno Kazachstano, vieno Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir dviejų Rusijos eksportuotojų.
(10)
Vėliau Kazachstano eksportuotojas neleido atlikti patikrinimo vietoje, kai buvo nagrinėjamas jo prašymas dėl RER ir klausimyno atsakymai. Dėl tokio nebendradarbiavimo, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje, šio eksportuotojo duomenų nebuvo galima patikrinti ir į juos nebuvo atsižvelgta. Bendrovė buvo atitinkamai apie tai informuota.
(11)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
a)
Bendrijoje įsikūrę gamintojai:
-
Ferroatlantica, Cee, Dumbrija ir Madridas, Ispanija,
-
Ferropem, Lodenas ir Šamberi, Prancūzija,
-
Vargön Alloys, Varjonas, Švedija,
-
OFZ, Istebné, Slovakija,
-
Huta Laziska, Aukštutiniai Laziskai, Lenkija,
-
TDR Metalurgija, Ruse, Slovėnija.
b)
Bendrijos naudotojas:
-
Thyssen Krupp Steel AG, Vokietija.
c)
Eksportuojantys gamintojai ir susijusios bendrovės eksportuojančiose šalyse:
KLR
-
Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen Town,
-
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Town, ir Rich Trading Co. Ltd (susijęs eksportuotojas), Lanzhou City,
-
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Town, ir Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (susijęs eksportuotojas), Dangshen Town.
Egiptas
-
The Egyptian Ferroalloys Company, Kairas,
-
Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairas ir Asvanas.
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
-
SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovcė.
Rusija
-
Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ir Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetskas,
-
ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant ir susijusios prekybos bendrovės: TD North West Ferro Alloy Company ir Bakersfield Marketing Ltd), Bratskas ir Sankt Peterburgas.
d)
Susijęs Bendrijos importuotojas:
-
Interalloys RFA Limited, Limassol.
1.3. Tiriamasis laikotarpis
(12)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d. - 2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(13)
FeSi yra ferolydinys, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 8 % ir mažiau kaip 95 % masės silicio ir ne mažiau kaip 4 % geležies. FeSi gaminamas elektrinėse lankinėse krosnyse, kai kvarco kiekis mažinamas naudojant anglies turinčius produktus. Iš esmės produktas naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip deoksiduojanti medžiaga ir legiruojanti sudėtinė dalis. FeSi parduodamas stambių gabalų, granulių arba miltelių forma, jo esama įvairios kokybės, atsižvelgiant į silicio ir priemaišų (pvz., aliuminio) kiekį. FeSi, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 70 % silicio, buvo laikomas didelio grynumo, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 55 % ir mažiau kaip 70 % silicio - vidutinio grynumo ir kurio sudėtyje yra mažiau kaip 55 % silicio - mažo grynumo.
(14)
Deklaruojant į EB eksportuotą ir KLR, Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kilmės FeSi (toliau - nagrinėjamasis produktas), paprastai nurodomi šie KN kodai: 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90.
(15)
Atliekant tyrimą kai kurie eksportuotojai teigė, kad šlakas, kuriame dažnai būna kur kas mažiau nei 45 % silicio, neturėtų būti priskirtas tyrimo apimčiai dėl tariamai nevienodų fizinių savybių ir pagrindinės naudojimo paskirties.
(16)
Tačiau šį klausimą reikia nagrinėti išsamiau. Dėl to suinteresuotosios šalys raginamos pateikti informaciją, ar pagrindinės mažo grynumo FeSi (t. y. šlako) fizinės savybės ir naudojimo paskirtis labai skiriasi nuo kitų rūšių FeSi fizinių savybių ir naudojimo paskirties ir kokiu mastu padidėtų priemonių vengimo pavojus, jei šlakas nebūtų priskirtas tyrimo apimčiai. Tačiau remiantis iki šiol gauta informacija daroma preliminari išvada, kad mažo grynumo FeSi turėtų būti laikomas nagrinėjamuoju produktu.
2.2. Panašus produktas
(17)
Nenustatyta jokių skirtumų tarp nagrinėjamojo produkto ir FeSi, kuris buvo gaminamas ir parduodamas vidaus rinkoje (tiek, kiek buvo patikrintas pardavimas vidaus rinkoje) nagrinėjamosiose šalyse bei Norvegijoje, kuri buvo pasirinkta panašia šalimi nustatant iš KLR ir Kazachstano importuojamo produkto normaliąją vertę. Iš tikrųjų FeSi pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir naudojamas ta pačia paskirtimi, kaip ir iš nagrinėjamųjų šalių į Bendriją eksportuojamas FeSi. Taip pat nebuvo nustatyta jokių nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos pramonės gaminamo bei Bendrijos rinkoje parduodamo FeSi skirtumų. Todėl daroma preliminari išvada, kad visų rūšių FeSi laikomas panašiu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(18)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl importuojamų, inter alia, KLR ir Kazachstano kilmės produktų normalioji vertė, vadovaujantis minėto straipsnio 1-6 dalimis, nustatoma tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panašus produktas gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Trumpumo ir aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:
1)
Verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas be jokio reikšmingo valstybės kišimosi.
2)
Apskaitos įrašai tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau - TAS) ir naudojami visiems tikslams.
3)
Nėra jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos.
4)
Bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą.
5)
Valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(19)
Trys Kinijos ir vienas Kazachstano eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą.
(20)
Vienas Kinijos gamintojas per patikrinimą vietoje įrodė, kad atitinka visus penkis RER kriterijus. Todėl jo RER prašymas buvo priimtas, o dempingo bei žalos analizė buvo paremta minėto gamintojo duomenimis.
(21)
Dėl kitų dviejų eksportuojančių Kinijos gamintojų: per tikrinamąjį vizitą buvo nustatyta, kad nėra pagrindo jiems suteikti RER.
(22)
Per patikrinimą nustatyta, kad vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas neatitiko pirmo, antro ir trečio kriterijų. Pirma, jis neįrodė, kad yra nepriklausomas nuo valstybės kišimosi, inter alia, dėl to, kad Komunistų partija, kuri nebuvo bendrovės akcininke, kišosi į pagrindinius bendrovės sprendimus, ir organizacijos atsakomybė dėl pelno paskirstymo sprendimų liko neaiški (pirmas kriterijus). Antra, jis neįrodė, kad turi vieną aiškų pagal TAS parengtų ir audito patikrintų apskaitos įrašų rinkinį, nes jo taikomas nusidėvėjimo metodas neatitiko nei TAS, nei Kinijoje taikomų apskaitos principų, ir dėl to sąnaudos buvo pernelyg didelės. Be to, kadangi pirmiau nurodyti TAS pažeidimai nebuvo paminėti audito ataskaitoje, bendrovė neįrodė, kad jos įrašų auditas buvo atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus (antras kriterijus). Pagaliau ji neįrodė, kad nėra susijusi su reikšmingais iškraipymais, perkeltais iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, visų pirma dėl to, kad bendrovė iš valstybės nemokamai gavo žemėnaudos teises, o jos turto vertinimas įsteigiant bendrovę liko neaiškus (trečias kriterijus).
(23)
Kitas eksportuojantis Kinijos gamintojas negalėjo įrodyti, kad turėjo vieną aiškų pagal TAS parengtų ir audito patikrintų apskaitos įrašų rinkinį: dviejų finansinių metų sankirtoje jis pakeitė turimo turto naudingo eksploatavimo trukmės vertinimą apie tai aiškiai nepranešęs, dėl to sąnaudos buvo sumenkintos, o pati praktika neatitiko nei TAS, nei Kinijoje taikomų apskaitos principų. Be to, jis neatskleidė finansinių ataskaitų, kiekvienai turto kategorijai taikyto nusidėvėjimo metodo, turimo turto naudingo eksploatavimo trukmės ir taikytų nusidėvėjimo normų. Pagaliau kadangi pirmiau nurodytas TAS neatitikimas nebuvo paminėtas audito ataskaitoje, bendrovė neįrodė, kad jos įrašų auditas buvo atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus (antras kriterijus).
(24)
Dėl to buvo nuspręsta, kad abu eksportuojantys Kinijos gamintojai neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų sąlygų.
(25)
Kazachstano eksportuotojas neleido atlikti patikrinimo vietoje ir patikrinti RER prašyme pateiktos informacijos. Dėl to į jo RER prašymą nebuvo atsižvelgta. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad net jei būtų paaiškėję, kad eksportuojantis Kazachstano gamintojas atitiko RER kriterijus antidempingo tyrime dėl kitų lydinių produktų, atsižvelgiant į tai, kad nebuvo bendradarbiauta, ir visų pirma į tai, kad trūksta informacijos apie bendrovės sprendimus dėl kainų, išlaidų ir sąnaudų, įskaitant žaliavas, Komisija negali perkelti kito tyrimo sprendimo taikyti RER į šį tyrimą.
(26)
Pastabas pateikė visos trys bendrovės, kurioms nebuvo suteiktas RER. Vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas ir eksportuojantis Kazachstano gamintojas nepateikė jokių naujų įrodymų, galinčių pakeisti išvadas dėl RER sprendimo. Kitas eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad jo turimo turto naudingo eksploatavimo trukmės vertinimo pasikeitimo poveikis išreiškus apyvartos procentais buvo nežymus (apie 1 %) ir dėl to buvo nepažymėtas jo finansinėse ataskaitose ir audito ataskaitoje. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad pasikeitimas buvo reikšmingas, palyginti su bendrovės veiklos arba grynuoju pelnu (daugiau nei 20 %). Be to, bendrovė pateikė prieštaringą informaciją dėl reikšmingumo ribų, kurias tariamai taikė įvairios audito bendrovės. Šiuo remiantis bendrovės tvirtinimas buvo atmestas.
3.2. Individualus režimas (IR)
(27)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, prireikus, visai šaliai apskaičiuotas muitas nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.
(28)
Abu eksportuojantys KLR gamintojai, kurie neatitiko RER kriterijų, kreipėsi ir dėl IR taikymo tuo atveju, jeigu jiems nebūtų suteiktas RER.
(29)
Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad vienas šių eksportuojančių Kinijos gamintojų neatitiko visų IR reikalavimų, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje, tiksliau jis neįrodė, kad būtų pakankamai nepriklausomas nuo valstybės kišimosi. Dėl to buvo nuspręsta netaikyti IR šiam eksportuojančiam KLR gamintojui.
(30)
Tačiau kitas Kinijos eksportuotojas, kuris neatitiko RER kriterijų, įrodė, kad jis atitinka visus IR reikalavimus, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.
(31)
Eksportuojantis Kazachstano gamintojas, kuris prašė taikyti RER, taip pat kreipėsi dėl IR taikymo, jei jam nebūtų suteiktas RER. Tačiau ši bendrovė neleido atlikti patikrinimo vietoje pagal prašymą suteikti IR, dėl to prašymas buvo atmestas.
3.3. Normalioji vertė
3.3.1. Panaši šalis
(32)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau - panaši šalis).
(33)
Pranešime apie inicijavimą Norvegija buvo pasiūlyta kaip tinkama panaši šalis nustatant normaliąją vertę KLR ir Kazachstanui. Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šio pasiūlymo.
(34)
Tik viena suinteresuotoji šalis pateikė pastabas siūlydama kitas panašias šalis - Braziliją, Pietų Afriką arba su sąlyga, kad normalioji vertė nebus koreguojama atsižvelgiant į energijos kainas, Rusiją. Komisija susisiekė su žinomomis bendrovėmis Brazilijoje ir Pietų Afrikoje. Tačiau Brazilijos ar Pietų Afrikos gamintojai nepateikė jokių klausimyno atsakymų arba kitų reikšmingų pastabų. Nagrinėjant pasiūlymą dėl Rusijos pažymėtina, kad vienu atveju paaiškėjo, jog energijos kainas koreguoti būtina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Be to, remiantis nuolatine praktika šalis, kuri vykdo žalingą dempingą, paprastai nesirenkama panašia šalimi. Todėl kiti pasiūlyti variantai, išskyrus Norvegiją, nebuvo toliau nagrinėjami.
(35)
Bet kuriuo atveju Norvegija yra viena didžiausių FeSi gamintojų pasaulyje, turinti konkurencingą rinką; trys pagrindiniai Norvegijos FeSi gamintojai visapusiškai bendradarbiavo, Norvegijoje naudojamos modernios gamybos technologijos ir esama gerų galimybių gauti žaliavų.
(36)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad Norvegija yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
3.3.2. Normaliajai vertei nustatyti taikoma metodika
3.3.2.1. Bendras tipiškumas
(37)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia kiekvienoje nagrinėjamojoje šalyje patikrino, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo (išskyrus du Kinijos ir vieną Kazachstano eksportuotoją, kurie neįrodė, kad atitiktų RER kriterijus) panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y. ar bendras tokio pardavimo kiekis yra nemažesnis kaip 5 % viso atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją kiekio.
3.3.2.2. Produkto rūšies palyginamumas
(38)
Po to Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios yra tokios pačios arba labai panašios į eksportui į Bendriją parduodamo produkto rūšis. Buvo taikomi šie kriterijai: silicio kiekis, granulių dydis, priemaišos (aliuminis, titanas, magnis ir neapdorota žemė) ir pakuotė.
3.3.2.3. Konkretus produkto rūšies tipiškumas
(39)
Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu tiriamuoju laikotarpiu tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio.
3.3.2.4. Įprastų prekybos sąlygų patikrinimas
(40)
Po to Komisija nagrinėjo, ar bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje nagrinėjamosiose šalyse ir gamintojų pardavimas panašioje šalyje galėjo būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(41)
Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos eksportuojamos rūšies produktų nuostolingo pardavimo per tiriamąjį laikotarpį nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje santykį:
a)
Tų rūšių produktų, kurių daugiau kaip 80 % pardavimo kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, ir kurių svertinė vidutinė pardavimo kaina buvo lygi svertinėms vidutinėms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė pagal produkto rūšį buvo skaičiuojama kaip atitinkamos rūšies produktų viso pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis.
b)
Tų rūšių produktų, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimo kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, normalioji vertė pagal produkto rūšį buvo skaičiuojama kaip atitinkamos rūšies produktų pardavimo vidaus rinkoje kainų, kurios, kaip buvo nustatyta, buvo lygios pirmiau minėtoms vieneto sąnaudoms arba už jas didesnės, svertinis vidurkis.
c)
Dėl tų rūšių produktų, kurių mažiau kaip 10 % pardavimo kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo manoma, kad nagrinėjamosios rūšies produktai nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota.
3.3.2.5. Normalioji vertė remiantis faktine kaina vidaus rinkoje
(42)
Tų rūšių produktams, kuriuos eksportui į Bendriją pardavė tiriamos bendrovės, jeigu buvo įvykdyti minėtų 3.3.2.3-3.3.2.4 dalies a ir b punktų reikalavimai, atitinkamų rūšių produktų normalioji vertė buvo pagrįsta nepriklausomų pirkėjų tiriamos šalies vidaus rinkoje per TL faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.
3.3.2.6. Normalioji vertė remiantis apskaičiuotąja verte
(43)
Normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti tų rūšių produktams, kuriems taikomas 3.3.2.4 dalies c punktas, taip pat tų rūšių produktams, kurių eksportuojantis gamintojas tiriamų šalių vidaus rinkoje nepardavė tipiškais kiekiais, kaip nurodyta 3.3.2.3 dalyje.
(44)
Skaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį patirtos pardavimo, bendrosios bei administracinės (toliau - PBA) išlaidos ir susijusių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų įprastomis prekybos sąlygomis per TL vidaus rinkoje parduodant panašų produktą gautas svertinis vidutinis pelnas buvo pridėti prie jų vidutinių gamybos sąnaudų per TL.
(45)
Normalioji vertė buvo apskaičiuota, jeigu eksportuojantis gamintojas per TL nepardavė panašaus produkto vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo padaryta Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos eksportuojančio gamintojo atveju. Normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis minėto susijusio eksportuojančio gamintojo gamybos sąnaudomis. Buvo preliminariai manoma, kad prie šių gamybos sąnaudų remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu būtų tikslinga pridėti Egipto gamintojų patirtas svertines vidutines PBA išlaidas, nes jų gamybos ir pardavimo struktūros yra panašios, ir 5 % pelno dydį, kuris buvo laikomas pagrįstu pelnu šio tipo vartojimo rinkoje.
3.3.2.7. Pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalys
(46)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė KLR ir Kazachstanui, išskyrus vieną eksportuojantį KLR gamintoją, kuriam buvo suteiktas RER, buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojų, t. y. remiantis Norvegijos vidaus rinkoje už panašių rūšių produktus sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis, jeigu tų rūšių produktai buvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, arba remiantis apskaičiuotomis normaliosiomis vertėmis, jeigu buvo nustatyta, kad panašių rūšių produktai nebuvo parduodami vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis.
(47)
Dėl to normalioji vertė buvo nustatyta kaip trijų bendradarbiaujančių Norvegijos gamintojų svertinė vidutinė pardavimo vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams kaina arba apskaičiuotoji vertė pagal produkto rūšį.
3.3.3. Normaliosios vertės nustatymas
3.3.3.1. KLR
(48)
Dviem Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, normalioji vertė KLR buvo nustatyta, kaip nurodyta 46-47 konstatuojamosiose dalyse.
(49)
Vienam Kinijos eksportuojančiam gamintojui, kuriam buvo suteiktas RER, normalioji vertė buvo nustatyta, kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, t. y. remiantis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad šiai bendrovei elektrą tiekė susijęs tiekėjas, jos energijos sąnaudos tiriamo produkto gamybai bus ištirtos prieš priimant galutinį sprendimą.
3.3.3.2. Egiptas
(50)
Buvo nustatyta, kad du eksportuojantys Egipto gamintojai kai kurių rūšių panašaus produkto nepardavė tipiškais kiekiais įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje. Dėl to tais atvejais normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti pagal 43 ir 44 konstatuojamųjų dalių nuostatas. Tų rūšių produktams, kurie buvo parduodami vidaus rinkoje tipiškais kiekiais įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo nustatyta pagal 42 konstatuojamosios dalies nuostatas, t. y. remiantis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
3.3.3.3. Kazachstanas
(51)
Kadangi RER nebuvo suteiktas, normalioji vertė Kazachstanui buvo nustatyta, kaip nurodyta 46 ir 47 konstatuojamosiose dalyse.
3.3.3.4. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
(52)
Buvo nustatyta, kad vienintelis eksportuojantis Makedonijos gamintojas nepardavė panašaus produkto tipiškais kiekiais įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje. Dėl to normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti pagal 45 konstatuojamosios dalies nuostatas.
3.3.3.5. Rusija
(53)
Buvo nustatyta, kad du eksportuojantys Rusijos gamintojai kai kurių rūšių panašaus produkto nepardavė tipiškais kiekiais įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje. Dėl to tais atvejais normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti pagal 43 ir 44 konstatuojamųjų dalių nuostatas. Tų rūšių produktams, kurie buvo parduodami vidaus rinkoje tipiškais kiekiais įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo nustatyta pagal 42 konstatuojamosios dalies nuostatas, t. y. remiantis nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(54)
Buvo nustatyta, kad vieno eksportuojančio Rusijos gamintojo atveju su nagrinėjamojo produkto gamyba susijusios energijos sąnaudos įrašuose nebuvo tinkamai parodytos, nes minėtas gamintojas pagal svertinį vidurkį už energiją mokėjo mažiau (50 %), nei jo konkurentas, nors abu gamintojai yra įsikūrę Sibire. Susijęs energijos tiekėjas gamina hidroenergiją, tačiau vien tuo neįmanoma paaiškinti mažų elektros kainų. Iš tiesų net palyginus su kitais elektros tiekėjais, kurie elektrą gamina hidroelektrinėse, pvz., Norvegijoje, kainos yra labai mažos. Be to, šiuo atžvilgiu pagal visus turimus duomenis galima nustatyti, kad elektros kainos Rusijos vidaus rinkoje buvo reguliuojamos. Buvo nustatyta, kad Rusijos valdžios institucijos nustatė didžiausius leistinus energijos tarifus skirtinguose Sibiro regionuose, ir tai tapo pagrindine didelių kainų nesutapimų (3) priežastimi. Kaip EBPO jau pažymėjo, 2002 m. energijos kainų reguliavimas Rusijoje naudojamas kaip kryžminis regionų subsidijavimas, kai skurdesniems regionams taikomi mažesni energijos tarifai nei turtingesniems regionams (4). Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį minėto gamintojo energijos kainos buvo preliminariai pakoreguotos remiantis kito Rusijos eksportuotojo, t. y. dviejuose kituose skirtinguose Sibiro regionuose įsikūrusių dviejų gamintojų sąnaudomis. Iš tiesų 2003 m. silicio antidempingo byloje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį buvo atliktas panašus koregavimas atsižvelgiant į tai, kad energiją būtent tiekė tas pats energijos tiekėjas (5).
3.4. Eksporto kaina
3.4.1. KLR
(55)
Visi trys eksportuojantys Kinijos gamintojai produktus eksportui į Bendriją pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
(56)
Kitiems Kinijos eksportuotojams Komisija pirmiausiai nustatė bendradarbiavimo lygį. Visas trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose klausimyno atsakymuose nurodytas eksportuotas kiekis buvo palygintas su visu importo iš KLR dempingo kaina kiekiu, apskaičiuotu kaip nurodyta 66 konstatuojamojoje dalyje. Nustatyta procentinė dalis buvo 18 %. Šiuo remiantis nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Dėl to eksporto kainos buvo preliminariai nustatytos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį remiantis vieno iš dviejų eksportuojančių Kinijos gamintojų, kuriems buvo suteiktas RER arba IR, sudarytais sandoriais, pasižyminčiais didžiausiu dempingo ir žalos skirtumu, ir trečiojo bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo, kuriam nebuvo suteiktas RER arba IR, eksporto kainomis.
3.4.2. Egiptas
(57)
Du eksportuojantys Egipto gamintojai produktus eksportui į Bendriją pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams. Todėl eksporto kainos buvo preliminariai nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
3.4.3. Kazachstanas
(58)
Kadangi nebuvo bendradarbiauta, t. y. eksportuojantis gamintojas nesutiko, kad būtų atliktas jo pateiktų duomenų patikrinimas vietoje, eksporto kainos turėjo būti nustatytos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį. Šiam eksportuotojui buvo pranešta apie nebendradarbiavimo pasekmes. Preliminariai buvo nuspręsta, kad būtų tikslinga remtis Eurostato turimais importo duomenimis apie svertinę vidutinę importo kainą Kazachstanui per TL.
3.4.4. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
(59)
Eksportuojantis gamintojas produktus eksportui į Bendriją pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams. Todėl eksporto kainos buvo preliminariai nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
3.4.5. Rusija
(60)
Abu eksportuojantys Rusijos gamintojai importavo per susijusias šalis. Todėl eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis tomis kainomis, kuriomis importuoti produktai buvo pirmiausiai perparduoti nepriklausomiems pirkėjams. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį buvo pakoreguotos visos išlaidos, patirtos nuo importavimo iki perpardavimo, ir gautas pelnas.
3.5. Palyginimas
(61)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(62)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tyrime dalyvavusių eksportuojančių gamintojų transporto, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomas sąnaudas, pakavimo, kreditų, laidavimų ir garantijų sąnaudas bei komisinius.
(63)
Vienas Rusijos ir vienas Egipto eksportuojantis gamintojas prašė pakoreguoti prekybos lygį. Šie prašymai turėjo būti atmesti, nes bendrovės neįrodė, kad tokie koregavimai būtų pagrįsti, t. y. neįrodė, kad būta nuolatinių ir aiškių prekybos atitinkamų eksportuojančių šalių vidaus rinkoje lygių funkcijų ir kainų skirtumų, kaip išdėstyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkte.
3.6. Dempingo skirtumai
3.6.1. Bendroji metodika
(64)
Pagal 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumai buvo nustatyti remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį palyginimu su svertine vidutine eksporto kaina pagal produkto rūšį, kaip nustatyta pirmiau.
(65)
Tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie nepateikė Komisijos klausimyno atsakymų arba kitu būdu apie save nepranešė, dempingo skirtumas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį buvo nustatytas remiantis turimais faktais.
(66)
Norint nustatyti dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, visų pirma buvo nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Tuo tikslu bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytas eksporto į Bendriją kiekis buvo palygintas su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis.
(67)
Kai nebendradarbiavo daug bendrovių, t. y. daugiau nei 20 %, buvo nuspręsta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams būtų tikslinga nustatyti didesnį dempingo skirtumą nei bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas didžiausias dempingo skirtumas. Iš tikrųjų yra pagrindo manyti, kad daug bendrovių nebendradarbiavo dėl to, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamoje šalyje apskritai vykdė aukštesnio lygio dempingą, nei bet kuris kitas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Dėl to tokiais atvejais (t. y. KLR ir Rusijos atvejais) buvo nustatytas toks dempingo skirtumas, kuris atitinka tipiškiausios rūšies produktų svertinį vidutinį dempingo skirtumą su didžiausiu dempingo ir žalos skirtumu, remiantis vertinimu pagal bendradarbiaujantį eksportuojantį gamintoją.
(68)
Kai bendradarbiavimo lygis buvo aukštas (t. y. kai nebendradarbiaujančių eksportuotojų buvo mažiau nei 20 %), buvo manoma, kad būtų tikslinga visiems nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti tokį dempingo skirtumą, kuris būtų lygus bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui nagrinėjamojoje šalyje nustatytam didžiausiam dempingo ir žalos skirtumui, nes nebuvo jokios priežasties manyti, kad kuris nors nebendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas būtų vykdęs žemesnio lygio dempingą.
3.6.2. Dempingo skirtumai
3.6.2.1. KLR
a) Bendradarbiaujantiems gamintojams, kuriems buvo suteiktas RER ir IR
(69)
Bendrovių, kurioms buvo suteiktas RER arba IR, kiekvienos į Bendriją eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(70)
Šiuo pagrindu procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd.
2,8 %
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd.
57,2 %
b) Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams
(71)
Dempingo skirtumas visos šalies mastu buvo apskaičiuotas remiantis eksporto kainos, kaip nustatyta 56 konstatuojamojoje dalyje, ir normaliosios vertės, kaip nustatyta 46 ir 47 konstatuojamosiose dalyse, palyginimu.
(72)
Šiuo pagrindu preliminariai nustatytas 60,7 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis visos šalies mastu.
3.6.2.2. Egiptas
(73)
Bendradarbiavo daug eksportuojančių Egipto gamintojų (apie 95 %). Procentais išreikšti laikinieji CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
-
The Egyptian Ferroalloys Company, Kairas, 20,4 %,
-
Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairas, 24,8 %,
-
Visoms kitoms bendrovėms 20,4 %.
3.6.2.3. Kazachstanas
(74)
Kadangi nebendradarbiauta, nustatytas tik dempingo skirtumas visos šalies mastu. Procentais išreikštas laikinasis CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra toks:
-
Kazachstanas 37,1 %.
3.6.2.4. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
(75)
Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas iš esmės yra vienintelis FeSi gamintojas Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. Procentais išreikšti laikinieji CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
-
SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovcė, 5,4 %,
-
Visoms kitoms bendrovėms 5,4 %.
3.6.2.5. Rusija
(76)
Daug eksportuojančių Rusijos gamintojų nebendradarbiavo (apie 68 %). Procentais išreikšti laikinieji CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
-
Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ir Kuznetsk Ferroalloy Works), Čeliabinskas ir Novokuznetskas, 22,8 %,
-
ICT Group (Bratsk Ferroalloy Plant), Bratskas, 22,2 %,
-
Visoms kitoms bendrovėms 25,5 %.
4. ŽALA
4.1. Bendrijos gamyba
(77)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijoje panašų produktą gamina septyni gamintojai. Skundas buvo pateiktas penkių iš minėtų gamintojų vardu. Inicijavus tyrimą šeštasis gamintojas nusprendė jį paremti visapusiškai bendradarbiaudamas. Likęs gamintojas neišreiškė savo požiūrio ir nepateikė duomenų.
4.2. Bendrijos pramonės apibrėžtis
(78)
Šeši bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai per TL pagamino 95 % FeSi Bendrijoje. Todėl manoma, kad jie sudaro Bendrijos pramonę (BP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.
(79)
Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad penkių skundą remiančių gamintojų ekonominė padėtis skyrėsi ir kad ne mažiau kaip du iš šių gamintojų nepatyrė jokios žalos. Todėl minėti du Bendrijos gamintojai neturėtų būti įtraukti į šį tyrimą, ir dėl to pagrindas atlikti šį tyrimą būtų nebepakankamas.
(80)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnį terminas „Bendrijos pramonė“ reiškia Bendrijos gamintojus, kurių bendra produkcija sudaro didžiąją dalį visos Bendrijos produkcijos. Tame pačiame straipsnyje numatytos aplinkybės, į kurias atsižvelgiant tam tikri Bendrijos gamintojai gali būti neįtraukti į BP apibrėžtį. Šios aplinkybės neapima Bendrijos gamintojų veiklos rodiklių. Be to, į tyrimą neįtraukiant gamintojų dėl jų veiklos rodiklių būtų prieštaraujama objektyvaus BP padėties vertinimo principui. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, tvirtinimas buvo atmestas.
4.3. Bendrijos suvartojimas
(81)
Bendrijos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Eurostato duomenimis apie BP pardavimo Bendrijos rinkoje kiekį, apskaičiuotą nebendradarbiaujančių gamintojų pardavimo Bendrijoje kiekį ir importą iš nagrinėjamųjų šalių bei kitų trečiųjų šalių. FeSi suvartojimas Bendrijoje per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nekito, išskyrus 2003 ir 2004 m., kai buvo padidėjęs 6 % dėl ypatingai didelės paklausos iš plieno pramonės.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Bendrijos suvartojimas (tonomis)
871 794
922 978
881 930
883 311
Indeksas
100
106
101
101
4.4. Importas į Bendriją iš nagrinėjamųjų šalių
4.4.1. Suvestinis importo dempingo kaina poveikio vertinimas
(82)
Komisija svarstė, ar KLR, Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kilmės FeSi importo poveikį reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.
(83)
Kiekvienai nagrinėjamajai šaliai nustatytas dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis, importo kiekis iš kiekvienos šios šalies nebuvo nežymus ir suvestinis vertinimas buvo laikomas tikslingu, atsižvelgiant į produktų, importuojamų iš nagrinėjamųjų šalių, ir panašaus Bendrijos produkto konkurencijos sąlygas. Tai įrodo faktas, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuotas nagrinėjamasis produktas ir BP pagamintas bei Bendrijos rinkoje parduotas panašus produktas buvo panašūs ir platinami tais pačiais prekybos kanalais. Be to, visi importo kiekiai buvo dideli ir dėl to sudarė dideles rinkos dalis.
(84)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad laikytasi sąlygų, pateisinančių suvestinį KLR, Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kilmės FeSi importo vertinimą.
4.4.2. Bendras kiekis ir rinkos dalis
(85)
Importo iš KLR, Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kiekis, kaip nurodyta Eurostato duomenyse, labai padidėjo nuo 134 081 t 2003 m. iki 452 108 t per TL. Bendra rinkos dalis per tą patį laikotarpį nuolatos didėjo nuo 15,4 % iki 51,2 %. Šį padidėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad suvartojimas iš esmės nekito, išskyrus 2004 m., kaip paaiškinta pirmiau.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Importo kiekis (tonomis)
134 081
198 164
319 265
452 108
Indeksas
100
148
238
337
Rinkos dalis
15,4 %
21,5 %
36,2 %
51,2 %
Vieneto pardavimo kaina (EUR/t)
557
580
569
574
Indeksas
100
104
102
103
4.4.3. Kainos
4.4.3.1. Kainų raida
(86)
2003 m. - TL vidutinė nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importo kaina padidėjo 3 %. Tiksliau kainos padidėjo 4 % 2004 m. (tais metais labai padidėjo plieno pramonės paklausa), sumažėjo 2 % 2005 m. ir padidėjo apie 1 % per TL.
4.4.3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(87)
Nustatydama priverstinį kainų mažinimą Komisija analizavo TL duomenis. Buvo paprašyta, kad BP ir susiję eksportuojantys gamintojai pateiktų informaciją apie FeSi pardavimo kainas, suskirstytas į modelius pagal 38 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kriterijus.
(88)
Atitinkamomis BP pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio, t. y. buvo atskaitytos transportavimo Bendrijoje išlaidos ir nuolaidos bei lengvatos. Šios kainos buvo palygintos su susijusių bendradarbiaujančių gamintojų importo kainomis. Kadangi Kazachstanas nebendradarbiavo, svertinė vidutinė eksporto kaina buvo nustatyta pagal Eurostato duomenis. KLR, Egipto, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos atveju kainos buvo palygintos su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų taikomomis eksporto kainomis, atskaičius nuolaidas, prireikus tinkamai pakoregavus iki CIF kainų Bendrijos pasienyje lygio ir tinkamai pakoregavus atsižvelgiant į konvencinius muitus, išlaidas po iškrovimo ir muitinio įforminimo išlaidas.
(89)
Palyginimas parodė, kad per TL dėl Bendrijos rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto buvo priverstinai mažinamos BP kainos nuo 4 % iki 11 %, atsižvelgiant į susijusį eksportuojantį gamintoją, išskyrus vieną Rusijos, vieną Egipto ir vieną Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos eksportuojantį gamintoją, dėl kurių nenustatytas priverstinis kainų mažinimas. Tačiau nagrinėjant pagal rūšį buvo nustatyta, kad keliais atvejais susijusių eksportuojančių gamintojų taikomos kainos buvo daug mažesnės už pirmiau minėtus vidutinius priverstinio kainų mažinimo skirtumus arba eksportuojančių gamintojų, dėl kurių buvo nustatyta, kad nėra priverstinio kainų mažinimo, atveju buvo nustatyta, kad kai kurių rūšių produktų kainos priverstinai mažinamos. Be to, atsižvelgiant į didelius BP patirtus nuostolius, priverstinio kainų mažinimo skirtumai neatspindi viso importo dempingo kaina poveikio kainoms, nes kainos labai smuko. Pagaliau, atsižvelgiant į tai, kad šis produktas yra net nežymiems kainos kitimams jautrus vartojimo produktas, neturėtų būti manoma, kad nustatyto priverstinio kainų mažinimo apimtis būtų nežymi.
4.5. Bendrijos pramonės padėtis
(90)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei, buvo analizuojami visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, per nagrinėjamąjį laikotarpį darę poveikį pramonės būklei.
4.5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(91)
2003 m. - TL gamyba sumažėjo 40 %. Produkcijos kiekis keitėsi taip:
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Produkcija (tonomis)
272 364
267 149
211 906
163 908
Indeksas
100
98
78
60
(92)
Gamybos pajėgumai buvo apskaičiuoti remiantis teoriniais nominaliais BP gamybos vienetų pajėgumais. Šiuo atžvilgiu gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Sumažėjus produkcijos kiekiui per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumų naudojimas sumažėjo tiek pat, kiek gamyba.
(93)
Tačiau, kad būtų atsižvelgta į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį du gamintojai Bendrijoje dalį FeSi gamybos pakeitė kitų ferolydinių gamyba, gamybos pajėgumai buvo atitinkamai pakoreguoti.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Gamybos pajėgumai
348 261
348 261
325 601
325 601
Indeksas
100
100
93
93
Pajėgumų naudojimas
78 %
77 %
65 %
50 %
Indeksas
100
99
83
64
4.5.2. Atsargos
(94)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos sumažėjo 46 %, o tai rodo, kad sumažėjo BP gamybos apimtis.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Atsargos (tonomis)
29 432
30 741
21 525
15 630
Indeksas
100
104
73
53
4.5.3. Pardavimo kiekis, rinkos dalys ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje
(95)
Bendrijos pramonės FeSi pardavimas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje nuolatos mažėjo nuo 250 316 t 2003 m. iki 156 633 t per TL, t. y. 38 %. Taigi BP prarado apytikriai 11 procentinių punktų rinkos dalies. Rinkos dalis sumažėjo nuo 28,7 % 2003 m. iki 17,7 % per TL.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Pardavimo kiekis EB (tonomis)
250 316
244 561
197 782
156 920
Indeksas
100
98
79
63
Rinkos dalis
28,7 %
26,5 %
22,4 %
17,7 %
Indeksas
100
92
78
62
(96)
Vidutinės pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje 2003-2004 m. padidėjo 10 %, o 2004 m. - TL iš esmės nekito. Tiksliau 2004-2005 m. kaina nežymiai sumažėjo, tačiau po to vėl pasiekė 2004 m. lygį. Kainos padidėjimas reiškė, kad truputį padidėjo sąnaudos ir kad mažėjančių rinkos dalių sąskaita buvo pereita prie tam tikrų didesnės vertės produktų. Tačiau dabartinis kainų lygis yra netinkamas, nes BP, siekdama išlikti rinkoje, yra priversta parduoti mažesnėmis už visas sąnaudas kainomis.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Svertinė vidutinė kaina (EUR/t)
623
685
670
686
Indeksas
100
110
107
110
4.5.4. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
(97)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį BP pelningumas sumažėjo nuo nedidelio 2,3 % pelningumo 2003 m. iki - 12,9 % per TL. 2004 m. pelningumas nežymiai padidėjo, tačiau tai buvo ypatingai sėkmingi metai plieno verslui ir su juo susijusioms pramonės šakoms. Tačiau po šio laikotarpio pelningumo mažėjimo tendencija buvo ypatingai stipri. Pagrindinė tokios raidos priežastis - labai didelis BP gamybos apimties (- 40 %) ir atitinkamas pajėgumų naudojimo (- 18 procentinių punktų) sumažėjimas, dėl kurio pakankamai daug padidėjo nustatyto dydžio vieneto sąnaudos pagamintam vienetui ir dėl kurio BP negalėjo pasinaudoti masto ekonomija, kuri būtų pareikalavusi didesnio pajėgumų naudojimo. Be to, pelningumui papildomą neigiamą poveikį padarė tai, kad nuo 2004 m. BP negalėjo padidinti pardavimo kainų iki tokio lygio, kuris yra būtinas norint padengti nuo tų metų padidėjusias energijos ir tam tikrų žaliavų kainas.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Ikimokestinis pelno dydis
2,3 %
2,7 %
-9,2 %
-12,9 %
(98)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo grynųjų pinigų srautas, o tai įrodo pirmiau minėtas neigiamas pelningumo tendencijas.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
7 834 497
10 029 457
-10 103 355
-12 081 451
Indeksas
100
128
- 129
- 154
4.5.5. Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(99)
Investicijos per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo. Investicijos iš esmės yra susijusios su gamybos įrangos modernizavimu, kad būtų laikomasi aplinkosaugos reikalavimų.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Investicijos (EUR)
1 917 786
3 145 409
9 788 877
5 827 463
Indeksas
100
164
510
304
(100)
Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo buvo neigiama ir per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo, o tai įrodo pirmiau minėtą neigiamą pelningumo tendenciją.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Investicijų grąža
18,9 %
19,8 %
-46,5 %
-47,3 %
Indeksas
100
105
- 246
- 250
(101)
Nebuvo požymių, kad BP, kurią iš esmės sudaro vidutinio dydžio bendrovės, gaminančios ir kitus produktus, būtų susidūrusi su problemomis padidinti kapitalą savo veiklai, todėl buvo padaryta išvada, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį BP galėjo padidinti kapitalą savo veiklai.
4.5.6. Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(102)
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis kito taip:
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Darbuotojų skaičius
1 579
1 155
1 141
1 153
Indeksas
100
73
72
73
Našumas (t/darbuotojui)
172
231
186
142
Indeksas
100
134
108
82
Darbo sąnaudos vienam darbuotojui
(EUR)
14 568
19 602
18 107
17 464
Indeksas
100
135
124
120
(103)
Darbuotojų skaičius per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 27 %. Sumažėjus produkcijos kiekiui nuo 2004 m. našumas taip pat mažėjo. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 20 %.
4.5.7. Augimas
(104)
Tuo tarpu, kai per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos suvartojimas padidėjo tik 1 %, BP pardavimo kiekis sumažėjo 37 %, o importo iš nagrinėjamųjų šalių kiekis padidėjo 35,8 %. Todėl BP prarado rinkos dalį, o nagrinėjamojo importo rinkos dalis padidėjo.
4.5.8. Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo
(105)
Dempingo skirtumai KLR, Egiptui, Kazachstanui, Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ir Rusijai apibrėžti dempingo dalyje. Šie skirtumai akivaizdžiai didesni už de minimis. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
(106)
Nėra požymių, kad BP atsigautų nuo buvusio dempingo ar subsidijavimo poveikio. Pažymima, kad importuojamam FeSi priemonės netaikomos nuo 2001 m.
4.5.9. Išvada dėl žalos
(107)
Atlikus žalos rodiklių analizę nustatyta, kad BP padėtis labai pablogėjo po 2003 m. ir per TL pasiekė žemiausią lygį, kai pramonės nuostoliai buvo 12,9 %.
(108)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nekintant suvartojimui per tą patį laikotarpį Bendrijos gamyba sumažėjo 40 %, o pajėgumų naudojimas - 28 procentiniais punktais. Pardavimo kiekis Bendrijos rinkoje sumažėjo 37 %, o pardavimo vertė - 31 %. Dėl to rinkos dalis sumažėjo nuo 28,7 % 2003 m. iki 17,7 % per TL. Vidutinės vieneto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 10 %, bet 2004 m. - TL nekito. Tačiau atsižvelgiant į didelį gamybos apimties sumažėjimą dėl pardavimo kiekio sumažėjimo BP prarado masto ekonomiją, nes jos nustatyto dydžio vieneto sąnaudos pagamintam vienetui labai padidėjo. Be to, nuo 2004 m. BP negalėjo nustatyti tokio dydžio kainų, kurios kompensuotų tam tikrą žaliavų sąnaudų padidėjimą. Dėl abiejų šių veiksnių pelningumas per TL smarkiai sumažėjo.
(109)
Investicijos didėjo dėl aplinkosaugos reikalavimų, kurių BP turi laikytis. Su atsargomis susijusios tendencijos taip pat buvo teigiamos (per nagrinėjamąjį laikotarpį vertė sumažėjo 47 %), tačiau taip įvyko iš esmės dėl didelio gamybos lygio sumažėjimo. Visi kiti žalos rodikliai patvirtina neigiamą BP padėtį. Investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas buvo neigiami, sumažėjo našumas.
(110)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad BP patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
5. PRIEŽASTINIS RYŠYS
5.1. Įžanga
(111)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisija nagrinėjo, ar dempingo kaina importuojamas nagrinėjamųjų šalių kilmės FeSi Bendrijos pramonei padarė tokią žalą, kad ji galėtų būti laikoma materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kaina vykdomam importui.
5.2. Importo dempingo kaina poveikis
(112)
2003 m. - TL importo dempingo kaina kiekis žymiai padidėjo (237 %), o jo atitinkama rinkos dalis Bendrijos rinkoje padidėjo 35,8 procentiniais punktais. Vidutinė tokių importuojamų produktų kaina padidėjo 3 % 2003 m. - TL, tačiau buvo daug mažesnė už atitinkamas BP kainas per tą patį laikotarpį. Be to, per TL dėl vidutinės importo dempingo kainos buvo priverstinai mažinamos BP kainos nuo 3,7 % iki 11 %, atsižvelgiant į eksportuojantį gamintoją, išskyrus tris bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus, dėl kurių nenustatytas priverstinis kainų mažinimas. Be to, BP kainos buvo mažinamos.
(113)
Importo iš nagrinėjamųjų šalių mažomis dempingo kainomis kiekio ir užimamos rinkos dalies žymus padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su Bendrijos pramonės padėties blogėjimu tuo pačiu laikotarpiu, visų pirma mažėjo pelningumas, pardavimo kiekis, rinkos dalis, gamyba, pajėgumų naudojimas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža ir užimtumas. Be to, BP negalėjo padidinti pardavimo kainų tiek, kad būtų galima padengti visas sąnaudas, nes BP pardavimo kainos per TL buvo priverstinai mažinamos dėl importo dempingo kaina.
(114)
Todėl daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina darė didelį neigiamą poveikį BP padėčiai.
5.3. Kitų veiksnių poveikis
5.3.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(115)
Importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis, tyrimas buvo paremtas Eurostato duomenimis. Eurostato turimus Norvegijos duomenis buvo galima patikrinti juos lyginant su panašios šalies gamintojų pateikta informacija, kuri patvirtino, kad Eurostato duomenys yra patikimi.
(116)
Visas importas iš visų kitų trečiųjų šalių per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo apytikriai 45 %, t. y. nuo apytikriai 477 400 t 2003 m. iki apytikriai 264 600 t per TL. Atitinkama rinkos dalis sumažėjo nuo 54,8 iki 30 %. Per tą patį laikotarpį šių importuojamų produktų kainos padidėjo 7 % (nuo 609 EUR/t 2003 m. iki 653 EUR/t per TL). Vidutinė šių importuojamų produktų kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo didesnė už importuojamų nagrinėjamųjų šalių kilmės produktų kainą ir nežymiai mažesnė už BP kainą (2,3-5,7 %) per tą patį laikotarpį. Pagrindiniai importo iš kitų trečiųjų šalių šaltiniai per TL buvo Norvegija, Islandija ir Venesuela.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Importas iš trečiųjų šalių išskyrus nagrinėjamąsias šalis (tonomis)
477 397
470 253
354 883
264 570
Indeksas
100
99
74
55
Rinkos dalis
54,8 %
50,9 %
40,2 %
30 %
Vieneto pardavimo kaina (EUR/t)
609
646
659
653
Indeksas
100
106
108
107
5.3.1.1. Norvegija
(117)
Importo iš Norvegijos raida iš esmės buvo panaši į BP; šio importo kiekis ir rinkos dalis per TL labai sumažėjo, vidutinė iš Norvegijos importuojamų produktų kaina buvo 686 EUR/t. Tai reiškia, kad norvegiški produktai buvo daug brangesni nei importuojami iš nagrinėjamųjų šalių, o kainų lygis buvo toks pat, kaip BP parduodamų produktų. Todėl padaryta išvada, kad importas iš Norvegijos nebuvo susijęs su BP patirta materialine žala.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Importas iš Norvegijos
(kiekis tonomis)
186 429
274 130
185 334
90 381
Indeksas
100
147
99
48
Norvegijos vieneto pardavimo kaina
(EUR/t)
669
668
650
686
Indeksas
100
100
97
103
Rinkos dalis
21 %
30 %
21 %
10 %
5.3.1.2. Islandija
(118)
Importas iš Islandijos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 16 %, o šio importo rinkos dalis - 1,2 procentinio punkto (TL = 9,3 %). Tokią raidą iš dalies galima paaiškinti tuo, kad vienas pagrindinis Norvegijos gamintojas perkėlė dalį savo gamybos į Islandiją, kurioje buvo palankesnės FeSi gamybos sąlygos. Nors vidutinė importo iš Islandijos kaina per TL buvo mažesnė už BP kainą, ji buvo daug didesnė už vidutinę importo iš nagrinėjamųjų šalių kainą (12 % didesnė). Taigi, negalima atmesti fakto, kad importas iš Islandijos darė tam tikrą poveikį neigiamai BP padėčiai, tačiau šis poveikis negalėjo turėti jokios materialios reikšmės, palyginti su importo dempingo kaina kiekiu ir kainomis.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Importas iš Islandijos
(kiekis tonomis)
70 506
86 120
70 607
81 881
Indeksas
100
122
100
116
Islandijos vieneto pardavimo kaina
(EUR/t)
645
612
675
643
Indeksas
100
95
105
100
Rinkos dalis
8,1 %
9,3 %
8,0 %
9,3 %
5.3.1.3. Brazilija
(119)
Brazilija yra trečia svarbiausia trečioji šalis, nesusijusi su šiuo tyrimu atsižvelgiant į kiekį per TL. Importo iš Brazilijos kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 11 %, o rinkos dalis - 0,4 %. Per visą tiriamą laikotarpį vidutinė importo iš Brazilijos kaina buvo daug didesnė už BP kainą. Todėl padaryta išvada, kad importas iš Brazilijos nebuvo susijęs su BP patirta materialine žala.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Importas iš Brazilijos
(kiekis tonomis)
29 902
25 028
24 117
26 491
Indeksas
100
84
81
89
Brazilijos vieneto pardavimo kaina
(EUR/t)
686
732
756
732
Indeksas
100
107
110
107
Rinkos dalis
3,4 %
2,7 %
2,7 %
3,0 %
5.3.1.4. Venesuela
(120)
Importas iš Venesuelos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 140 %, o šio importo užimama rinkos dalis - 1,3 procentinio punkto, per TL pasiekdama 2,2 %. Didelis importo kiekis susidarė tik per TL, nes kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais šio importo užimama rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %. Tačiau apskritai Venesuela buvo labai nedidelė Bendrijos rinkos dalyvė. Nors vidutinė importo iš Venesuelos kaina per TL buvo mažesnė už BP kainą, ji buvo daug didesnė už vidutinę importo iš nagrinėjamųjų šalių kainą (9 % didesnė). Negalima atmesti fakto, kad šis importas darė tam tikrą poveikį neigiamai BP padėčiai, tačiau šis poveikis negalėjo turėti jokios materialios reikšmės, palyginti su importo dempingo kaina kiekiu ir kainomis.
2003 m.
2004 m.
2005 m.
TL
Importas iš Venesuelos
(kiekis tonomis)
8 255
0
4 489
19 787
Indeksas
100
0
54
240
Venesuelos vieneto pardavimo kaina
(EUR/t)
706
0
712
626
Indeksas
100
0
101
89
Rinkos dalis
0,9 %
0 %
0,5 %
2,2 %
(121)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių nepadarė materialinės žalos Bendrijos pramonei.
5.3.2. Konkurencija su kitu Bendrijos gamintoju
(122)
Kaip nurodyta 77 konstatuojamojoje dalyje, kitas Bendrijos gamintojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Remiantis atliekant tyrimą iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija manoma, kad šio gamintojo pardavimo kiekis ir rinkos dalis Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito ir buvo nedideli. Be to, kitas gamintojas nepadidino pardavimo kiekio ir rinkos dalies Bendrijos pramonės sąskaita. Apie šio Bendrijos gamintojo kainas informacijos negauta.
(123)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitokios informacijos, daroma išvada, kad kitas Bendrijos gamintojas žalos Bendrijos pramonei nepadarė.
5.3.3. Paklausos raida
(124)
Dėl paklausos raidos: tikrasis FeSi suvartojimas Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nekito, išskyrus 2004 m. Taigi, negalima manyti, kad Bendrijos pramonei materialinė žala padaryta dėl to, kad Bendrijos rinkoje mažėjo paklausa.
5.3.4. Bendrijos pramonės eksportas
(125)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad BP pardavimo kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį ne Bendrijos šalyse apskritai padidėjo 69 %. Per tą patį laikotarpį vieneto pardavimo kaina buvo vidutiniškai 22 % didesnė už kainą Bendrijos rinkoje. Tačiau eksporto dalis, išreikšta viso BP pardavimo kiekio procentu, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo pakankamai nedidelė (apytikriai 3,1 %, palyginti su gamyba). Todėl daroma išvada, kad eksportas jokiu būdu negalėjo būti susijęs su BP patirta žala.
5.3.5. Valiutos kurso svyravimai
(126)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad USD nuvertėjimas EUR atžvilgiu buvo palankus FeSi importui į Europos bendriją. 2003-2004 m. USD vertė EUR atžvilgiu iš tiesų sumažėjo 9,7 %. Tačiau nuo 2004 m. iki TL pabaigos USD vertė EUR atžvilgiu sumažėjo tik 2,7 %. Nei BP kainų raida, nei importo iš nagrinėjamųjų šalių ar kitų trečiųjų šalių kiekis neatspindi gana nedidelio USD nuvertėjimo EUR atžvilgiu.
(127)
Taigi USD nuvertėjimas EUR atžvilgiu turi būti laikomas nežymiu ir negalima manyti, kad tai buvo pagrindinė BP rinkos dalies praradimo priežastis. Dėl to buvo padaryta preliminari išvada, kad EUR vertės padidėjimas USD atžvilgiu nebuvo Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos veiksnys, taigi tvirtinimas buvo atmestas.
(128)
Be to, primenama, kad atliekant tyrimą reikia išnagrinėti, ar Bendrijos pramonei materialinė žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina (kainų ir kiekio atžvilgiu), ar dėl kitų veiksnių. Šiuo atžvilgiu dėl kainų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje teigiama, kad būtina įrodyti, jog žala patiriama dėl dempingo pagrindu vykdomo importo kainų lygio. Taigi tai paprasčiausiai reiškia kainų lygių skirtumą, ir nėra jokio reikalavimo analizuoti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius.
(129)
Pirmiau padaryta išvada taip pat patvirtinama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi, kurioje nurodomi kiti, nei importas dempingo kaina, žinomi veiksniai. Iš tikrųjų minėto straipsnio kitų žinomų veiksnių sąraše nenurodomi jokie veiksniai, kurie darytų poveikį importo dempingo pagrindu kainų lygiui. Trumpai tariant, jei eksportuojama dempingo kaina ir net jei buvo gauta naudos iš palankaus valiutos keitimo kurso svyravimo, sunku įsivaizduoti, kaip toks valiutos keitimo kursų svyravimas galėtų būti kitu žalą darančiu veiksniu.
(130)
Taigi veiksnių, tebūnie tai kainų dėl valiutos keitimo kursų svyravimo skirtumai arba kuris kitas veiksnys, kurie daro poveikį importo dempingo pagrindu kainų lygiui, analizė negali būti sprendžiamoji, nes ji peržengtų pagrindinio reglamento reikalavimus. Taigi šiuo pagrindu tvirtinimai dėl valiutos keitimo kursų svyravimų buvo preliminariai atmesti.
5.3.6. Kiti veiksniai
(131)
Keli naudotojai ir importuotojai tvirtino, kad BP patiria žalą dėl didelių gamybos sąnaudų, visų pirma dėl būtent Europoje padidėjusių elektros kainų.
(132)
Iš tiesų elektros kainos sudaro didžiąją dalį nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, tačiau atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad visame pasaulyje, įskaitant nagrinėjamąsias šalis, energijos kainos didėjo, kai kuriais atvejais net daug daugiau nei Europoje.
(133)
Tokiomis aplinkybėmis energijos sąnaudos negali nutraukti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir BP patirtos materialinės žalos.
(134)
Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad BP pati sau darė žalą pereidama nuo FeSi prie kitų lydinių, visų pirma feromangano ir silikomangano, gamybos.
(135)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad toks gamybos pakeitimas galimas, jei krosnys tam yra techniškai parengtos. Bendrijos pramonė turi tik kelias tokias krosnis, todėl jos galimybės pakeisti gamybą atsižvelgiant į esamas rinkos tendencijas, yra nedidelės. Iš tiesų tik trys BP gamintojai jau turi tokias krosnis, tačiau net jiems gamybos pakeitimas reiškia dideles sąnaudas, kadangi 14 dienų neveiktų įranga dėl to, kad tiek laiko reikia jai išvalyti ir paruošti naujam gamybos procesui. Papildomas veiksnys, kliudantis pakeisti gamybą - sunku rasti žaliavų mangano lydinių gamybai, nes yra tik keli tokių žaliavų tiekėjai pasaulyje, jie yra įsikūrę ne Bendrijoje ir dirba pagal ilgalaikes sutartis. Nepaisant minėtų apribojimų 2004 m., kai EB rinkoje trūko mangano lydinių ir buvo pakankama FeSi paklausa, toks gamybos pakeitimas įvyko.
(136)
Trumpiau, kai kurių BP gamintojų sprendimas sumažinti gamybą nebuvo savanoriškas, kaip teigė suinteresuotosios šalys, tokį sprendimą lėmė BP panašų produktą pelningai parduoti trukdęs importas dempingo kaina. Todėl tvirtinimas dėl sau padarytos žalos turėjo būti atmestas.
5.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(137)
Atlikus minėtą analizę įrodyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo nagrinėjamųjų šalių kilmės produktų importo kiekis ir rinkos dalis. Be to, per TL dėl importo dempingo kaina buvo priverstinai mažinamos BP kainos.
(138)
Mažomis kainomis iš nagrinėjamųjų šalių importuojamų produktų užimamos rinkos dalies padidėjimas sutapo su dideliu BP pardavimo kiekio ir rinkos dalies sumažėjimu. Tuo pačiu metu BP negalėjo padidinti pardavimo kainų tiek, kad būtų galima padengti visas sąnaudas, nes BP pardavimo kainos per TL buvo priverstinai mažinamos dėl importo dempingo kaina. Dėl to BP, inter alia, patyrė didelių nuostolių.
(139)
Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei, nustatyta, kad nei vienas iš jų negalėjo padaryti didelį neigiamą poveikį BP padėčiai.
(140)
Remiantis pirmiau pateikta analize, tinkamai atskleidusia visų žinomų veiksnių poveikį BP padėčiai ir atskyrusia jį nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, daroma preliminari išvada, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių padarė Bendrijai materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
6. BENDRIJOS INTERESAI
6.1. Preliminari pastaba
(141)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Bendrijos interesai buvo nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu.
6.2. Tyrimas
(142)
Komisija, siekdama įvertinti galimą poveikį, jei priemonės būtų nustatytos arba ne, visas suinteresuotąsias šalis paragino pateikti informaciją. Komisija nusiuntė klausimynus septyniems Bendrijos gamintojams, trims žaliavų tiekėjams, 72 importuotojams ir 31 nagrinėjamojo produkto naudotojui. Šeši Bendrijos gamintojai, trys žaliavų tiekėjai, septyni importuotojai ir aštuoni naudotojai pateikė klausimyno atsakymus.
6.3. Bendrijos pramonės interesai
6.3.1. Bendrijos pramonės pobūdis ir struktūra
(143)
Iš esmės BP sudaro vidutinio dydžio įmonės šešiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Prancūzijoje, Švedijoje, Slovėnijoje, Slovakijoje ir Lenkijoje). Per TL Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius buvo 1 153, žaliavos buvo perkamos iš Bendrijos tiekėjų, taigi poveikis buvo daromas žaliavų tiekėjų užimtumo lygiui.
6.3.2. Poveikis Bendrijos pramonei, jei priemonės būtų nustatytos arba nenustatytos
(144)
Nustatyta, kad padaryta žala - tai didelis pardavimo kiekio sumažėjimas ir nepakankamas pardavimo kainos padidėjimas, dėl ko BP patyrė nuostolių. Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus, Bendrijos pramonės parduodamo FeSi kiekis padidėtų. Iš dalies taip pat padidėtų kainos Bendrijos rinkoje. Dėl to BP galėtų pasiekti priimtiną pelningumo lygį. Tačiau dėl Bendrijos gamintojų konkurencijos sąlygų ir mažomis kainomis importuojamų produktų, kuriems netaikomos antidempingo priemonės, BP kainos padidėtų labai nedaug, jei iš viso padidėtų.
(145)
Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad didžiąją dalį nuostolių Bendrijos pramonė patyrė dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su nagrinėjamųjų šalių kilmės importu mažomis dempingo kainomis. Jei bus nustatytos priemonės, BP galės atgauti nors dalį prarastos rinkos dalies, ir dėl to pagerės pelningumas.
(146)
Kaip minėta pirmiau, BP materialinę žalą padarė nagrinėjamųjų šalių kilmės importas dempingo kaina. Jei priemonės nebus nustatytos, gali būti, kad Bendrijos pramonės padėtis toliau blogės. Dėl to toliau mažėtų užimtumas, o pastaraisiais metais atliktos investicijos netektų prasmės. Importo dempingo kaina poveikis kainoms, t. y. kainų mažinimas, ir toliau trukdytų BP dėti visas pastangas atgauti pelningumo lygį. Jei priemonės nebūtų nustatytos, pramonei iškiltų ilgalaikis pavojus, be to, iš esmės akivaizdu, kad ne mažiau kaip keli Bendrijos gamintojai turėtų uždaryti įmones dėl importo dempingo kaina keliamos konkurencijos.
(147)
Apibendrinant, tikimasi, kad priemonės bus veiksmingos ir suteiks BP galimybę atsigauti nuo žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą.
6.4. Kito Bendrijos gamintojo interesai
(148)
Bendrijoje yra tik vienas gamintojas, nepriklausantis Bendrijos pramonei. Kadangi minėtas gamintojas nebendradarbiavo ir atitinkamai nepateikė išsamių duomenų apie savo veiklą, remiantis bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pateikta informacija manoma, kad šio gamintojo produkcija sudaro apie 6-8 % BP produkcijos. Jei būtų nustatytos antidempingo priemonės, šis Bendrijos gamintojas gali tikėtis tokių pačių teigiamų pokyčių, kurie buvo nurodyti Bendrijos pramonei 144 konstatuojamojoje dalyje.
(149)
Taigi, kitam Bendrijos gamintojui antidempingo priemonių nustatymas tikrai būtų naudingas.
6.5. Žaliavų tiekėjų interesai
(150)
Trys žaliavų tiekėjai, kurie Bendrijos pramonei tiekia ir (arba) paskirsto elektros energiją, kvarcitą ir koksą, pateikė klausimyno atsakymus.
(151)
Jei bus nustatytos priemonės ir BP atgaus prarastą rinkos dalį, žaliavų tiekėjai taip pat galės padidinti savo produktų pardavimą. Kadangi susijusios žaliavos sudaro didžiąją šių bendrovių apyvartos dalį, nustačius priemones tikriausiai pagerės žaliavų tiekėjų finansinė padėtis.
(152)
Jei priemonės nebus nustatytos, BP pardavimas ir atitinkamai žaliavų paklausa toliau mažės. Tai tikriausiai padarys neigiamą poveikį žaliavų tiekėjų pelningumui.
6.6. Importuotojų interesai
(153)
Septyni importuotojai pateikė klausimyno atsakymus. Septyni bendradarbiaujantys importuotojai per TL suvartojo apie 12,7 % visos FeSi Bendrijoje. Visi pasisakė prieš priemonių nustatymą.
(154)
Importuotojų nagrinėjamojo produkto pardavimo pelno dydžio svertinis vidurkis - 6 %. Taigi, jei kainos padidėtų, jie galėtų toliau veikti ir perkelti dalį padidėjusios kainos savo pirkėjams. Atsižvelgiant į muitų, kurie būtų nustatyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančioms bendrovėms, vidutinius svertinius dydžius ir į alternatyvius šaltinius, kuriems netaikomi jokie muitai, bet kuriuo atveju tikėtina, kad kainos padidėtų labai nedaug.
(155)
Tokiam požiūriui pritarė bendradarbiaujantis importuotojas, kuris patvirtino, kad Ukraina (anksčiau buvusi didele nagrinėjamojo produkto eksportuotoja) turi nenaudojamų pajėgumų, kuriuos palankesnėmis rinkos sąlygomis galėtų vėl pradėti naudoti.
(156)
Tas pats importuotojas patvirtino, kad jo svarbiausias tiekėjas, įsikūręs Europoje, bet ne EB, 2005 m. rugpjūčio mėn. nutraukė gamybą, tačiau 2007 m. pradžioje vėl pradėjo gaminti, naudodamas 80 % pajėgumų. Tikimasi, kad šis gamintojas galėtų naudoti visus pajėgumus, o tai sudarytų galimybę gauti papildomas 100 000 t nagrinėjamojo produkto.
(157)
Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamojo produkto importas iš nagrinėjamųjų šalių vidutiniškai sudaro apie 12 % jų bendros apyvartos, nustačius muitą importuotojų finansinei padėčiai nebūtų padarytas didelis poveikis.
(158)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta preliminari išvada, kad antidempingo priemonių poveikis, jei toks būtų, importuotojams tikriausiai nepadarytų materialinio poveikio.
6.7. Naudotojų interesai
(159)
Aštuoni naudotojai ir viena naudotojų asociacija pateikė klausimyno atsakymus. Buvo atliktas vienas tikrinamasis vizitas bendrovės, kuri per TL pirko didžiausią kiekį FeSi, patalpose. Aštuoni bendradarbiaujantys naudotojai per TL suvartojo apie 24 % FeSi Bendrijoje. Visi bendradarbiaujantys naudotojai, bijodami prarasti pigų tiekimo šaltinį, nes tai pakenktų jų konkurencingumui vartotojų rinkoje, palyginti su konkurentais trečiosiose šalyse, pasisakė prieš antidempingo muitų nustatymą.
(160)
Iš esmės FeSi naudotojai - tai su plieno gamyba susijusios įmonės ir liejyklos. Vienoje metrinėje plieno tonoje yra apie 3-4 kg FeSi, o vienoje metrinėje nerūdijančio plieno tonoje yra apie 20 kg FeSi. Remiantis klausimyno atsakymais, tikrinamojo vizito vieno naudotojo patalpose rezultatais ir per klausymus pateikta informacija buvo nustatyta, kad didžiausia plieno gamintojų gamybos sąnaudų FeSi dalis buvo 0,7 %. Tačiau vidurkis yra mažesnis - pavyzdžiui, 0,6 % plieniniams profiliams, 0,59 % plieno plokštėms, 0,4 % vielos ruošiniams, 0,24 % šaltai valcuotoms plonoms plokštėms ir 0,14 % šaltai valcuotam plienui ir cinkuotiems bei spalva dengtiems plieno gaminiams, prekiniams strypams ir liejimo formų luitams.
(161)
Kai kurie naudotojai netgi patvirtino, kad bet kokios antidempingo priemonės darytų nedidelį poveikį, nes galima pasinaudoti kitais tiekėjais, kuriems netaikomos priemonės.
(162)
Kiti patvirtino, kad jų gamybos tikslais FeSi bent iš dalies gali būti pakeistas kitais ferolydiniais, kaip antai silikomanganu ir silikometalu.
(163)
Kadangi nagrinėjamojo produkto naudotojų vidutinis pelno dydžio svertinis vidurkis yra 10,4 %, manoma, kad netgi didelis 30 % su visu FeSi susijęs kainos padidėjimas plieno gamintojų pelningumą sumažintų tik apytikriai 0,2 %. Atsižvelgiant į tai, kad priemonių dydis vidutiniškai būtų mažesnis, bet kokių galimų priemonių poveikis plieno pramonės pelningumui būtų ypatingai nedidelis ir naudotojams nekiltų jokių sunkumų padengti dėl priemonių atsiradusias sąnaudas. Be to, plieno gamintojai bet kuriuo atveju turės galimybę perkelti bet kokio nagrinėjamojo produkto kainos padidėjimo poveikį, kuris bus nedidelis dėl to, kad FeSi bendrų plieno gamybos sąnaudų atžvilgiu neturi didelės reikšmės. Tiesiogiai susijusių su produktais, kuriuos gaminant naudojamas FeSi, darbuotojų skaičius šiose bendrovėse buvo apytikriai 45 000.
(164)
Buvo pareikšta, kad Bendrijos pramonė negali patenkinti visos FeSi paklausos Bendrijoje. Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad priemonėmis nesiekiama užkirsti kelią importui į Bendriją, bet norima užtikrinti, kad produktai nebūtų importuojami žalinga dempingo kaina. Iš tiesų nagrinėjamosios šalys gali toliau eksportuoti į Bendriją, tačiau ne dempingo ir nežalingomis kainomis. Nors įmanoma, kad nustačius priemones nagrinėjamojo produkto importo pardavimo kiekis ir rinkos dalis gali sumažėti, tačiau importas iš kitų trečiųjų šalių vis tiek būtų alternatyviu tiekimo šaltiniu. Be to, vėl įsivyravus normalioms rinkos sąlygoms Bendrijos rinka turėtų tapti patrauklesne šiems kitiems tiekimo šaltiniams. Be to, Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis per TL buvo apie 18 %, tačiau primenama, kad jos pajėgumų naudojimas per tą patį laikotarpį nukrito iki neturinčio precedento 50 % lygio, o tai reiškia, kad BP turi galimybių žymiai padidinti gamybos kiekį, kol pajėgumai nėra apriboti. Atsižvelgiant į nurodytas aplinkybes, nemanoma, kad nustačius antidempingo priemones sumažėtų pasiūla.
(165)
Be to, buvo nustatyta, kad naudotojai buvo labai suinteresuoti naudotis patikimais tiekimo šaltiniais, kurie nebūtų toli nuo jų. Šias abi sąlygas BP gali įvykdyti.
(166)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta preliminari išvada, kad antidempingo priemonių poveikis, jei toks būtų, naudotojams tikriausiai nepadarytų materialinio poveikio. Tačiau Komisija, prieš priimdama galutinį sprendimą, toliau ir išsamiau nagrinės laikinųjų priemonių poveikį naudotojų padėčiai.
6.8. Konkurenciją ir prekybą iškraipantis poveikis
(167)
Atsižvelgdami į galimų priemonių poveikį konkurencijai Bendrijoje bendradarbiaujantys susiję eksportuojantys gamintojai, turintys tvirtą padėtį rinkoje, tikriausiai toliau pardavinės savo produktus, nors ir ne dempingo kaina. Iš tiesų gana nedidelės muito normos bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, veikiantiems rinkos ekonomikos sąlygomis, turėtų jiems sudaryti sąlygas veikti nešališkomis rinkos sąlygomis Bendrijoje. Taigi, atsižvelgiant į bendrą nustatytų muitų visumą, panašu, kad Bendrijos rinkoje vis tiek bus pakankamas skaičius didelių konkurentų, įskaitant nagrinėjamųjų šalių, Norvegijos, Islandijos, Venesuelos ir Ukrainos gamintojus. Todėl naudotojai galės ir toliau rinktis iš įvairių FeSi tiekėjų. Jei, kita vertus, nebūtų nustatyta jokių priemonių, Bendrijos gamintojų ateitis būtų pavojuje. Jei neliktų Bendrijos gamintojų, iš esmės sumažėtų ne tik konkurencija Bendrijos rinkoje, bet ir patikimų tiekimo šaltinių, kurie, kaip minėta pirmiau, yra labai svarbūs naudotojams, skaičius.
6.9. Išvada dėl Bendrijos interesų
(168)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas priežastis, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų. Tačiau Komisija, prieš priimdama galutinį sprendimą šiuo atveju, toliau nagrinės Bendrijos interesų aspektus.
7. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
7.1. Žalos pašalinimo lygis
(169)
Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kaina.
(170)
Siekiant nustatyti muito dydį buvo atsižvelgta į nustatytų dempingo skirtumų lygį ir muito dydį, kurio reikia BP patiriamai žalai pašalinti.
(171)
Buvo nustatyta, kad, remiantis ankstesniais BP rodikliais, 5 % apyvartos pelno dydis galėtų būti vertinamas kaip tinkamas mažiausias pelnas, kurį BP galėtų gauti, jei nebūtų žalingo dempingo, ir laikomas pakankamu dydžiu, kad būtų garantuotos ilgalaikės našios pramonės investicijos. Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, naudotos apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, ir BP Bendrijos rinkoje parduotų produktų nežalingos kainos palyginimu, buvo nustatytas būtinas kainų padidinimas. Nežalinga kaina apskaičiuota prie BP pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota siekiant atsižvelgti į faktinį nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. Bet koks skirtumas, atsiradęs dėl šio palyginimo, tuomet buvo išreikštas procentais visos CIF importo vertės.
7.2. Laikinosios priemonės
(172)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį importuojamiems KLR, Rusijos, Egipto, Kazachstano ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės produktams turėtų būti nustatyti laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(173)
Šiame reglamente nurodytos individualios bendrovių antidempingo muitų normos nustatytos remiantis per šį tyrimą nustatytais faktais. Todėl jos atspindi atliekant tyrimą nustatytą su šiomis bendrovėmis susijusią padėtį. Todėl šios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik importuojamiems nagrinėjamųjų šalių kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.
(174)
Siūlomi antidempingo muitai yra šie:
Šalis
Bendrovė
Žalos pašalinimo skirtumas
Dempingo skirtumas
Antidempingo muito norma
Kinija
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd.
21,4 %
2,8 %
2,8 %
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd.
33,7 %
57,2 %
33,7 %
Visoms kitoms bendrovėms
35,5 %
60,7 %
35,5 %
Rusija
Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk and Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetskas
31,1 %
22,8 %
22,8 %
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratskas
18,8 %
22,2 %
18,8 %
Visoms kitoms bendrovėms
36,6 %
25,5 %
25,5 %
Egiptas
The Egyptian Ferroalloys Company
24,4 %
20,4 %
20,4 %
Egyptian Chemical Industries KIMA
18,0 %
24,8 %
18,0 %
Visoms kitoms bendrovėms
24,4 %
20,4 %
20,4 %
Kazachstanas
Visoms bendrovėms
33,9 %
37,1 %
33,9 %
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
Visoms bendrovėms
19,0 %
5,4 %
5,4 %
7.3. Įsipareigojimai
(175)
Eksportuojantis gamintojas Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos. Pateikdamas šį pasiūlymą jis sutiko nagrinėjamąjį produktą parduoti už žalingą dempingo poveikį panaikinančią arba dar didesnę kainą. Bendrovė taip pat nuolatos teiks Komisijai išsamią informaciją apie eksportą į Bendriją, kad Komisija galėtų veiksmingai stebėti, kaip laikomasi įsipareigojimo. Be to, produkto savybės, bendrovės struktūra ir pardavimo metodai užtikrina, kad įsipareigojimo vengimo pavojus būtų kuo mažesnis.
(176)
Kad Komisija ir muitinės galėtų veiksmingai stebėti, ar susijusi bendrovė laikosi įsipareigojimų, atitinkamai muitinei pateikus išleidimo į laisvą apyvartą prašymą, nuo antidempingo muito atleidžiama, jei i) pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. prekybinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija; ii) importuotas prekes pagamino, išsiuntė pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje ir joms sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė minėta bendrovė; ir iii) deklaruotos bei muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitos faktūros aprašymą. Jei nesilaikoma pirmiau nurodytų sąlygų, atitinkamas antidempingo muitas nustatomas priimant išleidimo į laisvą apyvartą deklaraciją.
(177)
Jei Komisija pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį dėl pažeidimo atšaukia priimtą įsipareigojimą, nurodydama konkrečius sandorius, ir susijusias sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis, skola muitinei susidaro priimant išleidimo į laisvą apyvartą pagal minėtus sandorius deklaraciją.
(178)
Importuotojai turėtų žinoti, kad skola muitinei (įprastinė su prekyba susijusi rizika) priimant išleidimo į laisvą apyvartą deklaraciją gali susidaryti net jei gamintojo, iš kurio jie tiesiogiai arba netiesiogiai perka produktus, pasiūlytą įsipareigojimą priėmė Komisija.
(179)
Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 7 dalį muitinės turėtų nedelsdamos pranešti Komisijai, jei nustatomi įsipareigojimo pažeidimo požymiai.
(180)
Atsižvelgiant į nurodytas priežastis įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymas laikomas priimtinu, o susijusi bendrovė informuota apie esminius faktus, aplinkybes ir įsipareigojimus, kuriais grindžiamas įsipareigojimo priėmimas.
(181)
Pažeidus ar atšaukus įsipareigojimus arba jei Komisija atšaukia įsipareigojimo priėmimą, pagal 9 straipsnio 4 dalį Tarybos nustatytas antidempingo muitas automatiškai taikomas remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalimi.
8. ATSKLEIDIMAS
(182)
Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir prieš priimant galutinį sprendimą į jas prireikus bus atsižvelgta. Siekiant priimti galutines išvadas preliminarios išvados gali būti svarstomos iš naujo,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos, Egipto, Kazachstano, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kilmės ferosiliciui, kurio klasifikaciniai KN kodai yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų laikinojo antidempingo muito normos, taikomos neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muito norma
(%)
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd., Qipanjing Industry Park
2,8
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd. Xicha Village
33,7
A830
Visoms kitoms bendrovėms
35,5
A999
Egiptas
The Egyptian Ferroalloys Company, Kairas
20,4
A831
Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairas
18,0
A832
Visoms kitoms bendrovėms
20,4
A999
Kazachstanas
Visoms bendrovėms
33,9
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija
Silmak Dooel Export Import, Jegunovcė
5,4
A833
Visoms kitoms bendrovėms
5,4
A999
Rusija
Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk and Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetskas
22,8
A834
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratskas
18,8
A835
Visoms kitoms bendrovėms
25,5
A999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Priimamas Silmak Dooel Export Import pasiūlytas įsipareigojimas.
2. Išleidimui į laisvą apyvartą deklaruojami importuojami produktai, kuriems sąskaitas faktūras išrašė Silmak Dooel Export Import, atleidžiami nuo 1 straipsniu nustatyto laikinojo antidempingo muito, jeigu:
-
juos pagamino, pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje išsiuntė ir jiems sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė minėta bendrovė, ir
-
su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. prekybinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent šio reglamento priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija, ir
-
deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka su įsipareigojimu susijusioje sąskaitoje faktūroje esantį aprašymą.
3. Skola muitinei priimant išleidimo į laisvą apyvartą deklaraciją susidaro:
-
kai dėl 2 dalyje aprašyto importo nustatoma, kad neįvykdyta viena ar daugiau minėtoje dalyje išvardytų sąlygų, arba
-
kai Komisija atšaukia priimtą įsipareigojimą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai, ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.
3 straipsnis
1. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
2. Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį, susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
4 straipsnis
1. Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2. Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. rugpjūčio 28 d.