Tarybos reglamentas (EB) Nr. 975/98
1998 m. gegužės 3 d.
dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 105a straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],
atsižvelgdama į Europos pinigų instituto nuomonę [2],
laikydamasi Sutarties 189c straipsnyje nustatytos tvarkos [3],
(1) kadangi 1995 m. gruodžio 15 ir 16 d. Madride įvykusiame Europos Vadovų Tarybos posėdyje buvo priimtas perėjimo prie bendros valiutos veiksmų planas, numatantis euro monetų įvedimą ne vėliau kaip iki 2002 m. sausio 1 d.; kadangi tiksli euro monetų išleidimo į apyvartą data bus nustatyta tada, kai Taryba priims reglamentą dėl euro įvedimo netrukus po to, kai valstybės narės kaip galima anksčiau 1998 m. priims sprendimą dėl euro kaip bendros valiutos įvedimo;
(2) kadangi pagal Sutarties 105a straipsnio 2 dalį, Europos centriniam bankui (ECB) patvirtinus emisijos apimtį valstybės narės gali kaldinti monetas, o Taryba, laikydamasi 189c straipsnyje nurodytos tvarkos ir pasikonsultavusi su ECB, gali imtis priemonių visų apyvartai skirtų monetų nominalams ir techniniams duomenims derinti, jeigu tai yra reikalinga jų sklandžiai apyvartai Bendrijoje;
(3) kadangi Europos pinigų institutas nurodė, kad euro banknotų nominalai bus nuo 5 iki 500 euro; kadangi banknotų ir monetų nominalai turi sudaryti galimybę lengvai įvykdyti eurais ir centais išreikštų sumų mokėjimus grynaisiais pinigais;
(4) kadangi Taryba įgaliojo Bendrijos pinigų kalyklų direktorius išnagrinėti ir parengti išsamų pranešimą apie bendrą Europos monetų kaldinimo sistemą; kadangi 1996 m. lapkričio mėn. jie pateikė pranešimą, o 1997 m. vasario mėn. - peržiūrėtą pranešimą, nustatantį naujų euro monetų nominalus ir techninius duomenis (skersmenį, storį, svorį, spalvą, sudėtį ir briauną);
(5) kadangi nauja bendra Europos monetų kaldinimo sistema turi skatinti visuomenės pasitikėjimą ir technologines inovacijas, kurios padarytų šią sistemą saugia, patikima ir veiksminga;
(6) kadangi vienas iš pagrindinių Bendrijos monetų kaldinimo sistemos uždavinių - pasiekti, kad visuomenė pripažintų naują sistemą; kadangi visuomenės pasitikėjimas nauja sistema priklausys nuo fizinių euro monetų savybių, kurios turėtų būti kiek galima patogesnės naudotojui;
(7) kadangi, siekiant atsižvelgti į svarbių monetų naudotojų kategorijų specifinius poreikius, buvo konsultuojamasi su vartotojų asociacijomis, Europos aklųjų sąjunga ir smulkių prekių automatų pramonės atstovais; kadangi, siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie euro ir palengvinti naujos monetų kaldinimo sistemos pripažinimą tarp naudotojų, reikės garantuoti, kad monetos būtų lengvai atskiriamos tiek vizualiai, tiek jas liečiant;
(8) kadangi naujos euro monetos bus aiškiau atskiriamos, o įprasti prie jų bus lengviau, jei jų skersmuo bus siejamas su vardine verte;
(9) kadangi tam, kad būtų sumažinta apgaudinėjimo, panaudojant 1 ir 2 eurų monetas dėl jų aukštos vertės, galimybė, reikalingi tam tikri specialūs apsaugos požymiai; kadangi technikos, kai monetos kaldinamos iš trijų sluoksnių, naudojimas ir dviejų skirtingų spalvų derinimas monetoje šiuo metu yra laikomi veiksmingiausiais apsaugos požymiais;
(10) kadangi europinė ir nacionalinė monetos pusės tinkamai atskleidžia Europos pinigų sąjungos tarp valstybių narių idėją ir gali žymiai padidinti monetų pripažinimo tarp Europos piliečių laipsnį;
(11) kadangi 1994 m. birželio 30 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą 94/27/EB [4], kuri apribojo nikelio naudojimą tam tikruose gaminiuose, pripažįstant, kad esant tam tikroms sąlygoms nikelis gali sukelti alergijas; kadangi monetoms ši direktyva netaikoma; kadangi, nepaisant to, kai kurios valstybės narės dėl visuomenės sveikatos savo dabartinėse monetų kaldinimo sistemose jau naudoja lydinį be nikelio, vadinamą Šiaurės auksu; kadangi pereinant prie naujos monetų kaldinimo sistemos pageidautina sumažinti nikelio kiekį monetose;
(12) kadangi tikslinga iš esmės laikytis minėtų pinigų kalyklų direktorių pasiūlymo, pritaikant jį tik tiek, kiek tai reikalinga atsižvelgiant, visų pirma, į svarbių monetų naudotojų kategorijų specifinius poreikius ir būtinybę sumažinti nikelio naudojimą monetose;
(13) kadangi iš visų nustatytų euro monetų techninių duomenų tik storis yra nuorodinio pobūdžio, nes faktinis monetos storis priklauso nuo nustatyto skersmens ir svorio,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Pirmoji euro monetų serija apima aštuonis nominalus nuo 1 cento iki 2 euro, kuriems būdingi šie techniniai duomenys:
Vardinė vertė (eurais) | Skersmuo mm | Storis mm | Svoris g | Forma | Spalva | Sudėtis | Briauna |
2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | Apvali | Išorinė dalis: balta | Varis-nikelis (Cu75Ni25) | Įspaustos raidės Smulkiai rantyta |
Vidinė dalis: geltona | Trys sluoksniai: Nikelis-žalvaris/nikelis/nikelis-žalvaris CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |
1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | Apvali | Išorinė dalis: geltona | Nikelis-žalvaris (CuZn20Ni5) | Protarpiais rantyta |
Vidinė dalis: balta | Trys sluoksniai: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |
0,50 | 24,25 | 1,69 | 7 | Apvali | Geltona | Šiaurės auksas Cu89Al5Zn5Sn1 | Stambiai rantyta |
0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | "Ispaniškos gėlės" | Geltona | Šiaurės auksas Cu89Al5Zn5Sn1 | Lygi |
0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | Apvali | Geltona | Šiaurės auksas Cu89Al5Zn5Sn1 | Stambiai rantyta |
0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | Apvali | Raudona | Variu dengtas plienas | Glotni |
0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | Apvali | Raudona | Variu dengtas plienas | Glotni su grioveliu |
0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | Apvali | Raudona | Variu dengtas plienas | Glotni |
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja 1999 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Sutartį, atsižvelgiant į jos 109k straipsnio 1 dalį ir į Protokolus Nr. 11 bei Nr. 12.
Priimta Briuselyje, 1998 m. gegužės 3 d.