KOMISIJOS SPRENDIMAS
2005 m. spalio 20 d.
nutraukiantis antidempingo procedūrą, susijusią su tam tikrų geležinių ar plieninių lynų ir kabelių (SWR), kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika, importu
(2005/739/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Tyrimo pradžia
(1)
2004 m. lapkričio 20 d. Komisija pranešime (toliau - pranešimas apie inicijavimą), išspausdintame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2), paskelbė apie pradedamą antidempingo procedūrą dėl tam tikrų geležinių ar plieninių lynų ir kabelių (toliau - SWR), kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika (toliau - Korėja), importo į Bendriją.
(2)
Antidempingo procedūra buvo pradėta 2004 m. spalio 11 d. gavus Europos plieno vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komiteto (toliau - EWRIS arba pareiškėjas), šiuo atveju atstovaujančio daugiau nei 50 % Bendrijoje pagaminamų SWR, vardu pateiktą skundą. Skunde buvo pateikti įrodymai dėl minėto produkto dempingo ir jo padarytos materialinės žalos, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu inicijuoti tyrimo procedūrą.
1.1. Galiojančios priemonės ir vykdomi tyrimai dėl SWR importo iš kitų valstybių
(3)
1999 m. rugpjūčio mėn. Taryba reglamentu (EB) Nr. 1796/1999 (3) nustatė galutinį antidempingo muitą už plieninių lynų ir kabelių (toliau - SWR), kurių kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Vengrija, Indija, Meksika, Lenkija, Pietų Afrika ir Ukraina, importą. Šiam importui taikomas priemones sudarė ad valorem muitas, išskyrus vieną Indijos, vieną Meksikos, vieną Pietų Afrikos ir vieną Ukrainos eksportuojantį gamintoją, kurių įsipareigojimai buvo priimti Komisijos sprendimu 1999/572/EB (4). Reglamentu (EB) Nr. 1678/2003 (5) Komisija atmetė minėto Ukrainos eksportuojančio gamintojo siūlomus įsipareigojimus, o Reglamentu (EB) Nr. 1674/2003 (6) Taryba šiam eksportuotojui vėl nustatė atitinkamą ad valorem antidempingo muitą.
(4)
Reglamentu (EB) Nr. 1601/2001 (7) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikrų geležinių ar plieninių lynų ir kabelių, kurių kilmės šalys yra Čekijos Respublika, Rusija, Tailandas ir Turkija, importui. Šiam importui taikomas priemones sudarė ad valorem muitas, išskyrus vieną Čekijos, vieną Rusijos, vieną Tailando ir du Turkijos eksportuojančius gamintojus, kurių įsipareigojimai buvo priimti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 230/2001 (8) ir Komisijos sprendimu 2001/602/EB (9). Du Turkijos eksportuojančių gamintojų įsipareigojimai buvo atmesti Komisijos reglamentais (EB) Nr. 2303/2002 (10) ir Nr. 1274/2003 (11).
(5)
Po to, atlikus tyrimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau - pagrindinis reglamentas) 13 straipsnį, nustatyta, kad buvo apeinamos galiojančios priemonės dėl importo iš Ukrainos ir Kinijos Liaudies Respublikos atitinkamai per Moldovą ir Maroką. Todėl antidempingo muito, nustatyto importui, kurio kilmės šalis yra Ukraina, taikymas buvo išplėstas tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Moldovos, importui (12). Analogiškai galutinio antidempingo muito, nustatyto importui, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, taikymas buvo išplėstas tų pačių plieninių lynų ir kabelių, įvežamų iš Maroko, importui (13) , išskyrus tuos, kuriuos pagamino tikrasis Maroko gamintojas.
(6)
Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių dėl SWR, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Vengrija, Indija, Meksika, Lenkija, Pietų Afrika ir Ukraina, galiojimo pabaigą (14), 2004 m. gegužės 17 d. Komisija gavo prašymą peržiūrėti šias priemones remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi.
(7)
Prašymą pateikė Europos Sąjungos plieno vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas (toliau - EWRIS arba pareiškėjas), didžiosios dalies, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visų Bendrijoje pagaminamų SWR gamintojų vardu. Prašymas grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui, dempingas ir žala Bendrijos pramonei tęstųsi arba pasikartotų.
(8)
Vėliau, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, buvo pradėta peržiūra dėl priemonės pratęsimo SWR importo iš Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos, Pietų Afrikos ir Ukrainos atžvilgiu. Ši peržiūra dar tebevyksta.
(9)
Tačiau šis dokumentas skirtas tik importui iš Korėjos, t. y. tyrimui, minimam 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse.
1.2. Su tyrimo procedūra susijusios šalys
(10)
Komisija apie tyrimo procedūrų inicijavimą oficialiai informavo Korėjos eksportuojančius gamintojus, importuotojus/prekybininkus bei jų asociacijas, žinomus susijusius tiekėjus ir vartotojus, susijusių eksportuojančių valstybių atstovus ir pareiškėją bei kitus žinomus Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(11)
Atsižvelgiant į didelį skunde išvardytų Bendrijos gamintojų, Korėjos eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį buvo numatyta šių šalių pavyzdžių atranka.
(12)
Siekdama nuspręsti, ar reikia organizuoti atranką ir, jeigu taip, atrinkti pavyzdžius, Komisija paprašė visų Bendrijos gamintojų, importuotojų ir eksportuojančių gamintojų pateikti Komisijai informaciją apie save ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinius duomenis apie savo veiklą, susijusią su svarstomu produktu, nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d.
(13)
Išnagrinėjus eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją, buvo atrinktos trys bendrovės remiantis jų eksporto į Bendriją apimtimi. Tačiau vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų vėliau atsisakė bendradarbiauti, todėl į pavyzdžių atranką buvo įtrauktas antras pagal dydį eksportuotojas, atsižvelgiant į eksporto apimtį. Galutinai buvo atrinktos šios bendrovės:
-
Kiswire Ltd,
-
DSR Wire Corporation,
-
Chung-Woo Rope Co., Ltd.
(14)
Kalbant apie nesusijusius importuotojus, tik vienas importuotojas, faktiškai importuojantis svarstomą produktą iš tiriamos valstybės, sutiko užpildyti pavyzdžių atrankos formą ir išreiškė norą toliau bendradarbiauti su Komisijos tarnybomis. Atsižvelgdamos į susiklosčiusią situaciją, Komisijos tarnybos nusprendė netaikyti atrankos nesusijusiems importuotojams, bet nusiųsti klausimyną minėtam importuotojui.
(15)
Skundas buvo pateiktas dvidešimt vieno Bendrijos gamintojo vardu. Komisija siekė šios dvidešimt vienos bendrovės ir kitų žinomų gamintojų bendradarbiavimo ir prašė jų užpildyti pavyzdžių atrankos formą. Septyniolika bendrovių tinkamai ir laiku užpildė pavyzdžių atrankos formą bei oficialiai sutiko bendradarbiauti tolesniame tyrime. Pavyzdžių atrankos formoje buvo pateikti klausimai, susiję su tam tikrų žalos „makro“ rodiklių, būtent gamybos pajėgumų, produkcijos apimties, atsargų, pardavimo apimties ir vertės bei užimtumo, pokyčiais. Iš septyniolikos gamintojų, kurie išreiškė norą bendradarbiauti tolesniame tyrime, buvo atrinktos šios penkios bendrovės:
-
BTS Drahtseile GmbH (Vokietija),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Ispanija),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vokietija),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalija),
-
Trefileurope, SA (Prancūzija).
(16)
Komisija išsiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir Bendrijos gamintojams bei visoms kitoms žinomoms susijusioms šalims. Atsakymai buvo gauti iš trijų atrinktų Korėjos eksportuojančių gamintojų ir vieno Bendrijos importuotojo, susijusio su vienu iš Korėjos eksportuotojų, iš penkių atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų, bendradarbiaujančio nesusijusio importuotojo, dviejų žaliavų tiekėjų ir dešimties vartotojų.
(17)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti pirmines išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
a)
Bendrijos pramonės gamintojai
-
BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Vokietija),
-
Cables y Alambres especiales, SA, Bilbao (Ispanija),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Vokietija),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugalija),
-
Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Prancūzija).
b)
nesusijęs importuotojas
-
Interkabel GmbH, Solms (Vokietija),
c)
Korėjos eksportuojantys gamintojai
-
Kiswire Ltd, Seoul,
-
DSR Wire Corporation, Suncheon,
-
Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan.
1.3. Tyrimo laikotarpis
(18)
Tyrimo dėl dempingo ir žalos metu buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau - tyrimo laikotarpis arba TL). Nustatant žalą buvo remiamasi tendencijomis nuo 2001 m sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamas laikotarpis).
2. Svarstomas produktas ir panašus produktas
2.1. Svarstomas produktas
(19)
Svarstomas produktas yra lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus iš geležies ar plieno, bet ne iš nerūdijančio plieno, kurių maksimalus išorinis skersmuo yra didesnis kaip 3 mm, turintys pritvirtintų jungiamųjų detalių arba ne, kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika (toliau - svarstomas produktas), paprastai deklaruojami KN kodais 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86 ir 7312 10 88 bei 7312 10 99.
2.2. Panašus produktas
(20)
Bendrijos importuotojams atstovaujanti asociacija (EWRIA) pareiškė, kad importuoti produktai ženkliai skiriasi nuo Bendrijoje gaminamų ir parduodamų produktų, todėl jų nereikėtų lyginti. Tas pats argumentas buvo išsamiai išnagrinėtas Reglamente (EB) Nr. 230/2001, kuriame buvo padaryta išvada, kad Bendrijos pramonės pagaminti produktai turi būti laikomi panašiais produktais. EWRIA nepateikė jokios naujos informacijos, todėl buvo patvirtintos minėtame reglamente padarytos išvados.
(21)
Šis tyrimas parodė, kad eksportuojančių gamintojų eksportuojami produktai ir Bendrijos gamintojų gaminami bei Bendrijos rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis bei galutiniu panaudojimu, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Tą patį galima pasakyti apie Korėjos gamintojų gaminamus ir Korėjos vidaus rinkoje parduodamus produktus.
3. Dempingas
3.1. Normalioji vertė
3.1.1. Bendrasis reprezentatyvumas
(22)
Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia patikrino, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo SWR pardavimai vidaus rinkoje buvo tipiški, t. y. ar bendras tokių pardavimų kiekis buvo ne mažesnis kaip 5 % viso gamintojo eksporto pardavimų kiekio į Bendriją.
3.1.2. Produkto rūšies palyginamumas
(23)
Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje parduodamų SWR rūšis, kurios yra identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su parduodamomis eksportui į Bendriją rūšimis. Komisija nusprendė, kad vietos rinkoje parduodamų ir eksportuojamų produktų rūšys yra tiesiogiai palyginamos, jei jas sudaro panašus vijų skaičius, vielų skaičius vijoje, vielų išdėstymas vijoje, jų šerdis, tempiamojo įtempio riba, vielos savybės, specialiosios lyno savybės, lyno danga ir skersmuo yra panašios.
3.1.3. Produkto rūšies reprezentatyvumas
(24)
Kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantis gamintojas pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su SWR rūšimi, parduodama eksportui į Bendriją, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Buvo laikoma, kad konkrečios SWR rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei per TL tos rūšies bendra pardavimų vidaus rinkoje apimtis sudarė 5 % ar daugiau visos palyginamos SWR rūšies eksporto į Bendriją apimties. Nustatyta, kad daugumos į Bendriją eksportuojamų produktų rūšių tipiškas kiekis buvo parduodamas vidaus rinkoje.
3.1.4. Įprastų prekybos sąlygų tikrinimas
(25)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvienos bendrovės pardavimai vidaus rinkoje galėjo būti laikomi vykdomais įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje.
(26)
Nagrinėjama buvo nustatant kiekvienos eksportuoto produkto rūšies, parduotos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams patiriant nuostolių per TL, pardavimo vidaus rinkoje dalį.
a)
Tų produktų rūšių, kurių daugiau kaip 80 % (pagal pardavimo apimtį) vidaus rinkoje buvo parduodama ne pigiau už vieneto sąnaudas, o svertinis pardavimo kainos vidurkis prilygo arba buvo didesnis už svertinį gamybos sąnaudų vidurkį, produkto rūšies normalioji vertė buvo apskaičiuojama kaip viso aptariamos rūšies pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis.
b)
Tų produktų rūšių, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % (pagal pardavimo apimtį) vidaus rinkoje buvo parduodama ne pigiau už vieneto sąnaudas, produkto rūšies normalioji vertė buvo apskaičiuojama kaip aptariamos rūšies pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis tik tuomet, jei buvo nustatyta, kad tos kainos prilygo arba buvo didesnės už gamybos sąnaudas.
c)
Dėl tų produktų rūšių, kurių mažiau kaip 10 % (pagal kiekį) vidaus rinkoje buvo parduodama ne pigiau už vieneto sąnaudas, nuspręsta, kad svarstoma produkto rūšis nebuvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis, todėl nustatant normaliąją vertę reikia naudoti kitą metodą.
(27)
Remiantis šiais faktais buvo nustatyta, kad dauguma eksportuotų produktų rūšių buvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje.
3.1.5. Normalioji vertė, pagrįsta faktinėmis vidaus kainomis
(28)
Tiriamų bendrovių eksportui į Bendriją parduodamoms rūšims, kurios atitiko 3.1.3. ir 3.1.4. skyrių a bei b punktų reikalavimus, atitinkančių produktų rūšių normalioji vertė rėmėsi faktinėmis nepriklausomų pirkėjų Korėjos vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis per TL, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.
3.1.6. Normalioji vertė, pagrįsta faktinėmis kitų Korėjos gamintojų vidaus kainomis
(29)
Kalbant apie produktų rūšis, patenkančias į 3.1.4. skyriaus c punkto apibrėžimą, ir produktų rūšis, kurių tipiško kiekio eksportuojantys gamintojai nepardavinėjo Korėjos vidaus rinkoje, kaip minėta 3.1.3. skyriuje, pirmiausia buvo sprendžiama, ar nustatant šių produktų rūšių normaliąją vertę gali būti naudojamos kitų vietos gamintojų pardavimo kainos. Tačiau buvo nustatyta, kad parduodama daug skirtingų SWR modelių ir įvairūs veiksniai daro įtaką galutinei pardavimo kainai. Dėl parduotų modelių skirtumų būtų prireikę daug patikslinimų, kurie turėtų remtis apskaičiavimais. Todėl buvo nuspręsta, kad tinkamesnis būdas bus apskaičiuoti normaliąją vertę.
3.1.7. Normalioji vertė, pagrįsta apskaičiuota verte
(30)
Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus, visų (29) konstatuojamojoje dalyje minimų produktų rūšių normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.
(31)
Apskaičiuojant normaliąją vertę, susidariusios pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos (toliau - PBA sąnaudos) bei svertinis pelno vidurkis, svarstomų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų uždirbtas vidaus rinkoje parduodant panašų produktą įprastomis prekybos sąlygomis per TL, buvo pridėti prie jų vidutinių gamybos sąnaudų per TL, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje. Gamybos sąnaudų dalis, neteisingai priskirta vienai bendrovei, ir PBA sąnaudos prireikus buvo tikslinamos prieš panaudojant jas įprastų prekybos sąlygų tikrinime ir apskaičiuojant normaliąją vertę.
(32)
Todėl visi svarstomi eksportuojantys gamintojai su veikla nesusijusias sąnaudas įtraukė į savo PBA sąnaudas, susidariusias vidaus rinkoje parduodant panašų produktą. Be to, šie eksportuotojai iš PBA sąnaudų atėmė sumas pajamų, nesusijusių su panašių produktų pardavimu vidaus rinkoje.
(33)
Tačiau tyrimo metu paaiškėjo, kad kai kurios iš šių pajamų ir sąnaudų negalėjo būti susijusios su panašaus produkto pardavimu vidaus rinkoje, todėl jų nereikėtų priskirti atitinkamoms PBA sąnaudoms arba iš jų atimti. Todėl tokios su veikla nesusijusios pajamos ir sąnaudos nebuvo įtrauktos į pateikiamas PBA sąnaudas.
3.2. Eksporto kaina
(34)
Visais atvejais, kai svarstomas produktas buvo eksportuojamas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(35)
Jei eksportas buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo apskaičiuojama, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, pagal kainą, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduodami nepriklausomam pirkėjui, deramai patikslintą atsižvelgiant į visas sąnaudas, susidariusios tarp importo, perpardavimo ir pelno. Todėl buvo naudojamos susijusio importuotojo PBA sąnaudos. Nesant kitos patikimesnės informacijos, buvo apskaičiuotas 5 % pagrįstas pelnas. Šis pagrįstas pelnas buvo naudojamas ankstesniame antidempingo tyrime dėl to paties produkto importo, o galutinės išvados buvo paskelbtos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1601/2001 (15). Nebuvo gauta informacijos, kad šis pelnas nepagrįstas.
3.3. Palyginimas
(36)
Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius įtaką kainoms ir jų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Visais atvejais buvo daromi atitinkami koregavimai nustačius, kad jie yra tinkami, tikslūs ir pagrįsti patikrintais įrodymais. Todėl buvo atsižvelgiama į skirtumus dėl nuolaidų ir grąžinimų, komisinių, krovinių vežimo eksportuojančioje šalyje, pakavimo, kredito sąnaudų, krovinių vežimo jūra, draudimo, krovinių tvarkymo ir krovimo mokesčių, banko mokesčių ir kitų veiksnių.
(37)
Visi eksportuojantys gamintojai reikalavo pakoreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į vidaus rinkoje susidarančias kredito sąnaudas. Tačiau visi Korėjos eksportuojantys gamintojai naudojosi atnaujinamosios sąskaitos sistema ir nebuvo įmanoma nustatyti sąsajų tarp reikalaujamų kredito sąnaudų ir aptariamų sandorių vidaus rinkoje. Todėl nebuvo nustatyta, kad šis veiksnys darė įtaką kainai ir kainos palyginamumui, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Todėl šias pretenzijas teko atmesti.
(38)
Visi eksportuojantys gamintojai taip pat reikalavo koregavimo dėl kredito sąnaudų, susidariusių vykdant eksportą į Bendriją. Nors toks koregavimas buvo pagrįstas, pateiktos sumos buvo per mažos ir turėjo būti patikslintos atlikus patikrinimą vietoje.
(39)
Svarstomi eksportuojantys gamintojai reikalavo koreguoti importo mokesčių ir netiesioginių mokesčių skirtumą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą. Dviejų svarstomų eksportuojančių gamintojų atveju buvo nustatyta, kad grąžinto importo muito suma buvo didesnė už sumokėto importo muito sumą. Todėl mažai tikėtina, kad eksportuotojai grąžinamąsias išmokas gavo tik už tas importuotas detales, kurios vėliau buvo įtrauktos į eksportuotus produktus. Be to, dviejų iš eksportuojančių gamintojų atveju grąžinamosios išmokos buvo gautos, nors eksportuoti SWR nebuvo susiję su importo muitu, sumokėtu už žaliavas, t. y. grąžinamoji išmoka buvo gauta, nesvarbu, ar importuotos žaliavos buvo naudojamos eksportuojamo produkto gamybai, ar ne. Todėl buvo nuspręsta, kad importo muitai nebuvo grąžinami, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkte. Bet kuriuo atveju, nė vienas iš svarstomų eksportuojančių gamintojų negalėjo įrodyti, ar importo mokesčiai ir netiesioginiai mokesčiai buvo mokami parduodant panašų produktą vidaus rinkoje, ir, jei taip, kokio dydžio buvo tie mokesčiai. Todėl nebuvo nustatyta, kad būtų daroma įtaka kainos palyginamumui. Vadinasi, nebuvo įvykdytos pirmiau minėtos nuostatos sąlygos, todėl visos pretenzijos buvo atmestos.
(40)
Nustatyta, kad vienas iš eksportuojančių gamintojų sumokėjo komisinius su juo susijusiam importuotojui už veiklą, susijusią su SWR eksporto pardavimais nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, kuriuos tiesiogiai vykdė eksportuojantis gamintojas. Kadangi sumokėti komisiniai buvo laikomi veiksniu, darančiu įtaką kainai ir kainos palyginamumui, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje, svarstomas pardavimas buvo atitinkamai pakoreguotas.
(41)
Du eksportuojantys gamintojai reikalavo pakoreguoti vidaus ir eksporto pardavimus dėl kitų veiksnių skirtumų, kuriuos sudarė bendrovės sąnaudos dėl tikrinimo ir išorinio apdorojimo (jungiamųjų detalių montavimo) tam tikro pardavimo atveju siekiant patenkinti pirkėjų reikalavimus. Buvo nuspręsta, kad tinkamesnis sprendimas bus patenkinti šią pretenziją kaip fizinių savybių skirtumo koregavimą. Koregavimo apimtis atitinka faktinę kainą, kurią sumokėjo eksportuojantys gamintojai už tikrinimo ir išorinio apdorojimo sąnaudas.
(42)
Galiausiai vienas iš eksportuojančių gamintojų pareikalavo pakoreguoti prekybos lygio skirtumus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkte. Tačiau vidaus rinkoje produktai buvo pardavinėjami nacionaliniams platintojams. Šis prekybos lygis yra panašus į prekybos lygį, kai pardavinėjami produktai susijusiam importuotojui po eksporto pakartotinio eksporto kainos apskaičiavimo. Vadinasi, koregavimas nebuvo pagrįstas.
3.4. Tiriamų bendrovių dempingo skirtumas
(43)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvieno eksportuojančio gamintojo normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo lyginamas su kiekvienos produkto rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip nustatyta pirmiau.
(44)
Remiantis pirmiau pateiktais faktais, bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas, išreikštas CIF grynosios franko kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentu, sudaro:
-
Kiswire Ltd
- 8,4 %,
-
DSR Wire Corporation
0,7 %,
-
Chung-Woo Rope Co., Ltd
- 6,1 %.
(45)
Kalbant apie bendradarbiaujančius eksportuotojus, kurie nebuvo įtraukti į atranką, buvo nustatyta, kad didžioji dalis jų pardavimo apimties ir eksporto kainos iš esmės atitiko atrinktų eksportuotojų pardavimus ir kainas. Nesant kitokios informacijos buvo nuspręsta, kad atrankos rezultatai buvo tipiški visiems kitiems eksportuotojams. Be to, reikia pažymėti, kad kiekvieno iš kitų bendradarbiaujančių eksportuotojų ir kiekvieno iš nebendradarbiaujančių eksportuotojų dalis sudarė apie 0,5 % Bendrijos suvartojimo per TL. Dėl šių priežasčių buvo nuspręsta, kad bet koks šio importo poveikis, net jei jis viršytų de minimis dempingo lygį, atskirai vertinamas, nebūtų padaręs žalos Bendrijos pramonei.
3.5. Išvada
(46)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalimi, nustačius, kad dempingo skirtumas yra mažesnis nei 2 %, tyrimas nutraukiamas.
(47)
Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į pirmiau pateiktas išvadas, ši tyrimo procedūra turėtų būti nutraukta.
(48)
Atsižvelgiant į pirmiau nustatytus faktus dėl dempingo ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalimi (t. y. nustačius, kad dempingo skirtumai yra de minimis, tyrimo procedūra nedelsiant nutraukiama), nusprendžiama, kad nėra būtina daryti išvadų dėl žalos, jos priežasčių ir Bendrijos interesų,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antidempingo procedūra dėl plieninių lynų ir kabelių, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus iš geležies ar plieno, bet ne iš nerūdijančio plieno, kurių maksimalus išorinis skersmuo yra didesnis kaip 3 mm, turintys pritvirtintų jungiamųjų detalių arba ne, klasifikuojamų KN kodais 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ir 7312 10 99 bei kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika, yra nutraukiama.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje, 2005 m. spalio 20 d.