Europos Parlamento ir tarybos Reglamentas (EB) Nr. 2887/2000
2000 m. gruodžio 18 d.
dėl atsietos prieigos prie vietinės linijos
(tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [1],
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [2],
kadangi:
(1) Europos Vadovų Tarybos susitikimo, vykusio 2000 m. kovo 23-24 dienomis Lisabonoje, išvadose pažymima, kad Europa, norėdama visapusiškai naudotis žiniomis paremtos skaitmeninės ekonomikos augimu ir užimtumo potencialu, privalo verslui ir piliečiams sudaryti galimybę naudotis pigia, pasaulinio lygio ryšių infrastruktūra ir dideliu paslaugų asortimentu. Valstybės narės drauge su Komisija raginamos dėti visas pastangas, kad iki 2000 m. pabaigos būtų sukurta didesnė konkurencija vietinės prieigos tinkluose ir būtų atsietos vietinės linijos siekiant iš esmės sumažinti kainas už naudojimąsi pasauliniu tinklu. 2000 m. birželio 20 d. Feiros Europos Vadovų Tarybos susitikimas patvirtino siūlomą "elektroninės Europos" veiksmų planą, kuriame nurodoma, kad priėjimo prie vietinės linijos atsiejimas yra artimiausios perspektyvos prioritetas.
(2) Vietinės linijos atsiejimas turėtų papildyti esamus Bendrijos teisės aktus nuostatomis, garantuojančiomis universaliąsias paslaugas ir galimybę jomis naudotis visiems piliečiams stiprinant konkurenciją, užtikrinant ekonominį efektyvumą ir suteikiant didžiausią naudą visiems vartotojams.
(3) Vietinė linija - tai fizinė suvytosios metalinės poros grandinė bendrajame fiksuoto telefono ryšio tinkle, sujungianti tinklo baigties tašką, esantį vartotojo patalpoje su pagrindiniu skirstomuoju stovu ar lygiaverčiu įrenginiu. Kaip pažymima Komisijos penktojoje telekomunikacijų norminių aktų paketo įgyvendinimo ataskaitoje, vietinės prieigos tinklai ir toliau lieka vienu nekonkurencingiausių liberalizuotos telekomunikacijų rinkos sektorių. Nauji rinkos dalyviai neturi plačiai išplėtotų alternatyvių tinklo infrastruktūrų ir savo tradicinėmis technologijomis negali prilygti masto ekonomijai ir bendrojo fiksuoto telefono ryšio tinklo rinkoje dominuojančių operatorių aprėpčiai. Taip yra todėl, kad tokie operatoriai savo vietinės prieigos metalo laidų infrastruktūras sukūrė per ilgą laiką turėdami išskirtines teises ir galėjo investicines sąnaudas padengti iš jų nuomos monopolistinėmis sąlygomis.
(4) 2000 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Komisijos komunikato dėl 1999 m. ryšių apžvalgos pabrėžiama, kad yra svarbu sudaryti sektoriams sąlygas sukurti tokias infrastruktūras, kurios skatintų elektroninių ryšio priemonių ir el. komercijos augimą, taip pat svarbu reglamentuoti taip, kad šis augimas būtų skatinamas. Jame pažymima, kad vietinės linijos atsiejimas pastaruoju metu iš esmės susijęs su dominuojančio subjekto metalo laidų infrastruktūra ir investavimas į alternatyvias infrastruktūras privalo užtikrinti galimybę gauti deramą pelno normą, nes tai galėtų palengvinti šių infrastruktūrų plėtimą tose vietovėse, kur jų skvarba yra vis dar nedidelė.
(5) Pagrindinių vartotojų tiesioginis aprūpinimas naujomis didelės spartos optinėmis abonentinėmis linijomis yra specifinė rinka, besiformuojanti konkurencijos sąlygomis drauge su naujomis investicijomis. Todėl šis reglamentas sprendžia metalinių vietinių linijų prieigos klausimą, nepažeisdamas nacionalinių įsipareigojimų, susijusių su kito pobūdžio galimybe naudotis vietine infrastruktūra.
(6) Kurį laiką naujiems dalyviams ekonomiškai būtų neperspektyvu visiškai dubliuoti dabartines vietinės prieigos metalinių laidų infrastruktūras. Tačiau kol kas alternatyvios infrastruktūros, pavyzdžiui, kabelinė televizija, palydovinės, bevielės vietinės linijos paprastai veikia kitaip ar nėra taip paplitusios, nors skirtingose valstybėse narėse padėtis gali būti skirtinga.
(7) Atsieta prieiga prie vietinės linijos naujiems dalyviams sudaro sąlygas konkuruoti su notifikuotaisiais operatoriais, siūlant didelės spartos duomenų perdavimo paslaugas nuolatinei prieigai prie pasaulinio tinklo, o taip pat daugialypės aplinkos naudojimo būdams, kurie remiasi skaitmeninės abonento linijos technologija, bei balso telefonijos paslaugas. Pagrįstas reikalavimas suteikti atsietą prieigą reiškia, kad prieiga yra reikalinga paslaugoms teikti ir kad atsisakymas patenkinti prašymą užkirstų kelią konkurencijai šiame sektoriuje, ją apribotų arba iškraipytų.
(8) Šis reglamentas įpareigoja tik notifikuotuosius operatorius, kuriuos nacionalinė reguliavimo institucija nurodė kaip dominuojančius bendrojo fiksuoto telefono ryšio tinklo tiekimo rinkoje pagal atitinkamas Bendrijos nuostatas (toliau - notifikuotasis operatorius), suteikti atsietą prieigą prie jų metalinių vietinių linijų. Valstybės narės jau paskelbė Komisijai bendrojo fiksuoto telefono tinklo operatorius, kurie dominuoja rinkoje pagal 1997 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/33/EB dėl telekomunikacijų tinklų sujungimo siekiant užtikrinti universaliąsias paslaugas ir tinklų suderinamumą taikant Atvirojo tinklo nuostatos (ATN) principą [3] I priedo 1 dalį bei 1998 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/10/EB dėl Atvirojo tinklo nuostatos taikymo balso telefonijai ir dėl universaliųjų telekomunikacijų paslaugų konkurencinėje aplinkoje [4].
(9) Negalima reikalauti, kad notifikuotasis operatorius teiktų tokios rūšies prieigas, kurioms jis neturi įgaliojimų, pvz., jei priėjimo suteikimas pažeistų nepriklausomos trečiosios šalies teisiškai pagrįstas teises. Įpareigojimas suteikti atsietą priėjimą prie vietinės linijos nereiškia, kad notifikuotasis operatorius turi įrengti visiškai naują vietinio tinklo infrastruktūrą tik tam, kad galėtų įvykdyti tokį reikalavimą.
(10) Nors pageidautina, kad susitarimas dėl techninių dalykų ir kainos už prieigą prie vietinės linijos būtų pasiektas komercinių derybų būdu, patirtis rodo, kad daugeliu atvejų būtina, kad įsikištų reguliavimo tarnyba, nes naujo rinkos dalyvio ir notifikuotojo operatoriaus derybinės galios yra nelygios, o alternatyvų nėra. Tam tikromis aplinkybėmis nacionalinė reguliavimo institucija gali, kaip numatyta Bendrijos teisėje, įsikišti savo iniciatyva siekdama užtikrinti sąžiningą konkurenciją, ekonominį efektyvumą ir didžiausią naudą galutiniam vartotojui. Jeigu notifikuotasis operatorius to nepadaro per prašymo patenkinimui numatytą laiką, nauji dalyviai turėtų teisę į kompensaciją.
(11) Vietinių linijų ir su jomis susijusių patalpų ir įrenginių kainos nustatymo taisyklės turėtų būti skaidrios, nediskriminuojančios ir objektyvios, kad būtų užtikrintas teisingumas. Kainodaros taisyklės turėtų užtikrinti, kad vietinio tinklo tiekėjas galėtų padengti savo atitinkamas sąnaudas bei gautų deramą pelną, kad būtų užtikrinta ilgalaikė plėtra ir vietinės prieigos infrastruktūros modernizavimas. Vietinių linijų kainų nustatymo taisyklės turėtų skatinti sąžiningą ir subalansuotą konkurenciją, turint omenyje, kad būtina investuoti į alternatyvias infrastruktūras ir užtikrinti, kad nebūtų iškraipoma konkurencija, o ypač, kad nebūtų mažinamas notifikuotojo operatoriaus didmeninių ir mažmeninių paslaugų kainų skirtumas. Šiuo požiūriu svarbu pasikonsultuoti su konkurencijos tarnybomis.
(12) Notifikuotieji operatoriai turėtų teikti informaciją ir suteikti atsietą prieigą trečiosioms šalims tomis pačiomis sąlygomis ir tos pačios kokybės kaip savo tarnyboms ar asocijuotoms kompanijoms. Tuo tikslu, nacionalinei reguliavimo institucijai prižiūrint, nedelsiant ir geriausia internete operatoriaus paskelbtas atitinkamas orientacinis pasiūlymas suteikti atsietą prieigą prie vietinės linijos prisidėtų prie skaidrių ir nediskriminuojančių rinkos sąlygų kūrimo.
(13) Komisija savo 2000 m. gegužės 25 d. Rekomendacijoje 2000/417/EB dėl atsietos prieigos prie vietinės linijos, leidžiančios teikti visą elektroninio ryšio paslaugų asortimentą, įskaitant plačiajuostę daugialypę aplinką ir didelės spartos internetą [5], bei savo 2000 m. balandžio 26 d. Komunikate [6] pateikė išsamias rekomendacijas, padedančias nacionalinėms reguliavimo institucijoms sąžiningai reguliuoti įvairias prieigos prie vietinės linijos formas.
(14) Valstybės narės, pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą, tik Bendrijos lygiu suderinusios tarpusavyje gali gerai ir garantuotai bei deramu laiku sukurti suderintą prieigos prie vietinės linijos sistemą, būtiną, kad visos verslo sritys ir piliečiai galėtų naudotis nebrangia pasaulinio lygio ryšių infrastruktūra ir dideliu paslaugų, teikiamų konkurencijos sąlygomis, asortimentu. Pagal proporcingumo principą, kaip numatyta tame straipsnyje, šio reglamento nuostatos neviršija nieko, kas būtina šiam tikslui pasiekti. Jos priimtos nepažeidžiant Bendrijos teisei neprieštaraujančių nacionalinių nuostatų, numatančių konkretesnes priemones, pvz., susijusias su virtualia kolokacija.
(15) Šis reglamentas papildo telekomunikacijų norminę bazę, pirmiausia Direktyvas 97/33/EB ir 98/10/EB. Naujoje norminėje bazėje, skirtoje elektroniniams ryšiams, turėtų būti atitinkamos nuostatos, kurios pakeistų šį reglamentą,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Tikslas ir taikymo sritis
1. Šio reglamento tikslas - sustiprinti konkurenciją ir skatinti technologines naujoves vietinės prieigos rinkoje sudarant tarp valstybių narių suderintas sąlygas atsietai prieigai prie vietinės linijos, skatinti konkurenciją teikiant platų elektroninio ryšio paslaugų asortimentą.
2. Šis reglamentas taikomas atsietai prieigai prie vietinės linijos ir su tuo susijusiems notifikuotojo operatoriaus įrenginiams ir patalpoms, kaip apibrėžta 2 straipsnio a punkte.
3. Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant notifikuotojo operatoriaus įsipareigojimų laikytis nediskriminavimo principo tokiu pačiu būdu naudojant bendrąjį fiksuoto telefono ryšio tinklą teikiant didelio greičio prisijungimo ir perdavimo paslaugas trečiosioms šalims kaip ir savo teikiamoms paslaugoms ar savo asocijuotoms kompanijoms pagal Bendrijos nuostatas.
4. Šis reglamentas nepažeidžia valstybių narių teisių ir toliau taikyti ar įdiegti priemones, neprieštaraujančias Bendrijos teisei, kurios numato išsamesnes nei šio reglamento nuostatas ir (ar) kurioms netaikomas šis reglamentas, be kita ko susijusias su kitos rūšies prieiga prie vietinių infrastruktūrų.
2 straipsnis
Sąvokos
Šiame reglamente vartojamos tokios sąvokos:
a) "notifikuotasis operatorius" - tai bendrojo fiksuoto telefono ryšio tinklų operatoriai, nurodyti nacionalinės reguliavimo institucijos kaip dominuojantys aprūpinant bendrojo fiksuoto telefono ryšio tinklais ir teikiant paslaugas, kaip numatyta Direktyvos 97/33/EB I priedo 1 dalyje arba Direktyvoje 98/10/EB;
b) "naudos gavėjas" - tai trečioji šalis, tinkamai įgaliota pagal Direktyvą 97/13/EB [7] arba turinti teisę teikti ryšių paslaugas pagal nacionalinius įstatymus ir turinti teisę į atsietą prieigą prie vietinės linijos;
c) "vietinė linija" - tai fizinė suvytosios poros grandinė, jungianti tinklo baigties tašką abonento patalpoje su pagrindiniu bendrojo fiksuoto telefono ryšio tinklų skirstomuoju stovu ar lygiaverčiu įrenginiu;
d) "vietinis palinijis" - tai vietinė dalinė linija, jungianti tinklo baigties tašką abonento patalpoje su koncentracijos tašku ar nurodytu bendrojo fiksuoto telefono ryšio tinklų tarpiniu prieigos tašku;
e) "atsieta prieiga prie vietinės linijos" - tai visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos ir bendra prieiga prie vietinės linijos; tai nereiškia, kad keičiasi vietinės linijos savininkas;
f) "visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos" - tai notifikuotojo operatoriaus nuomininkui suteikta prieiga prie vietinės linijos ar palinijo leidžiant naudoti suvytosios metalinės poros visą radijo dažnių spektrą;
g) "bendra prieiga prie vietinės linijos" - tai notifikuotojo operatoriaus nuomininkui suteikta prieiga prie vietinės linijos ar palinijo leidžiant naudoti suvytosios metalinės poros ne balso dažnio juostos spektrą; notifikuotasis operatorius ir toliau naudoja vietinę liniją bendrosioms telefono paslaugoms teikti;
h) "kolokacija" - tai fizinės erdvės ir techninių įrenginių, būtinų patalpinti ir sujungti atitinkamus nuomininko įrengimus, suteikimas, kaip minima priedo B skirsnyje;
i) "susijusios patalpos ir įrenginiai" - tai su atsietos prieigos prie vietinės linijos suteikimu susijusios sąlygos ir priemonės, pirmiausia kolokacija, kabelio sujungimai, atitinkamos informacinių technologijų sistemos, būtinos nuomininkui, kad jis galėtų teikti paslaugas sąžiningos konkurencijos sąlygomis.
3 straipsnis
Atsietos prieigos suteikimas
1. Notifikuotieji operatoriai nuo 2000 m. gruodžio 31 d. skelbia ir nuolat atnaujina orientacinį pasiūlymą suteikti atsietą prieigą prie jų vietinių linijų ir susijusias patalpas ir įrenginius, kuriame turi būti bent priede išvardyti dalykai. Pasiūlymas turėtų būti pakankamai atsietas, kad nuomininkui nereikėtų mokėti už tuos tinklo elementus ar priemones, kurie nėra būtini jo paslaugų teikimui, ir jame turėtų būti apibūdinti pasiūlymo komponentai bei nurodytos sąlygos, įskaitant nuomos mokestį.
2. Notifikuotasis operatorius nuo 2000 m. gruodžio 31 dienos turi patenkinti pagrįstus nuomininkų reikalavimus suteikti jiems atsietą prieigą prie vietinės linijos ir susijusias patalpas ir įrenginius skaidriomis, sąžiningomis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis. Prašymai atmetami tik dėl objektyvių kriterijų, susijusių su techninėmis galimybėmis ar būtinybe išlaikyti tinklo vientisumą. Atsisakius suteikti prieigą, nukentėjusioji šalis gali pasinaudoti 4 straipsnio 5 dalyje numatyta ginčų sprendimo tvarka. Notifikuotieji operatoriai nuomininkus aprūpina patalpomis ir įrenginiais, lygiaverčiais patalpoms ir įrenginiams, kuriais jie aprūpina savo tarnybas ar asocijuotas kompanijas, bei sudaro tokias pačias sąlygas ir tam pačiam laikui.
3. Nepažeidžiant 4 straipsnio 4 dalies, notifikuotieji operatoriai kainas už atsietą prieigą prie vietinės linijos ir susijusias patalpas bei įrenginius nustato pagal sąnaudas.
4 straipsnis
Nacionalinės reguliavimo institucijos priežiūra
1. Nacionalinė reguliavimo institucija užtikrina, kad mokestis už atsietą prieigą prie vietinės linijos skatintų sąžiningą ir subalansuotą konkurenciją.
2. Nacionalinė reguliavimo institucija turi teisę:
a) reikalauti, kad būtų padaryti pakeitimai orientaciniame pasiūlyme dėl atsietos prieigos prie vietinės linijos ir susijusių patalpų bei įrenginių, įskaitant kainas, jei tokie pakeitimai yra pagrįsti;
b) reikalauti, kad notifikuotieji operatoriai pateiktų informaciją, susijusią su šio reglamento įgyvendinimu.
3. Nacionalinė reguliavimo institucija motyvuotais atvejais gali savo iniciatyva imtis priemonių, norėdama užtikrinti nediskriminavimo principą, sąžiningą konkurenciją, ekonominį efektyvumą ir didžiausią vartotojų naudą.
4. Kai nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia, kad konkurencija vietinėje prieigos prie vietinės linijos rinkoje yra pakankama, ji atleidžia notifikuotąjį operatorių nuo 3 straipsnio 3 dalyje nustatytos prievolės, pagal kurią kainos turi būti pagrįstos sąnaudomis.
5. Ginčai, kilę tarp įmonių tais klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas, sprendžiami laikantis nacionalinės ginčų sprendimo tvarkos, nustatytos pagal Direktyvą 97/33/EB, ir sprendžiami greitai, teisingai bei laikantis skaidrumo principo.
5 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2000 m. gruodžio 18 d.