DECIZIA COMISIEI
din 28 octombrie 2009
privind schema de ajutoare de stat C 61/03 (ex NN 42/01) pusă în aplicare de Italia în favoarea industriei aeronautice
[notificată cu numărul C(2009) 8097]
(Numai textul în limba italiană este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2010/564/CE)
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1),
întrucât:
(1)
Măsura supusă evaluării privește ajutorul individual acordat pentru două proiecte de cercetare și dezvoltare (C&D) din industria aeronautică (A139/AB139 și BA609). Ajutorul a fost acordat de Italia în temeiul Legii nr. 808/1985 „Interventi per lo sviluppo e l'accrescimento di competitività delle industrie operanti nel settore aeronautico (Măsuri pentru dezvoltarea și stimularea competitivității industriei aeronautice)” (denumită în continuare „Legea 808/85”). Legea a fost adoptată de Parlamentul italian la 24 decembrie 1985. Comisia a aprobat schema în 1986 (2). Ajutorul pentru aceste două proiecte nu a fost inclus în domeniul de aplicare al Deciziei 2008/806/CE a Comisiei (3) deoarece acestea au ridicat problema aplicabilității articolului 296 din Tratatul CE și, la momentul respectiv, Comisia nu deținea suficiente informații pentru a formula o concluzie în ceea ce privește evaluarea acestui ajutor.
1. PROCEDURĂ
(2)
La 1 octombrie 2003, în urma depunerii unei plângeri și ulterior evaluării realizate de experți independenți, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare (în continuare „prima decizie de inițiere”) în ceea ce privește 6 scheme de ajutoare pentru proiecte de cercetare și dezvoltare care nu au fost notificate individual de Italia. Pentru aceste 6 cazuri, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește compatibilitatea acestora cu normele aplicabile ajutoarelor pentru C&D (4).
(3)
Prin Decizia din 22 iunie 2005 (5), Comisia a decis extinderea sferei de aplicare a procedurii (în continuare „a doua decizie de inițiere”) la aplicarea integrală a Legii 808/85, incluzând proiectele care, conform Italiei, nu intră sub incidența articolului 296. La 12 octombrie 2005, cea de-a doua decizie de inițiere a fost publicată (6).
(4)
Prin scrisoarea din 17 iunie 2005, autoritățile italiene au subliniat faptul că domeniul de aplicare al celor două decizii de inițiere atinge probleme sensibile pentru securitatea națională.
(5)
Răspunsul oferit de Comisie la scrisoarea din 17 iunie 2005 prin scrisoarea din data de 15 iulie 2005 a precizat că investigațiile Comisiei se vor limita la aspectele civile și că evaluarea proiectelor care constituie o problemă de securitate națională are ca obiectiv tocmai excluderea acestora din domeniul de aplicare al deciziei finale.
(6)
La data de 11 martie 2008, Comisia a adoptat Decizia 2008/806/CE cu privire la mai multe proiecte individuale de C&D finanțate de Italia.
(7)
Considerentul 419 din Decizia 2008/806/CE este formulat după cum urmează: „Dimpotrivă, Comisia nu este în măsură să ajungă la o concluzie în privința celor două proiecte menționate în cadrul celei de-a doua decizii de deschidere a procedurii, în cazul cărora și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că acestea ar fi proiecte de natură militară. Comisia își rezervă dreptul de a cere Italiei informații suplimentare cu privire la acest aspect, în vederea unei decizii care urmează să fie adoptată în viitorul apropiat.”
(8)
În câteva dintre scrisorile trimise Comisiei pe parcursul procedurii de examinare, autoritățile italiene au inclus, de asemenea, trimiteri la cele două proiecte de mai sus. Prin scrisoarea din 24 aprilie 2007, autoritățile italiene au prezentat două memorii detaliate cu privire la cele două proiecte.
(9)
La 4 mai 2007, la sediul Reprezentanței Permanente a Italiei pe lângă Uniunea Europeană a avut loc o reuniune în care autoritățile italiene au permis unei delegații a Comisiei să consulte documente cu privire la cele două proiecte, documente care au fost clasificate din motive de securitate națională.
(10)
Comisia a solicitat informații suplimentare referitoare la cele două proiecte prin scrisoarea din 5 mai 2008.
(11)
Italia a furnizat informațiile referitoare la cele două proiecte la 9 iulie 2008.
(12)
La 29 septembrie 2008, autoritățile italiene au organizat o vizită la fața locului pentru doi reprezentanți ai Comisiei la baza militară de la […] (7), unde BA609 este supus la teste și la sediul central al AgustaWestland din Cascina Costa (în provincia Varese).
(13)
Prin scrisoarea din data de 7 octombrie 2008, Italia a prezentat un proces-verbal al vizitei la fața locului, acesta conținând o listă detaliată a unităților militare vizitate și probele furnizate cu privire la proiectul în cauză.
(14)
Prin scrisoarea din 9 octombrie 2008, Italia a anunțat că va prezenta documente suplimentare cu privire la proiecte, exprimându-și, totodată, disponibilitatea de a continua colaborarea cu Comisia și în cazul în care proiectele sunt importante pentru scopuri de securitate națională și, astfel, intră sub incidența articolului 296.
(15)
Prin scrisoarea din 29 octombrie 2008, Italia a furnizat informații suplimentare cu privire la proiectul BA609.
(16)
Prin scrisorile din 31 martie, 7 mai și 24 iulie 2009, Italia a furnizat informații suplimentare cu privire la proiectul BA609 în curs, inclusiv cele mai recente evoluții financiare. Comisia a răspuns prin scrisoarea din 22 aprilie 2009.
2. MOTIVE DE INIȚIERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE
(17)
În cea de-a doua decizie de inițiere, Comisia și-a exprimat puternica îndoială în ceea ce privește posibilitatea clasificării proiectelor AB139 (sau A139, în continuare „A139”) și BA609 ca proiecte militare, astfel cum au susținut autoritățile italiene.
(18)
În ceea ce privește proiectul A139, Comisia a remarcat, de pildă, că site-ul internet al AgustaWestland (8) oferea următoarea listă de aplicații pentru acest produs: Serviciu medical de urgență, Stingerea incendiilor, Aeronavă pentru pilotul de port, Aplicarea legii, Transport în larg, Căutare și salvare și VIP/Companii. Comisia a considerat că niciuna dintre aceste aplicații nu are caracter militar.
(19)
În ceea ce privește proiectul BA609, Comisia a remarcat, spre exemplu, că site-ul internet al Bell Agusta (9) conținea o listă de Întrebări frecvente unde, la întrebarea „BA609 poate avea atât configurație civilă, cât și militară?”, compania a răspuns „În prezent, BA609 este proiectat numai în configurații civile. Configurația cea mai apropiată de cea militară ar fi configurația SAR [căutare și salvare] pentru aeronava tip Paza de coastă. În acest moment, nu sunt disponibile configurații militare”.
(20)
Pe baza informațiilor disponibile la data adoptării Deciziei 2008/806/CE, Comisia nu a putut ajunge la o concluzie în ceea ce privește cele două proiecte. Aceasta și-a rezervat dreptul de a adresa întrebări suplimentare Italiei pentru a clarifica anumite aspecte ale proiectelor înainte de luarea unei decizii. Prin urmare, aceasta a exclus cele două proiecte din domeniul de aplicare al directivei respective.
3. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE CU PRIVIRE LA CELE DOUĂ PROIECTE
(21)
Observațiile prezentate de o parte terță anonimă (în continuare „partea terță”) ulterior celei de-a doua decizii de inițiere și pe parcursul procedurii au conținut o serie de comentarii specifice legate de cele două proiecte în cauză.
(22)
Partea terță se îndoia de faptul că cele două proiecte supuse evaluării puteau fi considerate proiecte militare. În opinia sa, AW139 era un elicopter exclusiv civil, neavând nicio aplicație militară. Faptul că forțele armate din diverse părți ale lumii au achiziționat mai multe elicoptere nu schimbă cu nimic natura civilă a AW139.
(23)
Partea terță a remarcat faptul că diferența între elicopterele militare și cele civile se face în etapa de certificare, de regulă, atunci când proiectul este certificat pentru prima dată. Aceasta a adăugat că, de obicei, caracteristicile programelor militare implică o etapă pentru definirea specificațiilor militare; un contract de dezvoltare cu Ministerul Apărării și un contract de industrializare cu Ministerul Apărării. Conform afirmațiilor părții terțe, aceste etape sunt publice și se menționează în bugetul apărării naționale.
(24)
În ceea ce privește BA609, partea terță a citat informația publică furnizată de Agusta care, la momentul respectiv, menționa doar aplicații civile pentru tiltrotor.
(25)
Partea terță a mai afirmat că, pentru realizarea celor două proiecte, Agusta avea nevoie de fonduri substanțiale pe care le-ar fi obținut numai în urma unui sprijin generos din partea statului.
(26)
Mai precis, partea terță a afirmat că, pentru dezvoltarea A139, ar fi fost necesară o investiție de cel puțin 700 de milioane EUR. De asemenea, aceasta a susținut că participarea Agusta la proiectul comun cu Bell pentru BA609 ar fi costat compania cel puțin 200 de milioane EUR.
(27)
Partea terță a susținut că, potrivit informațiilor disponibile publicului, cheltuielile Agusta pentru C&D nu au acoperit aceste costuri.
4. DESCRIEREA PROIECTELOR DE CĂTRE ITALIA
(28)
În cea de-a doua decizie de inițiere, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește posibilitatea clasificării celor două proiecte aduse în atenția sa - A139 și BA609 - ca proiecte militare, astfel cum au susținut autoritățile italiene.
(29)
După cum se menționează în Decizia 2008/806/CE, Comisia nu a putut formula o concluzie cu privire la cele două proiecte pe baza informațiilor de care dispunea.
(30)
Beneficiarul proiectelor în cauză este Agusta (10), societate membră a grupului Finmeccanica, specializată în construcția de elicoptere. În informațiile transmise, Italia a precizat că observațiile sale au fost prezentate împreună cu cele ale Finmeccanica.
(31)
În primul rând, merită reamintit faptul că guvernul italian s-a folosit de Legea 808/85 pentru a finanța proiecte atât în domeniul civil, cât și în cel militar. Potrivit cifrelor furnizate de autoritățile italiene (considerentele 171 și 172 din Decizia 2008/806/CE), dintr-un total de aproximativ 3 miliarde EUR, 1 311 milioane EUR au fost utilizate pentru proiecte legate de securitatea națională.
(32)
Italia a prezentat, de asemenea, un tabel cu programele privind securitatea națională finanțate în cadrul acestei scheme. Utilizarea unei legi civile pentru proiecte militare explică motivul pentru care anumite proiecte nu figurează în bugetul apărării naționale.
(33)
În special, Italia a susținut că sprijinul acordat celor două proiecte a fost justificat prin motive ce țin de obiective de securitate națională, invocând, astfel, articolul 296 din Tratatul CE.
4.1. Proiectul A139
(34)
Potrivit afirmațiilor autorităților italiene, în urma unor discuții inițiale în contextul NATO, proiectul A139 a demarat ca un proiect de cooperare cu firma rusă Kamov, însă acesta a încetat în 1997. Ulterior, guvernul italian a emis o cerere oficială prin Ministerul Apărării din Italia cu privire la un elicopter de transport tactic pentru susținerea operațiunilor de luptă.
(35)
Autoritățile italiene au prezentat Comisiei cererea oficială pentru realizarea unui studiu de fezabilitate din data de […], cu cerințele militare.
(36)
Acesteia i-au fost prezentate și specificațiile tehnice pentru elicopterul militar, din data […].
(37)
Italia a precizat că activitatea desfășurată de Agusta până în 1999 a constat în furnizarea proiectului inițial și a soluțiilor tehnice de fezabilitate necesare îndeplinirii cererii privind un elicopter de transport tactic pentru sprijin în luptă. Aceasta a efectuat teste și activități de validare pe un demonstrator, cum ar fi: […] (în 1998) și […] (în 1999).
(38)
În 2000, conform afirmațiilor Italiei, activitățile au continuat cu […].
(39)
Conform autorităților italiene, proiectul finanțat în temeiul Legii 808/85 s-a încheiat cu realizarea unui demonstrator militar.
(40)
Decizia guvernului italian de a sprijini proiectul A139 datează din 1998. Sprijinul guvernului a fost plătit companiei în […] rate, după cum urmează:
Tabelul 1
Sprijinul financiar pentru proiectul A139
(în EUR)
Anul
Suma acordată annual
Total combinat
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(41)
Italia a explicat că întârzierile apărute în construcția elicopterului militar s-au datorat modificării ulterioare a nevoilor operaționale precise pentru A139 de către Ministerul Apărării pentru a lua în considerare experiența misiunilor militare de menținere a păcii din străinătate (Albania, Bosnia, Macedonia, Timor și Kosovo). Aceste adaptări au vizat […].
(42)
De asemenea, Italia a indicat că A139 era destinat să înlocuiască flota existentă de elicoptere Bell 212, 205 și 412. Cu toate acestea, Italia a adăugat că atentatele de la 11 septembrie 2001 au obligat-o să regândească proiectul acestuia pentru a avea […].
(43)
Italia a afirmat că proiectul A139 era diferit față de proiectul ulterior de elicopter civil AW139. În schimb, proiectul A139 supus examinării Comisiei s-a aflat la baza realizării elicopterului militar AW149.
(44)
Italia a prezenta o comparație a caracteristicilor tehnice ale celor două elicoptere: AW139 și AW149. Conform afirmațiilor sale, comparația a arătat că:
-
AW139 prezintă toate caracteristicile unui elicopter civil;
-
AW149 prezintă toate caracteristicile unui elicopter militar;
-
Transferul de know-how între cele două elicoptere este foarte limitat deoarece acestea sunt la bază două aeronave diferite.
(45)
Următorul tabel a fost compilat din informațiile furnizate de Italia. Cea de-a treia coloană conține o comparație a celor două elicoptere, respectiv măsura în care componentele dezvoltate pentru AW149 sunt sau nu diferite de cele ale AW139.
Tabelul 2
Comparație între proiectul AW139 și proiectul AW149
Versiunea civilă a AW139
Versiunea militară a AW149
AW149 vs. AW139
Diametrul rotorului principal
13,8 m
14,6 m
Nou
Diametrul rotorului anticuplu
2,7 m
2,8 m
Nou
Dimensiunea carlingii
Lățime + 3 cm
Nou proiect al structurii
Cabină
Lungime + 30 cm
Lățime + 26 cm
Nou proiect al structurii
Tren de aterizare
Nerezistent la coliziune
Gardă de sol 42 cm
Rezistent la coliziune (conform standardelor militare)
Gardă de sol 50 cm
Proiect nou
Derivă
+ 45 cm
Modificare sau nou
Greutate de decolare
6 400 kg; certificare civilă JAR/FAR 29
6 800-7 000 kg (fără echipamente de misiune); certificare AR 56 (versiunea utilitară) și DEF STAN 00-970 (Ministerul Apărării din Regatul Unit)
Nou
Motoare
PW PT6-67C de bază
PW PT6-67C electric (conform Italiei)
Nou
Transmisie
+ 25 % cuplu disponibil
Noi elemente mecanice cu aceeași carcasă
Unitate auxiliară de putere
Nu
Modul de acționare accesoriu
Nou
Sistem de alimentare cu combustibil
Rezistent la coliziune conform standardelor civile JAR/FAR29
Rezistent la coliziune conform standardelor militare; etanșare automată
Proiect nou
Arme
Nu
Arme de foc 7,62 mm; echipat pentru montarea unui lansator 7 × 70 mm; mitraliere 20 mm
Nou
Sarcini externe
Standard pentru versiunea utilitară (căutare și salvare)
Winglet-uri portante conform standardelor NATO
Proiect nou
Protecție balistică
Nu
Da
Nou
Sistem de avionică
Sisteme civile normale
Sistem flexibil capabil să integreze instrumente noi pentru misiuni, comunicații și navigare conform cerințelor militare
Nou
(46)
Italia a furnizat, de asemenea, informații legate de dezvoltarea AW139. În 2000 a fost realizat un vehicul de încercare la sol, iar în 2001 a fost asamblat un demonstrator/prototip capabil să zboare. În 2000 și 2001 au fost realizate primele prototipuri, iar construcția și certificarea au fost demarate. În luna iunie a anului 2003, elicopterul a fost certificat de către AESA (ulterior de FAA din SUA). În 2004, a fost emisă o nouă certificare, care a autorizat primele livrări într-o versiune de bază. În 2005, au fost supuse unei certificări suplimentare instalațiile auxiliare destinate unui elicopter mai complex, cu mai multe sisteme de avionică, cum ar fi radar meteorologic, infraroșu, flotoare de urgență, rezervoare auxiliare etc.
(47)
Italia a adus, de asemenea, clarificări în ceea ce privește situația financiară a Agusta și finanțarea proiectelor sale de C&D. Aceasta a prezentat lista partenerilor din cadrul programelor de partajare a riscurilor și beneficiilor implicați în realizarea AW139, ceea ce a permis Agusta să își reducă semnificativ investiția inițială în cadrul proiectului.
(48)
Italia a prezentat cifrele generale aferente cheltuielilor de C&D realizate de Agusta. Mai precis, așa cum susține Italia, investiția Agusta în C&D s-a ridicat la aproximativ [20-30] % din cifra sa de afaceri anuală (o medie de [550-700] de milioane EUR în perioada 1998-2000). Proiectele militare finanțate în temeiul Legii 808/85 au reprezentat […] % din totalul cheltuielilor de C&D. Restul cheltuielilor s-au îndreptat fie spre proiecte civile cofinanțate de stat (10,30 %, finanțate în temeiul Legii 808/85), fie spre proiecte de C&D cu finanțare proprie ([35-45] %). Finanțarea pentru proiectul de C&D care s-a materializat în AW139 a atins un nivel de […] de milioane EUR pe an ([…] % din […] %).
(49)
De asemenea, Italia a prezentat o declarație a auditorilor Agusta (PricewaterhouseCoopers) din data de 15 septembrie 2006, conform căreia:
-
datele referitoare la costurile materialelor, echipamentelor și la alte costuri externe sunt extrapolate în mod corect din contabilitatea industrială analitică a companiei pentru proiect;
-
costul forței de muncă este stabilit pe baza unor cote orare standard, care nu depășesc cotele stabilite de Ministerul Apărării și
-
datele privind finanțarea corespund sumelor acordate de Ministerul Industriilor în temeiul Legii 808.
(50)
În ultimul rând, în ceea ce privește afirmația făcută de partea terță potrivit căreia prima certificare este esențială pentru stabilirea naturii proiectului de C&D, autoritățile italiene au replicat că certificarea nu este o condiție suficientă pentru a se pronunța în privința naturii unui elicopter. Pentru a-și susține argumentul, autoritățile italiene au prezentat o listă lungă de elicoptere care au primit inițial certificarea militară și ulterior certificarea civilă sau viceversa, unele dintre acestea fiind supuse chiar la două procese paralele de certificare.
(51)
Italia a adăugat că, recent, a devenit o practică obișnuită ca autorităților civile să li se solicite certificarea elicopterelor militare, precum și limitarea certificării militare doar la anumite elemente (cum ar fi avionica și armamentele).
(52)
În concluzie, Italia a susținut că certificarea civilă nu exclude dezvoltarea inițială a unui elicopter care a fost finanțat în scopuri militare (așa cum susțin autoritățile italiene că ar fi cazul A139) și dezvoltarea ulterioară și certificarea unei versiuni civile finanțate integral de companie din fonduri proprii.
4.2. Proiectul BA609
(53)
Proiectul BA609 vizează construcția unei aeronave de tip tiltrotor, care poate decola și ateriza ca un elicopter și zbura ca un avion. Rotoarele situate pe aripi sunt în poziție verticală la decolare și aterizare, și în poziție orizontală pe parcursul zborului. Tiltrotorul combină flexibilitatea unui elicopter la decolarea și aterizarea în spații restrânse, având capacitatea de a zbura pe distanțe mai lungi la viteze mult mai mari. Totodată, având în vedere dimensiunea și caracteristicile sale comparativ cu alte elicoptere, trebuie, totuși, să aterizeze pe teren amenajat (platformă de ciment), ceea ce înseamnă că nu este adecvat pentru misiuni în deșert sau pentru aterizări pe platforme petroliere.
(54)
Proiectul BA609 este coordonat de compania americană Bell. Conform afirmațiilor făcute de Italia, BA609 își are originea în V22, o aeronavă tip tiltrotor utilizată de guvernul Statelor Unite ale Americii.
(55)
Italia susține în continuare că versiunea civilă este dezvoltată de Bell împreună cu Agusta din fonduri proprii prin societatea BellAgusta, controlată în proporție de 60 % de Bell și de 40 % de Agusta.
(56)
Conform declarațiilor Italiei, construcția în paralel a celor două versiuni de BA609 se va desfășura după cum urmează.
Tabelul 3
Etapele proiectului BA609
Anul
Etapele construcției elicopterului civil BA609
Etapele construcției elicopterului militar BA609
1996
Bell începe realizarea
octombrie 1998
Acord Bell-Agusta
[…]
octombrie 1998
[…]
decembrie 2002
Primele încercări la sol ale prototipului BA609
martie 2003
Primul zbor al primului prototip
2004
[…]
septembrie 2005
[…]
iulie 2006
Primul zbor al celui de-al doilea prototip civil
2012
Se așteaptă emiterea certificării
(57)
În luna mai 2007, autoritățile italiene au prezentat Comisiei documentele privind cerințele militare.
(58)
Italia a prezentat și scrisori din partea Marinei militare în care aceasta își exprima interesul strategic în dezvoltarea BA609. Italia și-a făcut cunoscută intenția ca și […] să poată transporta aeronave tip tiltrotor la bord.
(59)
Autoritățile italiene afirmă că activitatea desfășurată de Agusta în Italia pentru BA609, proiect pe care Italia susține că îl sprijină, are ca scop o versiune militară a BA609 separată și diferită de versiunea civilă a BA609 în curs de realizare în uzinele Bell din SUA.
(60)
Italia a furnizat informații detaliate cu privire la caracteristicile tehnice ale celor două versiuni - militară și civilă - care, conform autorităților italiene, confirmă existența unei versiuni militare:
-
versiunea militară este mai grea (8 t față de 7,6 t) și are o greutate de decolare mai mare (18 000 lb față de 16 800 lb);
-
în versiunea militară, celula structurală este ranforsată pentru a putea fi prevăzută cu trape glisante, protecție balistică, ranforsări specifice acolo unde se adaugă suprasarcini, precum și cu absorbție de energie în fuzelaj, îndeplinind cerințele mai stricte de rezistență la coliziune;
-
motorul versiunii militare este PWC PT6C-67 de putere superioară (și nu PWC PT6C-67A);
-
versiunea militară are o unitate auxiliară de putere (UAP) care asigură alimentarea atunci când motoarele sunt oprite și sporește capacitatea operațională a aeronavei; versiunea civilă nu este prevăzută cu UAP;
-
trenul de aterizare pentru versiunea militară este proiectat pentru aterizări și impacturi periculoase, tipic pentru utilizare militară; versiunea civilă este echipată cu tren de aterizare retractabil;
-
versiunea militară este echipată cu un sistem de alimentare cu combustibil rezistent la coliziune, care se etanșează automat și care poate fi realimentat în timpul zborului, în conformitate cu cerințele militare pentru alte elicoptere; versiunea civilă a sistemului de alimentare cu combustibil prezintă o rezistență mai scăzută la coliziune;
-
versiunea militară prezintă alte caracteristici specifice care nu se regăsesc în versiunea civilă: aceasta este echipată cu mitraliere de 20 mm și lansatoare de rachete; suportă suprasarcini externe pentru utilizare militară (pentru a permite intrarea și ieșirea trupelor etc.); este echipată cu protecție balistică pentru aripi și rotoare, cu carlingi blindate etc.
(61)
La 29 septembrie 2008, reprezentanții Comisiei au efectuat o vizită la fața locului la invitația autorităților italiene. Acestea au arătat reprezentanților baza militară în care BA609 este supus la încercări și sediul central al Agusta, cu departamentele sale de C&D.
(62)
Autoritățile italiene le-au prezentat:
-
Camera de control și telemetrie și informații despre operațiunile în curs asupra unui zbor de încercare al BA609;
-
zborul și aterizarea cu cel de-al doilea prototip al BA609 (11), inclusiv înclinarea rotoarelor din modul aeronavă în modul elicopter;
-
modelul BA609, cu o prezentare din partea pilotului acestuia;
-
cel de-al treilea prototip al BA609, în curs de realizare într-un hangar al bazei militare.
(63)
Pe durata vizitei la baza militară, Directorul executiv al Agusta a oferit o prezentare detaliată a BA609. Un reprezentant al Ministerului Apărării din Italia a furnizat mai multe detalii despre configurația și misiunile militare, având în vedere cerințele ministerului.
(64)
De asemenea, au fost aduse dovezi în ceea ce privește problemele ridicate de autoritățile americane responsabile pentru V22, […] (12).
(65)
Au fost oferite informații și despre evoluția tehnologiei tiltrotorului de la avionica de bază la configurațiile de misiune militară […].
(66)
În zona separată de securitate de la sediul central al Agusta din Cascina Costa, reprezentanților Comisiei le-au fost prezentate următoarele elemente direct legate de BA609:
-
o machetă în mărime naturală a BA609 în configurația sa […], cu echipamente adecvate de misiune […];
-
laboratorul pentru integrarea sistemului misiunii, unde au putut fi văzute misiuni simulate cu […].
(67)
Italia a oferit informații despre sprijinul acordat BA609, în cadrul a două decizii privind ajutorul. Prima decizie a vizat perioada 1998-2000 și s-a ridicat la aproximativ […] de milioane EUR.
(68)
Cea de-a doua decizie a inclus activitățile din perioada 2001-2004, ridicându-se la alte […] de milioane EUR. Aceste activități sunt încă în curs deoarece proiectul a suferit întârzieri semnificative, iar cele mai recente rate au fost plătite de guvernul italian în […].
(69)
Italia a prezentat un tabel detaliat în ceea ce privește valoarea ajutorului (13).
Tabelul 4
Sprijinul financiar pentru proiectul BA609
(milioane EUR)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
Total
Tehnologiile militare ale platformei
Codul de simulare a tiltrotorului
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tehnologia sistemului de transfer de putere
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Sistemul de control al zborului
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
HW și SW pentru zborul de încercare
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Subtotal
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Configurația militară și de securitate suplimentară a BA609
Arhitectură
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Structură
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Sisteme
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Avionică
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Subtotal
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Total
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(70)
De asemenea, Italia a furnizat informații despre cheltuielile de C&D realizate de Agusta (a se vedea considerentul (48). Cheltuielile pentru BA609 civil din perioada 1998-2000 au însumat în medie […] de milioane EUR anual ([…] % din […] % menționat mai sus).
(71)
După cum se afirmă în considerentul 49, pentru A139, Italia a prezentat o declarație a auditorilor Agusta (PricewaterhouseCoopers).
(72)
Conform autorităților italiene, proiectul militar nu a avut niciun efect tehnologic asupra proiectului civil realizat de BellAgusta. Mai mult decât atât, Italia susține în continuare că, și în situația unui transfer de know-how, efectul tehnologic ar fi foarte dificil de cuantificat.
(73)
Italia admite că tehnologia de bază a elicopterelor este întotdeauna dublă în esență și că acest lucru ar fi valabil și în cazul tiltrotorului. Cu toate acestea, Italia adaugă că, în cazul de față, problema este cu atât mai complexă cu cât proiectul vizează o aeronavă foarte inovatoare, rezultată dintr-un proiect militar mult mai amplu.
(74)
În final, Italia observă că dezvoltarea aeronavei de tip tiltrotor nu ar afecta concurența deoarece nu există proiecte alternative comparabile în Europa și nici în lume.
(75)
În concluzie, Italia afirmă că singurul proiect de C&D privind un tiltrotor pe care a intenționat să îl sprijine, BA609, vizează o aeronavă destinată utilizării în scopuri militare.
4.3. Concluziile Italiei cu privire la cele două proiecte
(76)
În consecință, pentru ambele aeronave, autoritățile italiene invocă articolul 296 din Tratatul CE. Așadar, acestea solicită Comisiei încheierea procedurii de investigare în curs pe motiv că nu are sens deoarece măsurile în cauză nu intră sub incidența articolelor 87 și 88 din Tratatul CE.
(77)
Astfel cum se menționează în mai multe documente, autoritățile italiene arată, de asemenea, că, în cazul în care Comisia are îndoieli în privința concurenței în cazul măsurilor adoptate de guvernul italian, atunci ar trebui să examineze aceste măsuri împreună cu Italia în temeiul articolului 298 alineatul (1) din Tratatul CE.
5. EVALUARE
(78)
În esență, obiectivul evaluării Comisiei este acela de a stabili dacă sprijinul acordat de Italia celor două proiecte susmenționate intră sub incidența articolului 296 din Tratatul CE.
(79)
În cazul în care măsura adoptată de guvernul italian în sprijinul celor două proiecte nu se încadrează în domeniul de aplicare al articolului 296 din Tratatul CE, după cum susține partea terță, Comisia va trebui să le evalueze pe baza articolului 87 din Tratatul CE, în special pe baza normelor aplicabile evaluării ajutoarelor pentru proiecte de C&D. Dacă, în caz contrar, măsurile adoptate de Italia intră sub incidența articolului 296 din Tratatul CE, normele în materie de concurență nu vor fi aplicabile (14).
(80)
Informațiile furnizate de Italia și vizita la fața locului au permis Comisiei să ajungă la o concluzie în ceea ce privește cele două proiecte și măsurile adoptate de guvernul italian în sprijinul acestora.
(81)
Trebuie amintit de la bun început faptul că scopul și caracterul militar al echipamentelor sunt, în sine, insuficiente pentru a justifica o exceptare de la normele comunitare în temeiul articolului 296 din Tratatul CE. Această măsură este, de asemenea, necesară pentru protecția intereselor esențiale ale securității unui stat membru. În conformitate cu jurisprudența Curții Europene de Justiție, articolul 296 din Tratatul CE trebuie interpretat în mod restrictiv și limitat la cazurile excepționale și definite în mod clar. De asemenea, obligația de a face dovada îndeplinirii condițiilor pentru aplicarea exceptării incumbă statelor membre.
(82)
Prin urmare, în primul rând, evaluarea trebuie să înceapă cu verificarea naturii celor două proiecte de cercetare.
(83)
În al doilea rând, evaluarea trebuie să analizeze măsura în care Italia a dovedit că măsurile adoptate au fost considerate necesare pentru protecția intereselor esențiale ale securității sale, care se referă la producția sau comerțul cu armament, muniție și material de război - cu alte cuvinte dacă se aplică articolul 296 din Tratatul CE.
(84)
În al treilea rând, evaluarea va analiza și măsura în care acest sprijin este posibil să fi afectat condițiile de concurență pe piața comună în ceea ce privește construcția de elicoptere civile de Agusta.
(85)
În evaluarea celor două proiecte, este importat să se sublinieze că măsurile în cauză vizează etapele de C&D. Nu doar natura propriu-zisă a produselor finale contează, ci și natura activităților desfășurate pe parcursul etapei de C&D. Mai mult decât atât, trebuie remarcat faptul că proiectele supuse evaluării s-au limitat la etapa de C&D, și nu pot fi evaluate în temeiul unui contract de industrializare, așa cum solicită partea terță, care intervine într-o etapă ulterioară.
(86)
Italia a adus dovezi semnificative cu privire la cele două proiecte și a permis efectuarea unei vizite la fața locului la o bază militară.
(87)
În ultimul rând, trebuie amintit faptul că Italia a invocat același temei juridic, Legea 808/85, pentru a sprijini atât proiectul civil, cât și pe cel militar. După cum se prevede în Decizia 2008/806/CE, utilizarea unei legi civile ca temei juridic pentru sprijinirea proiectelor militare, pe de o parte, a contribuit la incertitudinea legată de natura proiectelor finanțate, însă, pe de altă parte, a explicat motivul pentru care aceste proiecte nu s-au regăsit în bugetul apărării.
5.1. Proiectul A139
(88)
Documentația prezentată de autoritățile italiene arată că proiectul de C&D A139 sprijinit de guvernul italian era destinat unor utilizări în domeniul securității naționale.
(89)
În special, în cazul A139, proiectul supus evaluării a vizat doar dezvoltarea unui demonstrator, care reprezintă una dintre primele etape ale construcției unui elicopter. Italia a explicat că demonstratorul a servit doar la realizarea elicopterului militar AW149.
(90)
Italia a prezentat documentele militare care au stabilit misiunile care urmează a fi îndeplinite de elicopterul militar (a se vedea considerentul 35).
(91)
De asemenea, Italia a prezentat documentul militar conținând specificațiile tehnice ale proiectului în curs de dezvoltare (a se vedea considerentul 36). Aceste specificații sunt rezultatul proiectului de C&D. Conform părții terțe, cerințele militare și specificațiile tehnice militare sunt două etape care caracterizează dezvoltarea de programe militare.
(92)
În conformitate cu informațiile furnizate și dovezile prezentate de Italia, acest demonstrator va fi utilizat pentru realizarea elicopterului AW149, a cărui construcție finală a durat mult mai mult decât s-a prevăzut inițial.
(93)
Trebuie remarcat că obiectivele și caracteristicile AW149 sunt, într-adevăr, cele ale unui elicopter militar (15).
(94)
Italia a oferit, de asemenea, informații legate de finanțarea publică totală acordată proiectului în cauză și de investiția generală a Agusta în activități de C&D. Aceste cifre sunt compatibile doar cu finanțarea dezvoltării inițiale a unui demonstrator.
(95)
Italia a prezentat o declarație din partea auditorilor companiei care atestă faptul că cheltuielile realizate pentru proiectul A139 au fost înregistrate drept cheltuieli militare și că acestea corespund parametrilor stabiliți de Ministerul Apărării din Italia.
(96)
Misiunile stabilite pentru W149 implică, în primul rând, activități de sprijin aerian pentru operațiuni pe câmpul de luptă, esențiale pentru securitatea națională.
(97)
În consecință, informațiile furnizate de Italia conduc la concluzia că AW149 este un elicopter de primă utilitate pentru obiectivele de securitate națională definite de Ministerul Apărării și ulterior adaptate pe baza experienței acumulate din misiunile operaționale ale Armatei italiene (16).
(98)
Informațiile furnizate de Italia arată că măsurile de sprijin adoptate de autoritățile italiene pentru proiectul A139 au fost considerate necesare pentru protejarea intereselor esențiale de securitate ale Italiei, oferind Italiei posibilitatea de a răspunde nevoilor militare și de a finanța dezvoltarea tehnologiilor de producție de armament, în cazul în speță elicoptere militare, care sunt incluse pe lista menționată la articolul 296 alineatul (2). În consecință, evaluarea prezentei măsuri este aceea că, pe baza informațiilor disponibile, nu se poate concluziona că Italia a invocat în mod eronat articolul 296.
(99)
Italia susține că proiectul A139 nu ar fi favorizat în niciun fel dezvoltarea elicopterului civil AW139.
(100)
Totodată, este clar, totuși, că utilizarea de către companie a aceluiași acronim (A139) pentru un elicopter civil (AW139) a ridicat îndoieli în ceea ce privește natura proiectului.
(101)
Italia a oferit informații detaliate referitoare la cele două elicoptere și la echipamentele lor. Acestea au făcut posibilă formularea concluziei că elicopterul civil A139 (AW139) și AW149 sunt două elicoptere diferite.
(102)
Sprijinul Italiei a fost acordat la începutul etapei de C&D pentru construcția unui elicopter cu caracteristici care să îndeplinească cerințele strategice specifice ale apărării italiene.
(103)
Informațiile furnizate de Italia cu privire la caracteristicile militare ale proiectului A139 și argumentele părții terțe cu privire la natura civilă a AW139 sunt în concordanță. Pe de altă parte, este posibil, și chiar probabil, ca activitățile de C&D desfășurate în cadrul proiectului asistat A139 să fi avantajat dezvoltarea elicopterului civil AW139 (17).
(104)
Trebuie amintit că elicopterele prezintă caracteristici care permit o dublă utilizare. Conform autorităților italiene, este o practică frecventă în acest sector ca societățile să exploateze proiecte de C&D pentru elicoptere militare cu scopul de a construi elicoptere civile.
(105)
Prin urmare, se poate concluziona că, deși autoritățile italiene nu au procedat greșit prin invocarea articolului 296 din Tratatul CE, totuși, se pare că efectul acestor măsuri a fost acela de a denatura condițiile de concurență pe piața comună, întrucât acestea au avantajat și dezvoltarea elicopterului civil AW139.
(106)
În temeiul articolului 298 alineatul (1), Comisia va examina, așadar, împreună cu autoritățile italiene, modul în care aceste măsuri pot fi adaptate normelor prevăzute în tratat.
5.2. Proiectul BA609
(107)
În ceea ce privește BA609, autoritățile italiene au furnizat suficiente informații pentru a dovedi că o versiune militară a aeronavei de tip tiltrotor este în curs de realizare.
(108)
Autoritățile italiene au oferit o prezentare detaliată a misiunilor impuse BA609, aducând dovezi ale cererii formulate de Ministerul Apărării pentru o astfel de aeronavă. Aceasta reprezintă o etapă pe care partea terță o consideră necesară pentru proiecte militare.
(109)
De asemenea, autoritățile italiene au organizat o vizită la fața locului la o bază militară. În cadrul vizitei au putut fi văzute prototipurile efective ale aeronavei în curs de construcție și macheta în mărime naturală a echipamentelor; de asemenea, s-a putut verifica faptul că acestea se utilizează, într-adevăr, în scopuri militare (a se vedea considerentele 62-66).
(110)
Autoritățile italiene au furnizat și informații referitoare la finanțarea pentru construcția aeronavei.
(111)
Acestea au prezentat, de asemenea, o declarație din partea auditorilor care atestă faptul că sumele plătite de guvernul italian au fost utilizate integral de companie pentru proiecte militare.
(112)
Mai mult decât atât, autoritățile italiene au explicat că anumite caracteristici ale tiltrotorului permit o utilizare strategică a aeronavei în scopuri de securitate națională, cum ar fi supravegherea pe mare, de importanță deosebită pentru Italia, având în vedere poziția sa geografică în partea centrală a zonei mediteraneene.
(113)
Demonstrația dezvoltării sistemelor de avionică, în special, a oferit o impresie despre potențialele misiuni de securitate națională pe care tiltrotorul le poate îndeplini.
(114)
Informațiile prezentate de Italia arată că măsurile de sprijin adoptate de autoritățile italiene pentru proiectul BA609 au fost considerate necesare pentru protecția intereselor esențiale de securitate ale Italiei, oferind Italiei posibilitatea de a răspunde nevoilor militare și de a finanța dezvoltarea tehnologiilor de producție de armament, în cazul în speță elicoptere militare, care sunt incluse pe lista menționată la articolul 296 alineatul (2). Prin urmare, evaluarea acestor măsuri este aceea că, pe baza informațiilor disponibile nu se poate concluziona că Italia a invocat în mod eronat articolul 296 din tratat.
(115)
Pe de altă parte, trebuie remarcat și faptul că dezvoltarea în paralel a două versiuni ale unei aeronave, chiar dacă este o aeronavă foarte inovatoare ca BA609, determină, inevitabil, un transfer de know-how dintr-o parte a proiectului către cealaltă. Chiar dacă există diferențe substanțiale, după cum a arătat Italia, între aeronava proiectată pentru dezvoltare militară și versiunea pentru piața civilă, este foarte probabil ca activitatea desfășurată la aeronava militară să aibă un efect tehnologic pozitiv asupra versiunii civile.
(116)
În special, acesta este cazul lucrărilor inițiale desfășurate de Agusta la mecanismele tiltrotorului.
(117)
Pentru a evalua corect aceste lucrări inițiale, trebuie, de asemenea, recunoscut faptul că aceste lucrări - desfășurate în principal la sfârșitul anilor ’90 - sunt foarte îndepărtate de produsul final, care va fi introdus pe piață de-abia în 2013, conform celor mai recente previziuni - dacă nu chiar mai târziu (18).
(118)
Informațiile prezentate de Italia cu privire la natura militară a proiectului BA609 corespund cu informațiile prezentate de partea terță cu privire la natura civilă a aeronavei BA609. Italia recunoaște că există două dezvoltări paralele. Prin urmare, este posibil, chiar probabil, ca activitatea desfășurată în cadrul proiectului finanțat BA609 să fi avantajat și aeronava civilă în prezent în curs de realizare (19).
(119)
În consecință, se poate concluziona că, deși autoritățile italiene nu au procedat greșit prin invocarea articolului 296 din Tratatul CE, totuși, se pare că efectul acestor măsuri a fost acela de a denatura condițiile de concurență pe piața comună deoarece acestea au avantajat și dezvoltarea aeronavei civile BA609.
(120)
În temeiul articolului 298 alineatul (1) din Tratatul CE, Comisia va examina, așadar, împreună cu autoritățile italiene modul în care aceste măsuri pot fi adaptate normelor prevăzute în tratat.
6. CONCLUZIE
(121)
În lumina tuturor factorilor de mai sus, Comisia poate concluziona că sprijinul acordat de guvernul italian celor două proiecte de C&D, A139 și BA609, în temeiul Legii 808/85, intră sub incidența articolului 296.
(122)
În consecință, nu există niciun motiv pentru continuarea prezentei proceduri în temeiul articolului 88 alineatul (2), aceasta putând fi încheiată.
(123)
Cu toate acestea, examinarea Comisiei a arătat, de asemenea, că măsurile au afectat condițiile de concurență pe piața comună în ceea ce privește produsele care nu sunt destinate unor scopuri specific militare.
(124)
Din aceste motive, în conformitate cu articolul 298 alineatul (1), Comisia trebuie să examineze împreună cu autoritățile italiene, în cadrul unei proceduri separate, modul în care aceste măsuri pot fi adaptate normelor prevăzute în tratat,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Măsurile adoptate de Italia în temeiul Legii 808/1985 în favoarea a două proiecte de C&D, A139 și BA609, intră sub incidența articolului 296 din Tratatul CE. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru continuarea procedurii în curs.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.
Adoptată la Bruxelles, 28 octombrie 2009.