REGULAMENTUL (CE) NR. 110/2008 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 15 ianuarie 2008
privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea şi protecţia indicaţiilor geografice ale băuturilor spirtoase şi de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 95,
având în vedere propunerea Comisiei,
având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social (1),
hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (2),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului din 29 mai 1989 de stabilire a normelor generale cu privire la definirea, desemnarea şi prezentarea băuturilor spirtoase (3) şi Regulamentul (CEE) nr. 1014/90 al Comisiei din 24 aprilie 1990 de stabilire a normelor de aplicare privind definirea, descrierea şi prezentarea băuturilor spirtoase (4) şi-au dovedit eficacitatea în reglementarea sectorului băuturilor spirtoase. Cu toate acestea, în lumina experienţei recente, este necesară clarificarea normelor aplicabile în domeniul definirii, al desemnării, al prezentării şi al etichetării băuturilor spirtoase, precum şi în domeniul protecţiei indicaţiilor geografice ale anumitor băuturi spirtoase, ţinând cont, în acelaşi timp, şi de metodele tradiţionale de producţie. Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 1576/89 ar trebui abrogat şi înlocuit.
(2)
Sectorul băuturilor spirtoase este important pentru consumatori, pentru producători şi pentru sectorul agricol din cadrul Comunităţii. Măsurile aplicabile sectorului băuturilor spirtoase ar trebui să contribuie la atingerea unui nivel înalt de protecţie a consumatorilor, la prevenirea practicilor dolosive, la obţinerea transparenţei pieţei şi a unei concurenţe loiale. În acest mod, măsurile ar trebui să protejeze reputaţia pe care băuturile spirtoase comunitare au dobândit-o în cadrul Comunităţii şi pe piaţa mondială, ţinând în continuare seama de practicile tradiţionale utilizate la fabricarea băuturilor spirtoase, precum şi de cererea crescândă de protecţie şi informare a consumatorilor. Inovarea tehnologică ar trebui, de asemenea, luată în considerare, pentru categoriile pentru care această inovare duce la îmbunătăţirea calităţii, fără a afecta caracterul tradiţional al băuturilor spirtoase în cauză.
(3)
Producţia de băuturi spirtoase constituie un debuşeu important pentru produsele agricole comunitare. Această legătură strânsă cu sectorul agricol ar trebui să fie subliniată de cadrul de reglementare.
(4)
Pentru a asigura o abordare mai sistematică a legislaţiei care reglementează băuturile spirtoase, prezentul regulament ar trebui să stabilească criterii bine definite pentru producţia, desemnarea, prezentarea şi etichetarea băuturilor spirtoase, precum şi cu privire la protecţia indicaţiilor geografice.
(5)
În interesul consumatorilor, prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor băuturilor spirtoase introduse pe piaţă în Comunitate, indiferent dacă sunt produse în Comunitate sau în ţări terţe. În vederea exportului unor băuturi spirtoase de înaltă calitate şi pentru a menţine şi a îmbunătăţi reputaţia băuturilor spirtoase comunitare pe piaţa mondială, prezentul regulament ar trebui să se aplice, de asemenea, unor astfel de băuturi produse în Comunitate pentru export. Prezentul regulament ar trebui să se aplice, de asemenea, folosirii alcoolului etilic sau a distilatelor de origine agricolă în producţia de băuturi alcoolice şi utilizării denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea şi etichetarea produselor alimentare. În cazuri excepţionale în care legislaţia unei ţări terţe importatoare o impune, prezentul regulament ar trebui să permită acordarea unei derogări de la dispoziţiile anexelor I şi II la prezentul regulament în conformitate cu procedura de reglementare cu control.
(6)
În general, prezentul regulament ar trebui să se concentreze în continuare asupra definiţiilor băuturilor spirtoase care ar trebui să fie clasificate pe categorii. Aceste definiţii ar trebui să respecte în continuare practicile tradiţionale de calitate, dar ar trebui completate sau actualizate în cazul în care definiţiile anterioare lipsesc sau sunt insuficiente sau în cazul în care asemenea definiţii pot fi îmbunătăţite ca urmare a dezvoltării tehnologice.
(7)
Pentru a ţine cont de aşteptările consumatorilor în ceea ce priveşte materiile prime utilizate pentru vodcă, în special în statele membre cu o tradiţie în producerea acesteia, ar trebui să se prevadă obligaţia de a furniza informaţii adecvate cu privire la materiile prime utilizate în cazul în care vodca este produsă din materii prime de origine agricolă, altele decât cereale şi/sau cartofi.
(8)
În plus, alcoolul etilic utilizat la fabricarea băuturilor spirtoase şi a altor băuturi alcoolice ar trebui să fie exclusiv de origine agricolă, pentru a răspunde aşteptărilor consumatorilor şi a se conforma practicilor tradiţionale. Acest lucru ar trebui să asigure şi o piaţă de desfacere pentru produsele agricole de bază.
(9)
Având în vedere importanţa şi complexitatea sectorului băuturilor spirtoase, este necesar să se prevadă măsuri specifice privind desemnarea şi prezentarea băuturilor spirtoase, care să depăşească nivelul normelor orizontale instituite prin Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislaţiilor statelor membre referitoare la etichetarea şi prezentarea produselor alimentare, precum şi la publicitatea acestora (5). Aceste măsuri specifice ar trebui, de asemenea, să împiedice utilizarea improprie a termenului „băutură spirtoasă” şi a denumirilor băuturilor spirtoase pentru produse care nu respectă definiţiile prevăzute în prezentul regulament.
(10)
Deşi este important să se asigure că, în general, perioada de maturare sau vechimea se referă numai la cel mai nou ingredient alcoolic, prezentul regulament ar trebui să permită o derogare pentru a ţine seama de procedeele tradiţionale de învechire reglementate de către statele membre.
(11)
În conformitate cu tratatul, la punerea în aplicare a unei politici privind calitatea şi pentru a permite existenţa unui nivel ridicat de calitate al băuturilor spirtoase şi diversitate în cadrul sectorului, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta norme mai stricte decât cele stabilite prin prezentul regulament, privind producerea, desemnarea, prezentarea şi etichetarea băuturilor spirtoase produse pe propriul lor teritoriu.
(12)
Directiva 88/388/CEE a Consiliului din 22 iunie 1988 de apropiere a legislaţiilor statelor membre privind aromele utilizate în produsele alimentare şi materiile sursă pentru producerea acestora (6) se aplică băuturilor spirtoase. Prin urmare, este necesar să se stabilească în prezentul regulament norme care nu sunt deja prevăzute în directiva respectivă.
(13)
Este important să se ţină seama în mod adecvat de dispoziţiile Acordului privind aspectele legate de comerţ ale drepturilor de proprietate intelectuală (denumit în continuare „Acordul TRIPS”), în special ale articolelor 22 şi 23, şi de dispoziţiile Acordului General pentru Tarife şi Comerţ, care sunt parte integrantă a Acordului de instituire a Organizaţiei Mondiale a Comerţului, aprobat prin Decizia 94/800/CE a Consiliului (7).
(14)
Având în vedere că Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecţia indicaţiilor geografice şi a denumirilor de origine ale produselor agricole şi alimentare (8) nu se aplică băuturilor spirtoase, normele privind protecţia indicaţiilor geografice ale băuturilor spirtoase ar trebui să fie stabilite prin prezentul regulament. Indicaţiile geografice ar trebui înregistrate, identificând băuturile spirtoase ca avându-şi originea pe teritoriul unei ţări sau într-o regiune sau localitate de pe teritoriul respectiv, în cazul în care o anumită calitate, reputaţie sau altă caracteristică a băuturii spirtoase poate fi atribuită în mod esenţial originii sale geografice.
(15)
Prezentul regulament ar trebui să stabilească o procedură nediscriminatorie pentru înregistrarea, respectarea, modificarea şi eventuala anulare a indicaţiilor geografice din ţările terţe sau ţări ale Uniunii Europene, în conformitate cu Acordul TRIPS, recunoscând totodată statutul special al indicaţiilor geografice recunoscute.
(16)
Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite Comisiei (9).
(17)
În special, Comisia ar trebui să fie împuternicită: să acorde derogări de la anumite părţi ale prezentului regulament în cazul în care dreptul unei ţări importatoare impune acest lucru; să stabilească un nivel maxim de îndulcire pentru completarea gustului; să acorde o derogare de la normele care reglementează indicarea unei perioade de maturare sau a vechimii; să adopte decizii privind cererile de înregistrare, privind anularea sau retragerea indicaţiilor geografice, precum şi privind modificarea dosarului tehnic; să modifice lista definiţiilor şi a cerinţelor tehnice, definiţiile băuturilor spirtoase clasificate pe categorii şi lista indicaţiilor geografice înregistrate şi să deroge de la procedura care reglementează înregistrarea indicaţiilor geografice şi modificarea dosarului tehnic. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare şi sunt destinate să modifice elemente neesenţiale ale prezentului regulament, printre altele prin eliminarea unor astfel de elemente sau prin completarea prezentului regulament cu noi elemente neesenţiale, acestea trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.
(18)
Tranziţia de la normele prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 1576/89 la cele prevăzute în prezentul regulament poate crea dificultăţi care nu sunt soluţionate în prezentul regulament. Măsurile necesare în vederea acestei tranziţii, precum şi măsurile necesare pentru soluţionarea problemelor practice specifice din sectorul băuturilor spirtoase ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE.
(19)
Pentru a facilita tranziţia de la normele prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 1576/89, fabricarea băuturilor spirtoase în temeiul regulamentului respectiv ar trebui permisă în primul an de aplicare a prezentului regulament. Ar trebui prevăzută, de asemenea, comercializarea stocurilor existente până la epuizarea acestora,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DOMENIUL DE APLICARE, DEFINIŢII ŞI CATEGORII DE BĂUTURI SPIRTOASE
Articolul 1
Domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament stabileşte norme privind definirea, desemnarea, prezentarea şi etichetarea băuturilor spirtoase, precum şi privind protecţia indicaţiilor geografice ale băuturilor spirtoase.
(2) Prezentul regulament se aplică tuturor băuturilor spirtoase introduse pe piaţă în Comunitate, indiferent dacă sunt produse în Comunitate sau în ţări terţe, precum şi celor produse în Comunitate pentru export. Prezentul regulament se aplică, de asemenea, utilizării alcoolului etilic şi/sau a distilatelor de origine agricolă la fabricarea băuturilor alcoolice şi utilizării denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea şi etichetarea produselor alimentare.
(3) În cazuri excepţionale în care dreptul ţării terţe importatoare impune acest lucru, se poate acorda o derogare de la dispoziţiile anexelor I şi II la prezentul regulament, în conformitate cu procedura de reglementare cu control menţionată la articolul 25 alineatul (3).
Articolul 2
Definiţia băuturii spirtoase
(1) În sensul prezentului regulament, „băutură spirtoasă” înseamnă băutura alcoolică:
(a)
destinată consumului uman;
(b)
având caracteristici organoleptice specifice;
(c)
având o concentraţie alcoolică de minimum 15 % vol.;
(d)
care a fost produsă:
(i)
fie direct:
-
prin distilarea, cu sau fără adaos de arome, a unor produse fermentate natural; şi/sau
-
prin macerarea sau printr-o procesare similară a materialelor vegetale în alcool etilic de origine agricolă şi/sau distilate de origine agricolă, şi/sau băuturi spirtoase în sensul prezentului regulament; şi/sau
-
prin adăugarea de arome, zahăr sau alte produse edulcorante menţionate în anexa I punctul 3 şi/sau de alte produse agricole şi/sau alimente în alcool etilic de origine agricolă şi/sau în distilate de origine agricolă şi/sau în băuturi spirtoase, în sensul prezentului regulament;
(ii)
fie din amestecul unei băuturi spirtoase cu una sau mai multe dintre următoarele:
-
alte băuturi spirtoase; şi/sau
-
alcool etilic de origine agricolă sau distilate de origine agricolă; şi/sau
-
alte băuturi alcoolice; şi/sau
-
băuturi.
(2) Cu toate acestea, băuturile ce intră sub incidenţa codurilor NC 2203, 2204, 2205, 2206 şi 2207 nu sunt considerate băuturi spirtoase.
(3) Concentraţia alcoolică minimă prevăzută la alineatul (1) litera (c) nu aduce atingere definiţiei produsului din categoria 41 din anexa II.
(4) În sensul prezentului regulament definiţiile şi cerinţele tehnice sunt stabilite în anexa I.
Articolul 3
Originea alcoolului etilic
(1) Alcoolul etilic folosit la fabricarea băuturilor spirtoase şi a tuturor componentelor acestora trebuie să fie de origine exclusiv agricolă, în sensul anexei I la tratat.
(2) Alcoolul etilic folosit la fabricarea băuturilor spirtoase trebuie să respecte definiţia prevăzută la punctul 1 din anexa I la prezentul regulament.
(3) Alcoolul etilic folosit la diluarea sau dizolvarea coloranţilor, a aromelor sau a oricăror alţi aditivi autorizaţi utilizaţi la prepararea băuturilor spirtoase trebuie să fie alcool etilic de origine agricolă.
(4) Băuturile alcoolice nu conţin alcool de origine sintetică, nici alt alcool care nu este de origine agricolă în sensul anexei I la tratat.
Articolul 4
Categorii de băuturi spirtoase
Băuturile spirtoase se clasifică în categorii în conformitate cu definiţiile prevăzute în anexa II.
Articolul 5
Norme generale privind categoriile de băuturi spirtoase
(1) Fără a aduce atingere normelor specifice stabilite pentru fiecare dintre categoriile numerotate de la 1 la 14 din anexa II, băuturile spirtoase definite în respectiva anexă:
(a)
sunt fabricate prin fermentare alcoolică şi distilare, exclusiv din materiile prime prevăzute în definiţia corespunzătoare băuturii spirtoase în cauză;
(b)
nu au adaosuri de alcool, astfel cum este definit la punctul 5 din anexa I, diluat sau nu;
(c)
nu conţin adaosuri de substanţe aromatizante;
(d)
conţin numai adaos de caramel în scopul de a adapta culoarea;
(e)
sunt îndulcite doar pentru a completa gustul final al produsului, în conformitate cu anexa I punctul 3. Nivelul maxim al produselor utilizate pentru completarea gustului, enumerate în anexa I punctul (3) literele (a)-(f), se stabileşte în conformitate cu procedura de reglementare cu control menţionată la articolul 25 alineatul (3). Se ţine seama de legislaţia specifică din statele membre.
(2) Fără a aduce atingere normelor specifice stabilite pentru fiecare dintre categoriile numerotate de la 15 la 46 în anexa II, băuturile spirtoase definite în respectiva anexă pot:
(a)
să fie obţinute din orice materie primă menţionată în anexa I la tratat;
(b)
să conţină adaosuri de alcool în sensul definiţiei de la punctul 5 din anexa I la prezentul regulament;
(c)
să conţină substanţe şi preparate aromatizante naturale sau identic naturale astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) litera (b) punctele (i) şi (ii) şi la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din Directiva 88/388/CEE;
(d)
să conţină coloranţi astfel cum sunt definiţi la punctul 10 din anexa I la prezentul regulament;
(e)
să fie îndulcite pentru a corespunde anumitor caracteristici specifice ale produselor şi în conformitate cu punctul 3 din anexa I la prezentul regulament şi ţinând seama de legislaţia specifică din statele membre.
(3) Fără a aduce atingere normelor specifice stabilite în anexa II, alte băuturi spirtoase care nu îndeplinesc cerinţele categoriilor 1-46 pot:
(a)
să fie obţinute din orice materie primă agricolă menţionată în anexa I la tratat şi/sau din orice produs alimentar adecvat consumului uman;
(b)
să conţină adaosuri de alcool astfel cum este definit la punctul 5 din anexa I la prezentul regulament;
(c)
să conţină una sau mai multe arome astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Directiva 88/388/CEE;
(d)
să conţină coloranţi astfel cum sunt definiţi la punctul 10 din anexa I la prezentul regulament;
(e)
să fie îndulcite pentru a corespunde anumitor caracteristici specifice ale produselor şi în conformitate cu punctul 3 din anexa I la prezentul regulament.
Articolul 6
Legislaţia statelor membre
(1) În aplicarea unei politici de calitate pentru băuturile spirtoase produse pe propriul lor teritoriu, în special pentru indicaţiile geografice înregistrate în anexa III sau pentru instituirea unor noi indicaţii geografice, statele membre pot stabili norme mai stricte decât cele din anexa II privind producerea, desemnarea, prezentarea şi etichetarea, în măsura în care acestea sunt compatibile cu dreptul comunitar.
(2) Statele membre nu interzic şi nu restricţionează importul, vânzarea sau consumul de băuturi spirtoase care respectă cerinţele prezentului regulament.
CAPITOLUL II
DESEMNAREA, PREZENTAREA ŞI ETICHETAREA BĂUTURILOR SPIRTOASE
Articolul 7
Definiţii
În sensul prezentului regulament, termenii „desemnare”, „prezentare” şi „etichetare” sunt definiţi în anexa I punctele 14, 15 şi 16.
Articolul 8
Denumirea de vânzare
În conformitate cu articolul 5 din Directiva 2000/13/CE, denumirea sub care este comercializată o băutură spirtoasă („denumirea de vânzare”) face obiectul dispoziţiilor stabilite în prezentul capitol.
Articolul 9
Norme specifice privind denumirile de vânzare
(1) Băuturile spirtoase care îndeplinesc cerinţele pentru produsele definite la categoriile 1-46 din anexa II poartă pentru desemnarea, prezentarea şi etichetarea lor denumirea de vânzare care le-a fost atribuită prin respectiva anexă.
(2) Băuturile spirtoase care corespund definiţiei stabilite la articolul 2, dar care nu îndeplinesc cerinţele necesare pentru a fi incluse în categoriile 1-46 din anexa II, poartă pentru descrierea, prezentarea şi etichetarea lor denumirea de vânzare „băutură spirtoasă”. Fără a aduce atingere alineatului (5) al prezentului articol, această denumire de vânzare nu poate fi înlocuită sau modificată.
(3) În cazul în care o băutură spirtoasă se încadrează în definiţia mai multor categorii de băuturi spirtoase din anexa II, aceasta poate fi comercializată sub una sau mai multe din denumirile enumerate în anexa II pentru categoriile în cauză.
(4) Fără a aduce atingere alineatului (9) din prezentul articol şi articolului 10 alineatul (1), denumirile menţionate la alineatul (1)din prezentul articol nu sunt utilizate pentru a desemna sau a prezenta în vreun fel orice alte băuturi decât băuturile spirtoase pentru care respectivele denumiri sunt enumerate în anexa II şi înregistrate în anexa III.
(5) Denumirile de vânzare pot fi completate sau înlocuite cu una dintre indicaţiile geografice înregistrate în anexa III şi în conformitate cu capitolul III sau pot fi completate, în conformitate cu dispoziţiile naţionale, de o altă indicaţie geografică, cu condiţia ca acest lucru să nu inducă în eroare consumatorul.
(6) Indicaţiile geografice înregistrate în anexa III pot fi completate numai:
(a)
cu termeni utilizaţi deja la 20 februarie 2008 în cazul indicaţiilor geografice recunoscute în sensul articolului 20; sau
(b)
în conformitate cu dosarul tehnic corespunzător prevăzut la articolul 17 alineatul (1).
(7) O băutură alcoolică care nu corespunde uneia dintre definiţiile enumerate la categoriile 1-46 din anexa II nu este desemnată, prezentată sau etichetată prin asocierea unor cuvinte sau formule, cum ar fi „gen”, „tip”, „fel”, „stil”, „fabricare”, „aromă” sau orice alte menţiuni asemănătoare, cu una dintre denumirile de vânzare prevăzute în prezentul regulament şi/sau indicaţiile geografice înregistrate în anexa III.
(8) Nicio marcă, denumire sau denumire inventivă nu se poate substitui denumirii de vânzare a unei băuturi spirtoase.
(9) Denumirile prevăzute în categoriile 1-46 din anexa II pot fi incluse într-o listă de ingrediente pentru produse alimentare cu condiţia ca lista să fie în conformitate cu Directiva 2000/13/CE.
Articolul 10
Norme specifice privind utilizarea denumirilor de vânzare şi a indicaţiilor geografice
(1) Fără a aduce atingere Directivei 2000/13/CE, utilizarea unui termen enumerat în categoriile 1-46 din anexa II sau a unei indicaţii geografice înregistrate în anexa III într-un termen compus sau aluzia, în prezentarea unui produs alimentar, la oricare dintre termenii şi indicaţiile geografice respective este interzisă, cu excepţia cazului în care alcoolul provine exclusiv din băutura (băuturile) spirtoasă (spirtoase) la care se face referire.
(2) Este interzisă, de asemenea, utilizarea unui termen compus astfel cum este menţionat la alineatul (1), în cazul în care o băutură spirtoasă a fost diluată astfel încât concentraţia alcoolică este diminuată sub nivelul concentraţiei minime specificate în definiţia băuturii spirtoase respective.
(3) Prin derogare de la alineatul (1), dispoziţiile prezentului regulament nu afectează posibila utilizare a termenilor „amer” sau „bitter” pentru produsele care nu sunt reglementate de prezentul regulament.
(4) Prin derogare de la alineatul (1) şi pentru a ţine cont de metodele stabilite de fabricare, termenii compuşi enumeraţi la categoria 32 litera (d) din anexa II pot fi utilizaţi în prezentarea lichiorurilor produse în Comunitate în condiţiile prevăzute la categoria respectivă.
Articolul 11
Desemnarea, prezentarea şi etichetarea amestecurilor
(1) O băutură spirtoasă menţionată în categoriile 1-14 din anexa II la care s-a adăugat alcool, astfel cum este definit la punctul 5 din anexa I, diluat sau nu, poartă denumirea de vânzare de „băutură spirtoasă”. Aceasta nu poate purta, sub nicio formă, o denumire rezervată în categoriile 1-14.
(2) În cazul în care una dintre băuturile spirtoase enumerate la categoriile 1-46 din anexa II este amestecată cu:
(a)
una sau mai multe băuturi spirtoase; şi/sau
(b)
unul sau mai multe distilate de origine agricolă,
aceasta poartă denumirea de vânzare de „băutură spirtoasă”. Această denumire de vânzare este indicată clar şi vizibil, bine poziţionată pe etichetă şi nu poate fi înlocuită sau modificată.
(3) Alineatul (2) nu se aplică desemnării, prezentării sau etichetării unui amestec menţionat la alineatul în cauză, în cazul în care acesta se încadrează în una dintre definiţiile stabilite la categoriile 1-46 din anexa II.
(4) Fără a aduce atingere Directivei 2000/13/CE, desemnarea, prezentarea sau etichetarea băuturilor spirtoase rezultate din amestecurile menţionate la alineatul (2) al prezentului articol poate cuprinde unul sau mai mulţi dintre termenii menţionaţi în anexa II numai în cazul în care termenul în cauză nu face parte din denumirea de vânzare, ci este doar indicat în acelaşi câmp vizual în lista tuturor ingredientelor alcoolice conţinute în amestec, precedată de termenii „băutură spirtoasă obţinută dintr-un amestec”.
Termenii „băutură spirtoasă obţinută dintr-un amestec” figurează pe etichetă cu caractere uniforme, de acelaşi font şi de aceeaşi culoare ca cele utilizate pentru denumirea de vânzare. Dimensiunea caracterelor nu depăşeşte jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru denumirea de vânzare.
(5) În etichetarea şi prezentarea amestecurilor menţionate la alineatul (2) şi care intră sub incidenţa condiţiei prevăzute la alineatul (4) de a enumera ingredientele alcoolice, proporţia fiecărui ingredient alcoolic se exprimă ca procentaj, în ordinea descrescătoare a cantităţilor utilizate. Această proporţie este egală cu procentajul în volum de alcool pur pe care îl reprezintă în volumul total de alcool pur al amestecului.
Articolul 12
Norme specifice privind desemnarea, prezentarea şi etichetarea băuturilor spirtoase
(1) În cazul în care desemnarea, prezentarea sau etichetarea unei băuturi spirtoase indică materia primă utilizată la fabricarea alcoolului etilic de origine agricolă, fiecare alcool agricol utilizat se menţionează în ordinea descrescătoare a cantităţilor folosite.
(2) Desemnarea, prezentarea sau etichetarea unei băuturi spirtoase poate fi completată cu termenul „combinare”, „combinaţie” sau „combinat” doar în cazul în care băutura spirtoasă a fost supusă operaţiunii de combinare, astfel cum este definită în anexa I punctul 7.
(3) Fără a aduce atingere vreunei derogări adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control menţionată la articolul 25 alineatul (3), perioada de maturare sau vechimea poate fi indicată în desemnarea, prezentarea sau etichetarea unei băuturi spirtoase numai în cazul în care se referă la cea mai nouă componentă alcoolică şi cu condiţia ca băutura spirtoasă să fie maturată sub control fiscal sau sub un control care oferă garanţii echivalente.
Articolul 13
Interzicerea capsulelor şi a foliilor pe bază de plumb
Băuturile spirtoase nu sunt păstrate în vederea vânzării şi nici introduse pe piaţă în recipiente prevăzute cu dispozitive de închidere acoperite cu folii sau capsule pe bază de plumb.
Articolul 14
Limbajul utilizat în desemnarea, prezentarea şi etichetarea băuturilor spirtoase
(1) Informaţiile prevăzute în prezentul regulament figurează într-una sau mai multe limbi oficiale ale Uniunii Europene, în aşa fel încât consumatorul final să poată înţelege cu uşurinţă fiecare informaţie, cu excepţia cazului în care informaţiile îi sunt furnizate consumatorului prin alte mijloace.
(2) Termenii cu caractere cursive din anexa II şi indicaţiile geografice înregistrate în anexa III nu se traduc nici pe etichetă, nici în prezentarea băuturii spirtoase.
(3) În cazul băuturilor spirtoase originare din ţări terţe, utilizarea unei limbi oficiale a ţării terţe în care a fost fabricată băutura spirtoasă este autorizată în cazul în care informaţiile prevăzute în prezentul regulament figurează şi într-o limbă oficială a Uniunii Europene, astfel încât consumatorul final să poată înţelege cu uşurinţă fiecare informaţie.
(4) Fără a aduce atingere alineatului (2), în cazul băuturilor spirtoase fabricate în Comunitate şi destinate exportului, informaţiile prevăzute în prezentul regulament pot fi repetate într-o altă limbă decât limbile oficiale ale Uniunii Europene.
CAPITOLUL III
INDICAŢII GEOGRAFICE
Articolul 15
Indicaţii geografice
(1) În sensul prezentului regulament, o indicaţie geografică este o indicaţie care identifică o băutură spirtoasă ca avându-şi originea pe teritoriul unei ţări sau într-o regiune sau o localitate de pe teritoriul respectiv, în cazul în care o anumită calitate, reputaţie sau altă caracteristică a băuturii spirtoase poate fi atribuită, în mod esenţial, originii sale geografice.
(2) Indicaţiile geografice menţionate la alineatul (1) sunt înregistrate în anexa III.
(3) Indicaţiile geografice înregistrate în anexa III nu pot deveni generice.
Denumirile care au devenit generice nu pot fi înregistrate în anexa III.
O denumire care a devenit generică înseamnă denumirea unei băuturi spirtoase care, deşi are legătură cu locul sau regiunea în care produsul în cauză a fost iniţial fabricat sau introdus pe piaţă, a devenit denumirea comună a unei băuturi spirtoase în Comunitate.
(4) Băuturile spirtoase care poartă o indicaţie geografică înregistrată în anexa III trebuie să respecte toate specificaţiile din dosarul tehnic prevăzut în temeiul articolului 17 alineatul (1).
Articolul 16
Protecţia indicaţiilor geografice
Fără a aduce atingere articolului 10, indicaţiile geografice înregistrate în anexa III sunt protejate împotriva:
(a)
oricărei utilizări comerciale directe sau indirecte pentru produse care nu intră sub incidenţa înregistrării, în măsura în care produsele în cauză sunt comparabile cu băutura spirtoasă înregistrată sub indicaţia geografică respectivă sau în măsura în care această utilizare exploatează reputaţia indicaţiei geografice înregistrate;
(b)
oricărei uzurpări, imitaţii sau evocări, chiar dacă este indicată originea reală a produsului sau dacă indicaţia geografică este utilizată în traducere sau însoţită de o formulă cum ar fi „gen”, „tip”, „fel”, „stil”, „fabricare”, „aromă” sau alt termen asemănător;
(c)
oricărei alte indicaţii false sau înşelătoare privind provenienţa, originea, natura sau calităţile esenţiale, prezente în desemnarea, prezentarea sau etichetarea produsului, care este susceptibilă să dea o impresie falsă în privinţa originii acestuia;
(d)
oricărei alte practici care poate induce în eroare consumatorul în privinţa originii reale a produsului.
Articolul 17
Înregistrarea indicaţiilor geografice
(1) Cererile de înregistrare a unor indicaţii geografice în anexa III sunt prezentate Comisiei în una dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene sau însoţite de o traducere în una dintre aceste limbi. Aceste cereri trebuie să fie motivate corespunzător şi să includă un dosar tehnic care stabileşte cerinţele pe care trebuie să le respecte băutura spirtoasă în cauză.
(2) În ceea ce priveşte indicaţiile geografice din cadrul Comunităţii, cererea menţionată la alineatul (1) este prezentată de către statul membru de origine a băuturii spirtoase.
(3) În ceea ce priveşte indicaţiile geografice dintr-o ţară terţă, cererea menţionată la alineatul (1) se transmite Comisiei, fie direct, fie prin intermediul autorităţilor ţării terţe în cauză şi include dovezi care demonstrează că denumirea în cauză este protejată în ţara sa de origine.
(4) Dosarul tehnic menţionat la alineatul (1) include cel puţin următoarele specificaţii de bază:
(a)
denumirea şi categoria băuturii spirtoase, inclusiv indicaţia geografică;
(b)
o descriere a băuturii spirtoase care să includă principalele caracteristici fizice, chimice şi/sau organoleptice ale produsului, precum şi caracteristicile specifice ale băuturii spirtoase, comparativ cu categoria relevantă;
(c)
definirea ariei geografice în cauză;
(d)
o descriere a metodei de obţinere a băuturii spirtoase şi, dacă este cazul, a metodelor locale autentice şi constante;
(e)
detalii care să justifice legătura cu mediul geografic sau cu originea geografică;
(f)
orice cerinţe stabilite de Comunitate şi/sau dispoziţii naţionale şi/sau regionale;
(g)
numele şi adresa solicitantului;
(h)
orice completare a indicaţiei geografice şi/sau orice normă de etichetare specifică, în conformitate cu dosarul tehnic relevant.
(5) Comisia verifică, în termen de douăsprezece luni de la data prezentării cererii menţionate la alineatul (1), dacă respectiva cerere este în conformitate cu prezentul regulament.
(6) În cazul în care Comisia constată că cererea menţionată la alineatul (1) este în conformitate cu prezentul regulament, specificaţiile de bază din dosarul tehnic menţionat la alineatul (4) sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, seria C.
(7) În termen de şase luni de la data publicării dosarului tehnic, orice persoană fizică sau juridică care are un interes legitim se poate opune înregistrării indicaţiei geografice în anexa III pe motiv de nerespectare a condiţiilor prevăzute în prezentul regulament. Opoziţia, care trebuie să fie motivată corespunzător, se redactează în una dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene sau este însoţită de o traducere în una dintre aceste limbi.
(8) Comisia ia decizia de înregistrare a indicaţiei geografice în anexa III în conformitate cu procedura de reglementare cu control menţionată la articolul 25 alineatul (3), ţinând seama de orice opoziţie formulată în conformitate cu alineatul (7) din prezentul articol. Decizia în cauză se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, seria C.
Articolul 18
Anularea unei indicaţii geografice
În cazul în care nu mai este asigurată conformitatea cu specificaţiile prezente în dosarul tehnic, Comisia ia o decizie de anulare a înregistrării în conformitate cu procedura de reglementare cu control menţionată la articolul 25 alineatul (3). Această decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, seria C.
Articolul 19
Indicaţii geografice omonime
O indicaţie geografică omonimă care îndeplineşte cerinţele din prezentul regulament se înregistrează ţinându-se cont în mod corespunzător de utilizarea locală şi tradiţională şi de riscul efectiv de confuzie, în special:
-
o denumire omonimă care creează consumatorului impresia greşită că produsele sunt originare dintr-un alt teritoriu nu se înregistrează, chiar dacă denumirea este literal corectă în ceea ce priveşte teritoriul, regiunea sau localitatea efectivă de origine a băuturii spirtoase în cauză;
-
utilizarea unei indicaţii geografice înregistrate omonime este condiţionată de existenţa unei distincţii clare, în practică, între indicaţia omonimă înregistrată ulterior şi denumirea deja înregistrată, având în vedere necesitatea de a trata în mod echitabil producătorii interesaţi şi de a nu induce în eroare consumatorii.
Articolul 20
Indicaţii geografice recunoscute
(1) Pentru fiecare indicaţie geografică înregistrată în anexa III la 20 februarie 2008, statele membre prezintă Comisiei un dosar tehnic, astfel cum este prevăzut la articolul 17 alineatul (1), până la 20 februarie 2015.
(2) Statele membre se asigură că dosarul tehnic respectiv este pus la dispoziţia publicului.
(3) În cazul în care dosarul tehnic nu a fost prezentat Comisiei până la 20 februarie 2015, Comisia elimină indicaţia geografică din anexa III, în conformitate cu procedura de reglementare cu control menţionată la articolul 25 alineatul (3).
Articolul 21
Modificarea dosarului tehnic
Procedura prevăzută la articolul 17 se aplică, mutatis mutandis, în cazul în care dosarul tehnic menţionat la articolul 17 alineatul (1) şi la articolul 20 alineatul (1) urmează să fie modificat.
Articolul 22
Verificarea conformităţii cu specificaţiile din dosarul tehnic
(1) În ceea ce priveşte indicaţiile geografice din cadrul Comunităţii, verificarea conformităţii cu specificaţiile din dosarul tehnic, înainte de introducerea produsului pe piaţă, este asigurată de:
-
una sau mai multe autorităţi competente menţionate la articolul 24 alineatul (1); şi/sau
-
unul sau mai multe organisme de control, în sensul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformităţii cu legislaţia privind hrana pentru animale şi produsele alimentare şi cu normele de sănătate animală şi de bunăstare a animalelor (10), care acţionează ca organism de certificare a produselor.
Fără a aduce atingere legislaţiei naţionale, costurile unei asemenea verificări a conformităţii cu specificaţiile din dosarul tehnic sunt suportate de către operatorii care fac obiectul controalelor în cauză.
(2) În ceea ce priveşte indicaţiile geografice dintr-o ţară terţă, verificarea conformităţii cu specificaţiile din dosarul tehnic, înainte de introducerea produsului pe piaţă, este asigurată de:
-
una sau mai multe autorităţi publice desemnate de ţara terţă în cauză; şi/sau
-
unul sau mai multe organisme de certificare a produselor.
(3) Organismele de certificare a produselor menţionate la alineatele (1) şi (2) trebuie să respecte norma europeană EN 45011 sau ghidul ISO/CEI 65 (Cerinţe generale pentru organismele care operează sisteme de certificare a produselor) şi, de la 1 mai 2010, trebuie să fie acreditate în conformitate cu acestea.
(4) În cazul în care autorităţile sau organismele menţionate la alineatele (1) şi (2) aleg să verifice conformitatea cu specificaţiile din dosarul tehnic, acestea oferă garanţii corespunzătoare de obiectivitate şi imparţialitate şi au la dispoziţie personalul calificat şi resursele necesare pentru îndeplinirea funcţiilor lor.
Articolul 23
Legătura dintre mărci şi indicaţiile geografice
(1) Înregistrarea unei mărci care conţine sau este constituită dintr-o indicaţie geografică înregistrată în anexa III este refuzată sau invalidată în cazul în care utilizarea acesteia ar avea drept rezultat oricare dintre situaţiile menţionate la articolul 16.
(2) Ţinând cont în mod corespunzător de dispoziţiile dreptului comunitar, marca a cărei utilizare corespunde uneia dintre situaţiile menţionate la articolul 16 şi care a fost depusă, înregistrată sau recunoscută prin utilizarea sa cu bună-credinţă pe teritoriul comunitar, în cazul în care această posibilitate este prevăzută în legislaţia aplicabilă, fie înainte de data protejării indicaţiei geografice în ţara de origine, fie înainte de 1 ianuarie 1996, poate continua să fie utilizată în pofida înregistrării unei indicaţii geografice, cu condiţia să nu existe motive de invalidare sau revocare a mărcii respective în conformitate cu Prima directivă 89/104/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 de apropiere a legislaţiilor statelor membre cu privire la mărci (11) sau cu Regulamentul (CE) nr. 40/94 al Consiliului din 20 decembrie 1993 privind marca comunitară (12).
(3) O indicaţie geografică nu se înregistrează în cazul în care, date fiind reputaţia şi renumele unei mărci, precum şi durata utilizării sale în Comunitate, înregistrarea este de natură să inducă în eroare consumatorul cu privire la identitatea reală a produsului.
CAPITOLUL IV
DISPOZIŢII GENERALE, TRANZITORII ŞI FINALE
Articolul 24
Controlul şi protecţia băuturilor spirtoase
(1) Statele membre sunt responsabile de controlul băuturilor spirtoase. Acestea iau măsurile necesare pentru a asigura respectarea dispoziţiilor prezentului regulament şi, în special, desemnează autoritatea sau autorităţile competente responsabile cu controalele în ceea ce priveşte respectarea obligaţiilor instituite prin prezentul regulament în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 882/2004.
(2) Statele membre şi Comisia îşi comunică reciproc informaţiile necesare pentru aplicarea prezentului regulament.
(3) Comisia asigură, prin consultare cu statele membre, aplicarea uniformă a prezentului regulament şi, în cazul în care este necesar, adoptă măsuri în conformitate cu procedura de reglementare menţionată la articolul 25 alineatul (2).
Articolul 25
Comitetul
(1) Comisia este asistată de Comitetul pentru băuturi spirtoase.
(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 şi 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispoziţiile articolului 8.
Perioada prevăzută la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabileşte la trei luni.
(3) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5a şi 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispoziţiile articolului 8.
Articolul 26
Modificarea anexelor
Anexele se modifică în conformitate cu procedura de reglementare cu control menţionată la articolul 25 alineatul (3).
Articolul 27
Măsuri de punere în aplicare
Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare menţionată la articolul 25 alineatul (2).
Articolul 28
Măsuri tranzitorii şi alte măsuri specifice
(1) În conformitate cu procedura de reglementare cu control menţionată la articolul 25 alineatul (3), se adoptă măsuri de modificare a prezentului regulament, dacă este cazul:
(a)
pentru a facilita, până la 20 februarie 2011, tranziţia de la normele prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 1576/89 la cele instituite prin prezentul regulament;
(b)
pentru a stabili derogări de la articolele 17 şi 22, în cazuri justificate corespunzător;
(c)
pentru a institui un simbol comunitar pentru indicaţii geografice în sectorul băuturilor spirtoase.
(2) În conformitate cu procedura de reglementare menţionată la articolul 25 alineatul (2), se adoptă măsuri, după caz, pentru a soluţiona probleme practice specifice, ca, de exemplu, prin instituirea obligaţiei, în anumite cazuri, de a menţiona locul de fabricaţie pe etichetă, pentru a evita inducerea în eroare a consumatorului şi pentru a menţine şi a dezvolta metode comunitare de referinţă pentru analiza băuturilor spirtoase.
(3) Băuturile spirtoase care nu respectă cerinţele prezentului regulament pot fi produse în continuare în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 1576/89 până la 20 mai 2009. Băuturile spirtoase care nu îndeplinesc cerinţele prezentului regulament, dar care au fost produse în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 1576/89 înainte de 20 februarie 2008 sau până la 20 mai 2009 pot fi introduse pe piaţă în continuare, până la epuizarea stocurilor.
Articolul 29
Abrogare
(1) Regulamentul (CEE) nr. 1576/89 se abrogă. Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.
(2) Regulamentele (CEE) nr. 2009/92 (13), (CE) nr. 1267/94 (14) şi (CE) nr. 2870/2000 (15) ale Comisiei se aplică în continuare.
Articolul 30
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a şaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 20 mai 2008.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Strasbourg, 15 ianuarie 2008.