32006R1620
L 300/13
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1620/2006 AL COMISIEI
din 30 octombrie 2006
de instituire a unui drept antidumping provizoriu pentru importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și din Ucraina
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 4 februarie 2006, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), Comisia a anunțat deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și din Ucraina.
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la 23 decembrie 2005 de trei producători comunitari (denumiți în continuare „reclamanți”), reprezentând un procent important, respectiv peste 40 %, din producția comunitară totală de mese de călcat. Sesizarea conținea elemente de probă care demonstrau că produsul menționat face obiectul unui dumping și care indicau prejudiciul important rezultat. Aceste elemente de probă au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
1.2. Părțile interesate și vizite de verificare
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamanții, alți producători comunitari cunoscuți, producătorii-exportatori chinezi și ucraineni, importatorii și comercianții cu amănuntul cunoscuți a fi interesați, reprezentanții țărilor exportatoare în cauză, producători din Statele Unite ale Americii, țară propusă inițial ca țară analogă, și producători din alte potențiale țări analoge. De asemenea, Comisia i-a contactat pe toți ceilalți operatori comunitari care ar fi putut fi implicați în producerea și/sau distribuirea produsului similar/produsului în cauză, ale căror date de contact au fost furnizate serviciilor Comisiei în urma deschiderii procedurii. Comisia a acordat părților interesate posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita audieri în termenul stabilit în avizul de deschidere. Toate părțile interesate care au solicitat să fie audiate, demonstrând că au motive specifice pentru aceasta, au fost audiate.
(4)
Ținând seama de numărul mare de producători-exportatori chinezi, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în vederea stabilirii dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori chinezi au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul în cauză, desfășurate în perioada 1 ianuarie 2005-31 decembrie 2005. Cu toate acestea, numai opt producători-exportatori chinezi s-au prezentat și au furnizat informațiile solicitate în vederea eșantionării în termenul stabilit în avizul de deschidere. În consecință, s-a hotărât să nu se recurgă la tehnica eșantionării.
(5)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din țările în cauză să prezinte, dacă doresc, o cerere de acordare a statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață sau de tratament individual, Comisia a trimis formulare de cerere tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți a fi interesați, precum și autorităților chineze și ucrainene. Opt societăți chineze și o societate ucraineană au solicitat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau tratamentul individual, în cazul în care ancheta stabilește că nu îndeplinesc condițiile de acordare a statutului solicitat.
(6)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor părților care au prezentat o cerere în acest sens, în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(7)
Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la șase producători-exportatori chinezi, de la singurul producător-exportator ucrainean, de la patru producători comunitari, doi importatori care nu sunt în legătură cu producătorii-exportatori și de la un comerciant. De asemenea, un importator a prezentat observații fără a răspunde la chestionar.
(8)
De asemenea, s-au primit informații de la șaptesprezece producători comunitari ai produsului similar (dintre care cincisprezece au susținut reclamația, unul a adoptat o poziție neutră, iar unul s-a opus reclamației) și de la trei societăți care importă exclusiv produsul în cauză.
(9)
Comisia a analizat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru acordarea statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Comunității. Comisia a efectuat vizite de verificare după cum urmează:
(a)
Producători comunitari
S-au efectuat vizite de verificare la fața locului în localurile a patru producători comunitari. Acești producători au solicitat, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază, să nu li se divulge identitatea, susținând că aceasta le-ar putea aduce grave prejudicii.
Într-adevăr, anumiți producători comunitari reclamanți au clienți în Comunitate care se aprovizionează și din RPC și Ucraina și care beneficiază, prin urmare, în mod direct de importurile în cauză. Reclamanții au susținut că se află, în consecință, într-o situație foarte delicată, întrucât au motive întemeiate să creadă că unii dintre furnizorii și clienții lor ar reacționa negativ dacă ar afla că aceștia au depus sau susțin o reclamație împotriva unor presupuse practici de dumping prejudiciabil. De asemenea, ei au susținut că ar putea fi ținta unor represalii din partea respectivilor furnizori și clienți, care ar putea pune capăt relațiilor lor comerciale. Cererea acestora a fost acceptată, întrucât a fost suficient motivată.
(b)
Producători-exportatori din RPC
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan;
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan;
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou;
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou;
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan și societatea de legătură a acesteia, Wire King International Ltd, Hong Kong;
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(c)
Producător-exportator din Ucraina
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir și societatea de legătură a acesteia, Eurogold Service Zumbühl & Co., Zoug în Elveția.
(10)
Ținând seama de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori chinezi și ucraineni cărora este posibil să nu li se acorde statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, pentru a stabili valoarea normală pe baza datelor privind o țară analogă, s-a efectuat o vizită de verificare în localurile societății următoare:
-
Gİpaș elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim șirketi sanayi A.Ș., Istanbul, Turcia.
1.3. Perioadă de anchetă
(11)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și 31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor necesare pentru aprecierea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2002 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(12)
Produsele în cauză sunt mese de călcat, cu sau fără picior, cu sau fără suprafață de lucru aspirantă și/sau încălzită electric și/sau suflantă, inclusiv mesele de călcat mâneci și elementele lor componente de bază, respectiv picioare, masă de călcat și suport pentru fierul de călcat, originare din Republica Populară Chineză și din Ucraina („produsul în cauză”), clasificate în mod normal la codurile NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00.
(13)
Există diferite tipuri de mese de călcat, iar elementele lor componente depind în special de modul de fabricare, de dimensiuni, de materialul din care sunt fabricate și de accesorii. Cu toate acestea, toate tipurile prezintă aceleași caracteristici fizice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. În consecință, toate tipurile existente pot fi considerate ca fiind unul și același produs, în sensul prezentei anchete.
2.2. Produsul similar
(14)
S-a constatat că produsul în cauză, respectiv mesele de călcat și elementele lor de bază fabricate și vândute pe piața internă a RPC și a Ucrainei și pe piața internă a Turciei, țară selectată drept țară analogă, precum și mesele de călcat și elementele lor de bază fabricate și vândute de industria comunitară în Comunitate prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și au aceleași aplicații. În consecință, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(15)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping privind importurile provenite din RPC și din Ucraina (în ceea ce privește Ucraina, în cazul tuturor procedurilor deschise înainte de 30 decembrie 2005), valoarea normală se calculează în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru producătorii-exportatori care au demonstrat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c), respectiv au demonstrat că prevalează condițiile unei economii de piață, în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar. Pe scurt și numai din motive de claritate, aceste criterii sunt enumerate în continuare:
-
deciziile privind prețurile și costurile adoptate țin seama de condițiile pieței și fără intervenția semnificativă a statului;
-
documentele contabile fac obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale (International Accounting Standards - „IAS”), și pot fi utilizate în orice scop;
-
nu există denaturări semnificative introduse de fostul sistem de economie planificată;
-
legile în materie de faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței.
(16)
Opt producători-exportatori chinezi au solicitat inițial acordarea statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, și au depus în acest sens un formular de cerere în termenul prevăzut. Cu toate acestea, doi dintre respectivii producători-exportatori au decis ulterior să nu coopereze la anchetă. În consecință, au fost luate în considerare numai cererile depuse de cei șase producători-exportatori chinezi care au cooperat, menționați la considerentul 9.
(17)
Singurul producător-exportator ucrainean a solicitat acordarea statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, și a depus în acest sens un formular de cerere în termenul prevăzut.
(18)
Cu toate acestea, producătorul ucrainean a subliniat că Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului a eliminat Ucraina de pe lista țărilor care nu au o economie de piață, menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază. Societatea a subliniat că decizia de a acorda Ucrainei statutul de economie de piață a fost luată pe baza unei evaluări a situației în cursul lunilor precedente. Prin urmare, aceasta a susținut că trebuie să i se acorde statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, pentru următoarele motive: (i) perioada de anchetă corespunde anului calendaristic 2005; (ii) reclamanții ar fi trebuit să furnizeze elemente de probă care să demonstreze că producătorilor ucraineni în cauză nu li se aplică principiile economiei de piață; (iii) refuzul de a acorda Ucrainei statutul de economie de piață ar dezavantaja-o în raport cu Rusia.
(19)
În acest sens, trebuie remarcat că Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului prevede în mod expres că pentru exportatorii și producătorii ucraineni valoarea normală se stabilește în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază, numai în cazul anchetelor deschise după 30 decembrie 2005, fie pe baza unei cereri de deschidere depuse după data respectivă, fie la inițiativa Comisiei. Întrucât reclamația care a determinat prezenta procedură a fost depusă la 23 decembrie 2005, este evident că nu se pot aplica dispozițiile articolului 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază și că societatea ucraineană care cooperează la anchetă trebuie, prin urmare, să demonstreze că îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Din formularea respectivului articol reiese clar că sarcina de a demonstra că îndeplinesc condițiile de acordare a statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață le revine producătorilor-exportatori, și nu reclamanților. În plus, trebuie subliniat că decizia de a acorda unei țări statutul de economie de piață se ia pe baza unei evaluări globale a situației economice generale a țării, menite să stabilească dacă prețurile și costurile pot fi utilizate, în general, în cadrul anchetelor antidumping. Cu alte cuvinte, nu este vorba de o evaluare a situației particulare a fiecărei societăți. În cele din urmă, argumentul potrivit căruia Ucraina ar fi dezavantajată în raport cu Rusia este lipsit de fundament, întrucât Rusia este considerată o țară cu economie de piață din 2002. Din aceste motive, Comisia a respins argumentele producătorului-exportator ucrainean și a continuat să verifice dacă respectiva societate îndeplinește condițiile de acordare a statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață.
(20)
Comisia a analizat toate informațiile considerate necesare și a verificat, în localurile producătorilor-exportatori care au cooperat, toate datele furnizate în cererile de acordare a statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață.
3.1.1. Decizia privind acordarea statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață în cazul producătorilor-exportatori chinezi
(21)
Un producător-exportator chinez, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, a demonstrat că îndeplinește toate cele cinci criterii prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și a obținut, prin urmare, statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață.
(22)
În ceea ce-i privește pe ceilalți producători-exportatori chinezi menționați la considerentul 9, un producător-exportator nu îndeplinea primul, al doilea și al treilea criteriu, un altul nu îndeplinea al doilea și al treilea criteriu, iar ceilalți trei nu îndeplineau al doilea criteriu.
(23)
Toți producătorii-exportatori chinezi care au cooperat, precum și industria comunitară, au avut posibilitatea să-și prezinte observațiile cu privire la constatările menționate anterior. Patru societăți au contestat decizia stabilită în cazul lor și au susținut că ar fi trebuit să li se acorde statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață.
(24)
În ceea ce privește primul criteriu, un producător-exportator chinez nu a putut demonstra că îndeplinește aceste condiții. În special, în nici unul dintre stadiile anchetei, acesta nu a demonstrat că unul dintre cei doi acționari ai săi a plătit într-adevăr acțiunile obținute de la stat. În plus, societatea primea energie electrică de la stat pe o bază necontractuală. Societatea a contestat constatările prezentate, dar nu a furnizat nici un element de probă verificabil. Prin urmare, obiecțiile sale nu au putut fi luate în considerare. În consecință, s-a concluzionat că respectiva societate nu a demonstrat că îndeplinește primul criteriu.
(25)
În ceea ce privește al doilea criteriu, cinci societăți nu au reușit să demonstreze că dispun de un singur set de documente contabile de bază, făcând obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale. Într-adevăr, verificarea conturilor în cauză a relevat existența unor neajunsuri serioase în cele cinci cazuri. De exemplu, respectivele societăți nu specificau diferitele venituri și cheltuieli în conturile lor, ci aplicau un sistem global de compensare între venituri și cheltuieli pe o bază lunară. În plus, acestea nu respectau principiul contabilității de angajamente. În fapt, acestea grupau tranzacțiile pe lună și le înregistrau în registrele contabile în formă succintă, fără a detalia diferitele tranzacții în cauză. Întrucât auditorii nu au formulat observații privind încălcarea standardului IAS 1, documentele contabile nu au fost verificate în conformitate cu IAS. Informați cu privire la respingerea cererii lor, patru producători-exportatori au continuat să susțină că respectă standardele IAS, dar nu au furnizat nici un element de probă care să contrazică constatările efectuate. În consecință, s-a stabilit că nici una dintre respectivele societăți nu a putut demonstra că îndeplinește al doilea criteriu.
(26)
În plus, cele două societăți nu au reușit să demonstreze că îndeplinesc al treilea criteriu. O verificare efectuată la fața locului a arătat că respectivele societăți nu și-au îndeplinit obligațiile contractuale privind plata către stat a dreptului de utilizare a solului, fără ca aceasta să aibă consecințe financiare sau de altă natură. De altfel, a reieșit că, în timpul perioadei de anchetă, o societate închiria terenuri aparținând statului, pentru care nu obținuse în mod oficial drepturi de utilizare a solului din partea acestuia. Această situație nu a fost corectată decât după perioada de anchetă, și numai în schimbul unei redevențe inferioare celei normale. Informați cu privire la respingerea cererii lor, cei doi producători-exportatori chinezi au contestat concluziile stabilite, dar noile informații pe care le-au furnizat în sprijinul afirmațiilor lor nu au putut fi acceptate, întrucât nu puteau fi verificate. În consecință, s-a stabilit că cele două societăți nu au reușit să demonstreze faptul că îndeplinesc al treilea criteriu.
(27)
Ținând seama de aspectele menționate anterior, un singur producător-exportator chinez, respectiv Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, a demonstrat că îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și a obținut statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, în timp ce ceilalți cinci producători-exportatori, întrucât nu au demonstrat că îndeplinesc toate aceste criterii, nu au putut obține statutul solicitat.
3.1.2. Decizia privind acordarea statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață în cazul singurului producător-exportator ucrainean
(28)
Singurul producător-exportator ucrainean, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, a demonstrat că îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și a obținut, prin urmare, statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață. Producătorul-exportator și industria comunitară au avut posibilitatea să facă observații cu privire la decizia luată, dar nu s-a ridicat nici o obiecție.
3.2. Tratamentul individual
(29)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, se stabilește, după caz, un drept aplicabil la nivel național, cu excepția societăților care pot dovedi că îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(30)
Toți producătorii-exportatori chinezi care au cerut acordarea statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață au solicitat, de asemenea, tratamentul individual, în cazul în care nu li se acordă statutul respectiv.
(31)
Din informațiile disponibile s-a constatat că patru societăți îndeplinesc toate condițiile necesare prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual.
(32)
În consecință, s-a concluzionat că tratamentul individual trebuie să fie acordat următorilor producători-exportatori chinezi:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan;
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou;
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan;
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Din informațiile disponibile s-a constatat că o societate nu a putut demonstra că îndeplinește toate criteriile necesare prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual.
(34)
În special, s-a constatat că informațiile privind vânzările la export efectuate în mod direct sau prin intermediul unei societăți de legătură stabilite în Hong Kong nu puteau fi verificate. În ciuda solicitărilor în acest sens, societatea nu a furnizat date substanțiale privind volumele totale de exporturi și facturile de export corespunzătoare. În afară de aceasta, informațiile furnizate privind cifra totală de afaceri, vânzările pe piața internă și vânzările la export nu corespundeau rapoartelor de audit disponibile și registrelor contabile ale societății. În afară de aceasta, societatea nu a fost în măsură să demonstreze destinația vânzărilor sale indicată în chestionar. Prin urmare, Comisia nu a putut verifica dacă societatea poate să-și stabilească în mod liber prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) litera (b) din regulamentul de bază.
3.3. Valoarea normală
3.3.1. Țara analogă
(35)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, în cazul importurilor provenite din țări care nu au o economie de piață și din țările menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul în care nu se acordă statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analogă.
(36)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „Statele Unite”) ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și Ucraina și a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile în acest sens.
(37)
Au fost primite observații de la producătorii-exportatori chinezi și ucraineni care au cooperat, sugerând că Thailanda, India sau Turcia ar fi mai potrivite ca țară analogă decât Statele Unite. Principalele argumente împotriva alegerii Statelor Unite au fost în legătură cu dezvoltarea economică globală, accesul la materii prime și prețul acestora, costurile salariale și metodele de producție, precum și concurența pe piața internă a meselor de călcat. De asemenea, s-a susținut că piața americană a meselor de călcat este puternic protejată și caracterizată prin prețuri ridicate în mod artificial.
(38)
Comisia a solicitat cooperarea unor producători din Statele Unite și din alte potențiale țări analoge, ca de exemplu Thailanda, India și Turcia. S-au trimis scrisori și chestionare corespunzătoare către cinci societăți din Statele Unite, trei societăți din Thailanda, cinci societăți din India și nouă din Turcia. Dintre toate aceste societăți, un singur producător turc a trimis, respectând termenele prevăzute, toate informațiile necesare pentru stabilirea valorii normale și a acceptat să coopereze la anchetă.
(39)
Ancheta a demonstrat că Turcia are o piață a meselor de călcat concurențială, aprovizionată în proporție de aproximativ 90 % de la un anumit număr de producători locali, și, în ceea ce privește restul, prin importuri din țări terțe. În plus, volumul producției Turciei reprezintă peste 5 % din volumul exporturilor chineze ale produsului în cauză în Comunitate. În ceea ce privește calitatea și standardele meselor de călcat turcești, nu s-a constatat nici o diferență majoră față de produsele chineze și ucrainene. Prin urmare, piața turcă a fost considerată suficient de reprezentativă în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC și Ucraina.
(40)
Ținând seama de aspectele menționate anterior, s-a concluzionat provizoriu că Turcia constituie o țară analogă adecvată, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.3.2. Stabilirea valorii normale aplicabile producătorilor-exportatori care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(41)
În cazul producătorului-exportator chinez și al singurului producător-exportator ucrainean care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza datelor furnizate de aceștia referitoare la vânzările interne și la costul de producție. Aceste date au fost verificate în localurile societăților în cauză.
(42)
În vederea stabilirii valorii normale, Comisia a stabilit mai întâi, pentru fiecare țară exportatoare, dacă vânzările totale pe piața internă ale produsului în cauză efectuate de fiecare producător-exportator sunt reprezentative în raport cu volumul total al vânzărilor către Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările pe piața internă au fost considerate reprezentative atunci când volumul total al vânzărilor pe piața internă efectuate de fiecare producător-exportator este mai mare sau egal cu 5 % din volumul total al vânzărilor la export efectuate de producătorul respectiv în Comunitate.
3.3.2.1. Republica Populară Chineză
(43)
S-a stabilit că vânzările pe piața internă efectuate de producătorul-exportator chinez, în cursul perioadei de anchetă, căruia i s-a acordat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață nu au fost suficient de reprezentative. Prin urmare, nu a fost posibilă stabilirea valorii normale pe baza prețurilor practicate de producătorul-exportator în cauză în țara exportatoare, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) primul paragraf din regulamentul de bază. În consecință, a fost necesară aplicarea altei metode.
(44)
Întrucât nu s-a putut utiliza nici un preț practicat pe piața internă pentru stabilirea valorii normale, a fost necesară calcularea unei valori normale construite pe baza costurilor producătorului în cauză. Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost construită adăugând la costul de fabricație al fiecărui tip de mese de călcat exportate o sumă rezonabilă, ajustată după caz, reprezentând cheltuielile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și o marjă rezonabilă de profit. În acest sens, trebuie remarcat că prețurile de achiziție ale anumitor materii prime/componente, în special ale celor din oțel, declarate de respectiva societate par a fi scăzute în mod artificial și că, prin urmare, costul de producție ar trebui să fie reexaminat; ar putea fi necesar ca, înainte de a formula concluziile definitive, concluziile provizorii să fie reanalizate.
(45)
Întrucât vânzările producătorului-exportator căruia i s-a acordat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață nu au fost suficient de reprezentative, a fost necesară stabilirea cheltuielilor de vânzare, administrative și a altor cheltuieli generale, precum și a profitului prin orice altă metodă rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază.
(46)
Prin urmare, Comisia a utilizat cheltuielile de vânzare, administrative și alte cheltuieli generale, precum și marjele de profit ale producătorului-exportator din țara analogă care a cooperat și care a efectuat vânzări pe piața internă în cadrul unor operații comerciale normale. Cheltuielile de vânzare, administrative și alte cheltuieli generale, precum și marjele medii de profit ale producătorului-exportator turc care a cooperat au fost adăugate la costul de fabricație suportat de producătorul-exportator în cauză pentru fiecare tip de produs exportat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.3.2.2. Ucraina
(47)
S-a stabilit că vânzările totale ale produsului în cauză pe piața internă efectuate în cursul perioadei de anchetă de singurul producător-exportator ucrainean nu au fost suficient de reprezentative. Prin urmare, nu a fost posibilă stabilirea valorii normale pe baza prețurilor practicate de producătorul-exportator în cauză în țara exportatoare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) primul paragraf din regulamentul de bază. În continuare, a fost necesară aplicarea unei alte metode.
(48)
Întrucât vânzările pe piața internă ale producătorului-exportator căruia i s-a acordat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață nu au fost suficiente și întrucât nu a existat nici un alt producător-exportator ucrainean care să fi cooperat la anchetă, a fost necesară calcularea cheltuielilor de vânzare, administrative și a altor cheltuieli generale, precum și a profitului, prin orice altă metodă rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază.
(49)
Prin urmare, Comisia a utilizat cheltuielile de vânzare, administrative și alte cheltuieli generale, precum și marjele de profit ale producătorului-exportator din țara analogă care a cooperat și care a efectuat vânzări pe piața internă în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Cheltuielile de vânzare, administrative și alte cheltuieli generale, precum și marjele medii de profit ale producătorului-exportator turc care a cooperat au fost adăugate la costul de fabricație suportat de producătorul-exportator în cauză pentru fiecare tip de produs exportat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.3.3. Stabilirea valorii normale în țara analogă
(50)
Întrucât Turcia a fost selectată ca țară analogă, valoarea normală a fost calculată pe baza datelor verificate în localurile producătorului turc care a cooperat.
(51)
S-a constatat că vânzările produsului similar efectuate de producătorul turc pe piața internă erau reprezentative în raport cu exporturile produsului în cauză realizate în Comunitate de producătorii-exportatori chinezi.
(52)
De asemenea, s-a verificat dacă vânzările pe piața internă pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, calculând procentul de vânzări profitabile către clienți independenți. Verificarea efectuată la sediile producătorului turc a arătat faptul că vânzările efectuate la un preț net egal sau superior costului unitar reprezentau peste 80 % din volumul total al vânzărilor. În consecință, valoarea normală a fost calculată pe baza prețului real pe piața internă, corespunzător mediei ponderate a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale respectivului tip de produs, efectuate în cursul perioadei de anchetă, indiferent dacă au fost profitabile sau nu. În plus, s-a constatat că aceste prețuri pe piața internă corespundeau, în general, prețurilor practicate de un alt producător turc important despre care s-au obținut anumite informații în timpul verificării la fața locului în țara analogă.
3.4. Prețul de export
3.4.1. Republica Populară Chineză
(53)
Producătorii-exportatori au efectuat vânzări la export în Comunitate (i) fie direct unor clienți independenți din Comunitate; (ii) fie prin intermediul unor societăți comerciale independente stabilite în afara Comunității; (iii) fie prin intermediul unor societăți comerciale de legătură stabilite în afara Comunității.
(54)
Atunci când vânzările la export au fost efectuate direct unor clienți independenți din Comunitate, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
Atunci când vânzările la export destinate Comunității au fost efectuate prin intermediul unor societăți comerciale independente, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor produsului destinat exportului practicate față de societățile comerciale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(55)
Atunci când vânzările la export destinate Comunității au fost efectuate prin intermediul unor societăți comerciale de legătură, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor produsului vândut de societățile comerciale primului cumpărător independent, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(56)
Unul dintre producătorii-exportatori în cauză vindea o parte din produsul în cauză prin intermediul unei societăți comerciale stabilite în Hong Kong. Respectiva societate nu a fost în măsură să demonstreze în mod corespunzător, prin intermediul situației sale contabile, că prețurile la export declarate ca fiind practicate față de clienți independenți din Comunitate au fost într-adevăr plătite. În plus, în timpul vizitei de verificare, nu a fost posibilă stabilirea unei concordanțe între achizițiile efectuate de comerciantul din Hong Kong și vânzările destinate Comunității înregistrate în registrele sale contabile verificate. Societatea a fost informată că există dubii serioase privind exactitatea vânzărilor sale către Comunitate efectuate prin intermediul societății comerciale de legătură din Hong Kong și că aceste vânzări nu vor fi luate în considerare pentru calcularea dumpingului provizoriu. Societatea a avut posibilitatea să-și prezinte observațiile, dar nu a furnizat nici un element în măsură să modifice concluzia preliminară. În consecință, respectivele exporturi nu au fost luate în considerare, iar prețul de export s-a calculat numai pe baza prețurilor vânzărilor efectuate fie direct către clienți independenți din Comunitate, fie prin intermediul unor societăți comerciale independente stabilite în afara RPC și a Comunității.
(57)
Unul dintre producătorii-exportatori în cauză nu efectuase nici o vânzare directă a produsului în cauză. El vindea produsul în cauză fie prin intermediul unor societăți comerciale independente stabilite în RPC, fie prin intermediul unei societăți comerciale de legătură, stabilite în RPC. Întrucât nu a fost posibil să se demonstreze destinația finală a vânzărilor efectuate prin intermediul unor părți independente, nu s-a ținut seama în mod provizoriu de respectivele vânzări, iar prețul de export a fost calculat numai pe baza vânzărilor efectuate prin intermediul societății comerciale de legătură care a fost în măsură să demonstreze destinația vânzărilor sale. Societatea a fost informată cu privire la aceasta și a avut posibilitatea să prezinte observații. Observațiile sale nu au modificat concluzia preliminară.
(58)
După cum s-a explicat la considerentul 33 de mai sus, în cadrul analizei tratamentului individual, unul dintre producătorii-exportatori în cauză nu a fost în măsură să demonstreze și să justifice vânzările sale reale la export. În consecință, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, vânzările sale la export nu au fost luate în considerare, iar prețurile declarate nu au putut fi utilizate pentru stabilirea prețurilor de export din RPC spre Comunitate. Societatea a fost informată cu privire la aceasta și a avut posibilitatea să prezinte observații. Cu toate acestea, observațiile sale nu au modificat concluziile anchetei și, în lipsa altor surse disponibile care să permită stabilirea exporturilor societății în cauză în Comunitate, s-a considerat oportun ca nici una dintre datele societății privind exporturile să nu fie luată în considerare, iar marja de dumping să fie stabilită pe baza elementelor disponibile (a se vedea considerentul 65).
3.4.2. Ucraina
(59)
Toate vânzările la export în Comunitate ale singurului exportator ucrainean au fost efectuate prin intermediul societății sale de legătură stabilite în afara Comunității. Respectiva societate de legătură îndeplinea toate funcțiile de import pentru mărfurile puse în liberă circulație în Comunitate și trebuie considerată, în consecință, importator de legătură. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor la care produsele importate au fost revândute pentru prima dată unui cumpărător independent. În acest sens, s-au efectuat ajustări pentru a ține seama de toate costurile, în special de drepturi și taxe, suportate între import și revânzare, precum și de profiturile realizate în mod normal de importatorii independenți care au cooperat și pentru a stabili astfel un preț viabil de export.
3.5. Comparare
(60)
Compararea valorii normale și a prețului de export a fost efectuată la nivelul franco fabrică.
(61)
În vederea efectuării unei comparări echitabile, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au acordat ajustări tuturor producătorilor-exportatori supuși anchetei, în cazul în care s-a dovedit a fi oportun și justificat, pentru diferențele dintre cheltuielile de transport și de asigurare, de manipulare, încărcare și pentru celelalte costuri auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, cheltuielile de cauțiune și de garanție și pentru comisioane.
(62)
În ceea ce privește valoarea normală calculată pe baza valorii dintr-o țară analogă pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, ancheta a stabilit că, spre deosebire de majoritatea produselor chinezești, mesele de călcat turcești sunt echipate, în general, cu o priză de curent și un suport de cablu. În consecință, prețurile turcești au fost ajustate în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a elimina efectele acestei diferențe. De asemenea, s-au constatat și alte diferențe privind nivelul comercial. S-a stabilit că pe piața internă turcă mesele de călcat se livrează, în general, în mod direct vânzătorilor cu amănuntul și că, prin urmare, cantitățile pe comandă/livrare sunt cu mult mai mici decât cele vândute unor importatori/comercianți sau centrelor de distribuție/aprovizionare ale marilor lanțuri de magazine de vânzare cu amănuntul, ca în cazul vânzărilor chineze la export. Prin urmare, prețurile turcești au fost ajustate în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază, pentru a elimina efectele acestor diferențe.
3.6. Marjele de dumping
3.6.1. Metoda generală
(63)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru producătorii-exportatori care au cooperat, marjele de dumping au fost stabilite pe baza unei comparări, în funcție de tipul de produs, între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, stabilite astfel cum se indică mai sus. Trebuie remarcat faptul că în cele două țări nu au existat alți producători-exportatori care să fi cooperat decât cei care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață sau de tratamentul individual.
(64)
Pentru determinarea marjei de dumping pentru toți producătorii-exportatori care nu au cooperat, s-a stabilit mai întâi nivelul de necooperare. În acest sens, s-a comparat volumul exporturilor în Comunitate indicat de producătorii-exportatori care au cooperat cu volumul echivalent al importurilor, stabilit pe baza reclamației și a anumitor informații obținute de la alți producători-exportatori cunoscuți din țările în cauză care, în cele din urmă, nu au cooperat la anchetă. Trebuie remarcat că nu există statistici precise Eurostat privind importul produsului în cauză.
(65)
În cazul în care nivelul de cooperare este scăzut, respectiv în cazul în care producătorii-exportatori care au cooperat reprezintă mai puțin de 80 % din totalul exporturilor produsului în cauză, s-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping pentru ceilalți producători-exportatori la un nivel superior celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori care au colaborat. În acest caz, marja de dumping a fost stabilită la un nivel corespunzător mediei ponderate a marjelor de dumping stabilite pentru tipurile de produse cele mai vândute de producătorii-exportatori care au cooperat și care au înregistrat marjele de dumping cele mai ridicate. Respectiva metodă a fost considerată oportună, întrucât există motive pentru a considera că nivelul scăzut de cooperare rezultă din faptul că producătorii-exportatori care nu au cooperat din țările supuse anchetei practică, în general, un dumping mai ridicat decât oricare dintre producătorii-exportatori care au cooperat. În afară de aceasta, nu există elemente care să indice că o societate care nu a cooperat a practicat dumpingul într-o măsură mai mică.
(66)
Atunci când nivelul de cooperare este ridicat, respectiv atunci când producătorii-exportatori care au cooperat reprezintă 80 % sau mai mult din totalul exporturilor produsului în cauză, s-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping pentru ceilalți producători-exportatori la nivelul cel mai ridicat al marjei de dumping calculate pentru producătorii-exportatori care au colaborat din țara în cauză.
3.6.2. Marje de dumping
3.6.2.1. Republica Populară Chineză
(67)
Pe baza reclamației și a informațiilor primite de la producătorii-exportatori care s-au prezentat și au furnizat anumite date în stadiul inițial al anchetei, s-a concluzionat în mod provizoriu că nivelul de cooperare a fost sub 80 %. Prin urmare, pentru determinarea marjei de dumping la nivel național, s-a utilizat metodologia prevăzută la considerentul 65 de mai sus.
(68)
Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %;
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %;
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 %;
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %;
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %;
-
alte societăți: 38,1 %.
(69)
În cazul singurului producător-exportator chinez care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, respectiv Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, s-a stabilit provizoriu că vânzările la export nu au fost efectuate la prețuri de dumping. În acest sens, trebuie amintit că ar putea fi necesară verificarea concluziilor provizorii înainte de a formula concluziile definitive, ținând seama de elementele menționate la considerentul 44.
3.6.2.2. Ucraina
(70)
Pe baza reclamației și a informațiilor primite de la producătorii-exportatori care s-au prezentat și au furnizat anumite date în stadiul inițial al anchetei, s-a concluzionat provizoriu că nivelul de cooperare a fost de peste 80 % în cazul Ucrainei. Într-adevăr, se observă că Eurogold Industries Ltd este singurul producător-exportator ucrainean de mese de călcat și că nu există elemente care să indice că alți producători-exportatori s-au abținut în mod deliberat să coopereze. Prin urmare, pentru determinarea marjei de dumping pentru orice alt producător-exportator ucrainean al produsului în cauză, s-a utilizat metodologia prevăzută la considerentul 66 de mai sus.
(71)
Marja de dumping provizorie, exprimată ca procentaj din prețul CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %;
-
alte societăți: 17,3 %.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția comunitară
(72)
Concluziile provizorii ale anchetei au stabilit că produsul similar este fabricat în Comunitate de cel puțin treizeci de întreprinderi mici și mijlocii (denumite în continuare „IMM-uri”). Cea mai mare parte a producției comunitare se concentrează în Italia, Polonia și Regatul Unit.
(73)
Deși există mai mulți producători pe piața comunitară, nivelul de concentrare este relativ ridicat, ținând seama de faptul că producția primilor cinci producători reprezintă peste 50 % din producția estimată totală a Comunității. Producția tuturor societăților menționate anterior constituie totalitatea producției comunitare.
4.2. Definiția industriei comunitare
(74)
Reclamația a fost depusă de trei producători comunitari care reprezintă un procent important din producția comunitară totală cunoscută a produsului similar, respectiv, în acest caz, peste 40 %.
(75)
Reclamanții și un alt producător comunitar au cooperat pe deplin la anchetă (a se vedea, de asemenea, considerentul 9). Cele patru societăți reprezintă peste 45 % din producția comunitară totală cunoscută a produsului similar. Unul dintre respectivii producători comunitari a efectuat importuri din RPC în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, respectivele importuri nu au constituit activitatea sa principală, și s-a stabilit că respectivele importuri au fost realizate ca reacție la afluxul de produse vândute la prețuri de dumping, în special cu scopul de a-și menține competitive produsele de slabă calitate. În consecință, nu s-a considerat oportună excluderea respectivului producător din definiția industriei comunitare.
(76)
Pe această bază, s-a stabilit că cei patru producători comunitari menționați la considerentul 75 de mai sus constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceștia sunt denumiți în continuare „industria comunitară”.
4.3. Consumul comunitar
(77)
Trebuie amintit că nu există statistici precise Eurostat privind importul produsului în cauză. În plus, nu există elemente care să indice că s-au efectuat importuri semnificative de mese de călcat din alte țări decât RPC și Ucraina (denumite în continuare „țările în cauză”). Prin urmare, consumul comunitar a fost determinat pe baza următoarelor informații:
-
volumul vânzărilor în Comunitate ale produsului similar fabricat de industria comunitară;
-
volumul vânzărilor în Comunitate ale produsului similar fabricat de alți producători comunitari cunoscuți;
-
volumul importurilor în Comunitate ale produsului în cauză provenit de la producătorii-exportatori chinezi și ucraineni care au cooperat;
-
volumul importurilor în Comunitate ale produsului în cauză provenit de la alți producători-exportatori chinezi cunoscuți.
Pe această bază, consumul comunitar a evoluat după cum urmează:
2002
2003
2004
PA
Consum (unități)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Indice: 2002 = 100
100
102
108
128
Sursă: Răspunsurile la chestionar furnizate de industria comunitară, precum și de producătorii-exportatori chinezi și ucraineni care au cooperat, informațiile obținute de la alți producători comunitari și de la alți producători-exportatori chinezi.
(78)
Între 2002 și perioada de anchetă, consumul de mese de călcat în Comunitate a crescut cu 28 %, atingând un nivel maxim între 2004 și perioada de anchetă. Creșterea globală constatată se datorează în special consumului tot mai mare înregistrat în noile state membre, chiar dacă această creștere înregistrată în timpul perioadei de anchetă poate fi atribuită într-o anumită măsură creșterii importurilor la prețuri mici provenite din RPC și Ucraina, efectuate de foști producători tradiționali comunitari care au devenit importatori și astfel și-au crescut stocurile.
4.4. Importurile din țările în cauză
4.4.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză care fac obiectul unui dumping
(79)
Comisia a examinat oportunitatea efectuării unei evaluări cumulative a efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest articol prevede că efectele importurilor unui produs provenit din mai multe țări supuse simultan unor anchete antidumping nu pot face obiectul unei evaluări cumulative decât (a) în cazul în care marja de dumping stabilită în raport cu importurile provenite din fiecare țară este superioară nivelului de minimis, în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază și în cazul în care volumul importurilor din fiecare țară nu este neglijabil și (b) în cazul în care o astfel de evaluare este adecvată, având în vedere condițiile de concurență între produsele importate, pe de o parte, și între produsele importate și produsul comunitar similar, pe de altă parte.
(80)
Trebuie amintit faptul că s-a constatat că importurile de la un producător-exportator chinez nu au făcut obiectul unui dumping. Prin urmare, aceste importuri nu au fost examinate împreună cu importurile cu prețuri de dumping.
(81)
Marjele de dumping stabilite pentru importurile cu prețuri de dumping din fiecare din țările în cauză sunt superioare nivelului de minimis. În plus, volumul importurilor cu prețuri de dumping din fiecare din țările în cauză nu este neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(82)
De asemenea, ancheta a arătat condiții de concurență similare între produsele importate cu prețuri de dumping, pe de o parte, și între produsele importate cu prețuri de dumping și produsul comunitar similar, pe de altă parte. S-a constatat că, indiferent de originea lor, mesele de călcat fabricate/vândute de țările în cauză și cele fabricate/vândute de industria comunitară sunt în concurență, întrucât prezintă aceleași caracteristici de bază, sunt substituibile din punctul de vedere al consumatorului și sunt distribuite de aceleași lanțuri de distribuție.
(83)
Anumite părți interesate au susținut că, în cazul de față, nu sunt îndeplinite condițiile unei evaluări cumulative, întrucât există diferențe esențiale între importurile chineze și cele ucrainene, în termeni de preț și comportament pe piață.
(84)
În ceea ce privește prețurile, s-a remarcat că diferența absolută între nivelul prețurilor din cele două țări nu este determinantă în cadrul evaluării cumulative. Aceasta poate fi explicată prin mai mulți factori, în special printr-o gamă diferită de produse. În schimb, este relevantă evoluția prețurilor în perioada examinată, evoluție comparabilă în cele două țări. Într-adevăr, prețul mediu de import din RPC și Ucraina a crescut cu 27 % și, respectiv, 12 % între 2002 (2003 în cazul Ucrainei) și perioada de anchetă.
(85)
În ceea ce privește comportamentul pe piață, după cum s-a menționat la considerentul 82 de mai sus, nu a fost remarcată nici o diferență substanțială în ceea ce privește caracteristicile produselor, lanțurile de distribuție etc.
(86)
Pe această bază, s-a concluzionat provizoriu că sunt îndeplinite toate condițiile unui cumul și că, prin urmare, efectele importurilor cu prețuri de dumping provenite din țările în cauză trebuie evaluate împreună, în vederea analizării prejudiciului.
4.4.2. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor cu prețuri de dumping provenite din țările în cauză
(87)
Volumul importurilor produsului în cauză a crescut în mod considerabil pe parcursul întregii perioade examinate. În cursul perioadei de anchetă, importurile au crescut cu peste 850 % în raport cu 2002.
(88)
Trebuie remarcat că în 2002 nu au existat importuri din Ucraina. Singurul producător ucrainean de mese de călcat și-a început activitatea în 2003. Importurile din Ucraina au crescut în mod considerabil în 2004, cu peste 400 %.
2002
2003
2004
PA
Prețul mediu de import (în EUR pe unitate)
4,91
6,15
6,34
6,53
Indice: 2002 = 100
100
125
129
133
Sursă: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii-exportatori chinezi și de cel ucrainean care au cooperat.
(89)
Prețul mediu de import a crescut pe parcursul întregii perioade examinate. Totuși, acesta a rămas cu mult inferior prețurilor medii ale industriei comunitare (a se vedea tabelul corespunzător și considerentul 99). În perioada de anchetă, prețul mediu de import a fost cu peste 40 % mai mic decât prețul mediu al industriei comunitare.
(90)
Creșterea prețurilor medii de import poate fi atribuită următorilor factori.
Un număr semnificativ de exportatori chinezi s-au orientat către segmentul mediu și superior al pieței. Într-adevăr, astfel cum s-a menționat la considerentul 78 de mai sus, anumiți producători comunitari tradiționali și-au redus în mod semnificativ sau și-au încetat producția în Comunitate și au început să importe produse din țările în cauză. Majoritatea acestor societăți sunt specializate în produsele din gama de mijloc și de sus.
Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi au intrat recent pe piața meselor de călcat și nu este surprinzător să se constate creșteri ale prețurilor acestora, pe măsură ce respectivii producători își consolidează poziția pe piață.
Cota importurilor din Ucraina a înregistrat o creștere bruscă în 2004. Întrucât nivelul mediu al prețurilor respectivelor importuri este superior celui al importurilor din RPC, nivelul prețurilor cumulate este mai ridicat.
2002
2003
2004
PA
Cota de piață
6 %
13 %
33 %
48 %
Indice: 2002 = 100
100
196
515
747
Sursă: Răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii-exportatori chinezi și de cel ucrainean care au cooperat, informațiile obținute de la alți producători-exportatori chinezi.
(91)
Cota de piață a importurilor cu prețuri de dumping din țările în cauză a crescut pe toată durata perioadei examinate. Ea a crescut de aproape trei ori între 2003 și 2004, dată la care importurile din Ucraina au pătruns masiv pe piața comunitară, și a continuat să crească rapid în cursul perioadei de anchetă, ajungând să reprezinte aproape jumătate din piață.
4.4.3. Subcotare
(92)
Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorilor-exportatori care au cooperat cu prețurile industriei comunitare, pe baza mediilor ponderate stabilite pentru tipuri de produse comparabile în cursul perioadei de anchetă. Prețurile industriei comunitare au fost ajustate la nivelul franco fabrică și comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară după vămuire, după caz. Compararea prețurilor s-a făcut pentru tranzacții efectuate la același nivel comercial, după efectuarea corespunzătoare a ajustărilor considerate necesare și după deducerea rabaturilor și a remizelor.
(93)
Pe baza prețurilor practicate de producătorii-exportatori care au cooperat, marjele de subcotare constatate în fiecare țară și exprimate ca procentaj din prețurile industriei comunitare se stabilesc după cum urmează:
Țară
Marjă de subcotare
RPC
30,8 %-45,5 %
Ucraina
6,6 %
4.5. Situația industriei comunitare
4.5.1. Remarci preliminare
(94)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care ar fi putut avea efecte asupra situației industriei comunitare. S-a efectuat o analiză completă a acestor factori în cazul reclamanților și al unui alt producător care a cooperat pe deplin, altfel zis, pentru industria comunitară.
4.5.2. Indicatori de prejudiciu
(95)
În cursul perioadei examinate, producția industriei comunitare a scăzut cu 22 %. Ușoara creștere a capacității înregistrată în cursul perioadei de anchetă se datorează instalării, de către un producător comunitar, a unor capacități suplimentare, pentru a profita de creșterea consumului determinată de extinderea UE. Din păcate, numai importurile au beneficiat de această creștere a consumului. În consecință, în perioada de anchetă, utilizarea capacităților a scăzut mai mult decât producția.
Stocuri:
2002
2003
2004
PA
Stocuri (unități)
96 729
131 811
180 518
144 543
Indice: 2002 = 100
100
136
187
149
Sursă: Răspunsurile la chestionar, verificate.
(96)
Între 2002 și perioada de anchetă s-a înregistrat o creștere globală a stocurilor. Chiar dacă, după toate probabilitățile, nivelul maxim înregistrat în 2004 s-a datorat în parte comenzilor în așteptarea livrării, este evidentă tendința generală de creștere a stocurilor.
Volumul vânzărilor, prețul de vânzare, cota de piață:
2002
2003
2004
PA
Vânzări în CE (unități)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Indice: 2002 = 100
100
99
90
79
Cotă de piață
39 %
38 %
33 %
24 %
Indice: 2002 = 100
100
97
84
61
Preț de vânzare (în EUR/unitate)
12,99
12,31
11,17
11,18
Indice: 2002 = 100
100
95
86
86
Sursă: Răspunsurile la chestionar, verificate.
(97)
Vânzările industriei comunitare s-au diminuat în cursul perioadei examinate, ajungând la 79 % din volumul inițial în cursul perioadei de anchetă. O astfel de evoluție negativă este cu atât mai îngrijorătoare cu cât are loc în contextul unei creșteri a consumului comunitar. Într-adevăr, între 2002 și perioada de anchetă, industria comunitară a pierdut 39 % din cota sa de piață.
(98)
Nu s-a înregistrat nici o creștere a industriei comunitare. Industria comunitară nu numai că nu a beneficiat de creșterea pieței, altfel spus, de creșterea consumului comunitar, dar, dimpotrivă, a înregistrat chiar o diminuare cu 21 % a volumului vânzărilor sale în cursul perioadei examinate.
(99)
În primii trei ani, prețul unitar mediu al producției industriei comunitare a scăzut în mod semnificativ (14 %). Acesta a atins cel mai scăzut nivel în 2004 și a rămas stabil în perioada de anchetă.
Rentabilitate:
2002
2003
2004
PA
Marjă de profit înaintea impozitării
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Indice: 2002 = 100
100
94
10
60
Sursă: Răspunsurile la chestionar, verificate.
(100)
În perioada examinată, rentabilitatea industriei comunitare s-a deteriorat. Marja de profit înregistrată în cursul perioadei de anchetă a fost cu 40 % mai mică decât cea înregistrată în 2002. Îmbunătățirea aparentă, față de 2004, înregistrată în cursul perioadei de anchetă a fost, de fapt, rezultatul reducerilor remunerațiilor cadrelor din anumite societăți. Aceste reduceri au avut un efect semnificativ asupra marjelor de profit. În fapt, profitul global brut a continuat să scadă în cursul perioadei de anchetă, ajungând la 65 % din nivelul înregistrat în 2002. Prin urmare, este evident că tendința de creștere a profitului global net înainte de impozitare este artificială și nu poate fi durabilă.
Investiții, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de mobilizare a capitalurilor:
2002
2003
2004
PA
Investiții (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Indice: 2002 = 100
100
54
91
44
Randamentul investițiilor
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Indice: 2002 = 100
100
110
8
44
Fluxul de lichidități (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Indice: 2002 = 100
100
121
36
87
Sursă: Răspunsurile la chestionar, verificate.
(101)
În perioada examinată, investițiile au scăzut în mod considerabil, ajungând în perioada de anchetă la mai puțin de jumătate din nivelul înregistrat în 2002. În plus, majoritatea investițiilor au constat în efectuarea înlocuirilor necesare și a unor renovări. De asemenea, o parte a investițiilor din 2004 a fost realizată în vederea pregătirii noilor posibilități după extinderea UE. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat anterior, creșterea consumului a fost absorbită în totalitate de importurile din țările în cauză.
(102)
Randamentul investițiilor, exprimat ca raport între profitul net al industriei comunitare și valoarea contabilă netă a investițiilor acesteia, a avut o evoluție similară celei a investițiilor și a marjelor de profit. În ceea ce privește nivelul aparent ridicat al randamentului activelor nete, trebuie remarcat că majoritatea societăților care constituie industria comunitară au fost create cu cel puțin treizeci de ani înainte, astfel încât cea mai mare parte a activelor lor au fost deja amortizate. În fapt, în 2004, atunci când s-au făcut investiții și marjele de profit au reflectat performanțele reale ale industriei comunitare (și nu profiturile crescute în mod artificial în cursul perioadei de anchetă), randamentul investițiilor a scăzut cu 63 de puncte procentuale. Acest lucru confirmă incapacitatea producătorilor comunitari de a mobiliza capitaluri, în special din cauza reducerii volumului vânzărilor și a nivelului scăzut al prețurilor de vânzare.
(103)
Fluxurile de lichidități ale industriei comunitare au fluctuat. Îmbunătățirea din 2003 a fost urmată de o scădere bruscă în 2004. Creșterea înregistrată în perioada de anchetă se datorează măsurilor de îmbunătățire a rentabilității, menționate la considerentul 100 de mai sus. În mod global, fluxurile de lichidități s-au deteriorat în perioada examinată.
Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile:
2002
2003
2004
PA
Ocuparea forței de muncă
347
326
283
234
Indice: 2002 = 100
100
94
82
67
Costuri salariale (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Indice: 2002 = 100
100
96
76
71
Costul mediu salarial pe lucrător (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Indice: 2002 = 100
100
102
93
106
Productivitate pe lucrător (unități/an)
9 474
10 015
10 787
11 261
Indice: 2002 = 100
100
106
114
119
Sursă: Răspunsurile la chestionar, verificate.
(104)
Numărul de salariați ai industriei comunitare a produsului similar a scăzut cu 33 % între 2002 și perioada de anchetă. Costul mediu salarial pe lucrător, care reflectă salariile, a rămas relativ constant; scăderea temporară din 2004 a fost compensată printr-o creștere ușoară în cursul perioadei de anchetă.
(105)
Eforturile de reducere a costului de producție, de raționalizare și scădere a numărului de salariați au determinat o creștere a productivității pe lucrător (de 19 % în perioada examinată). Cu toate acestea, astfel cum arată indicatorii financiari ai industriei comunitare analizați anterior, creșterea productivității nu a putut compensa scăderea volumului vânzărilor și a nivelului prețurilor.
4.5.3. Mărimea dumpingului și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping sau de subvenționare
(106)
Ținând seama de volumul și prețurile importurilor la prețuri de dumping din țările în cauză, efectul mărimii marjei reale a dumpingului asupra industriei comunitare nu poate fi considerat neglijabil.
(107)
De altfel, nu există elemente care să indice că, în perioada de anchetă, industria comunitară s-a restabilit în urma practicilor anterioare de dumping sau de subvenționare.
4.6. Concluzie privind prejudiciul
(108)
În perioada examinată, importurile care fac obiectul unui dumping efectuate la prețuri mici provenite din RPC și Ucraina au crescut în mod considerabil. Ca volum, importurile cu prețuri de dumping din țările în cauză au crescut cu peste 850 % în perioada examinată. Sub aspectul cotei de piață, acestea au crescut cu peste 40 de puncte procentuale pe piața comunitară a meselor de călcat în cursul aceleiași perioade.
(109)
Analiza indicatorilor economici ai industriei comunitare a arătat că prejudiciul a constat într-o scădere a volumului vânzărilor, a prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Acest lucru a avut un efect negativ direct asupra situației financiare a industriei comunitare, asupra nivelului producției și asupra ocupării forței de muncă. În perioada examinată, volumul vânzărilor industriei comunitare pe piața comunitară a scăzut cu peste 20 %, cota de piață cu 15 puncte procentuale, iar ocuparea forței de muncă cu peste 30 %. Prețul mediu de vânzare practicat de industria comunitară a scăzut cu 14 %, iar prețurile individuale au atins cel mai scăzut nivel posibil. În fapt, indicatorii financiari confirmă că industria comunitară nu mai este în măsură să-și reducă și mai mult prețurile fără a înregistra pierderi, care, în cazul IMM-urilor, nu ar putea fi suportate mai mult de câteva luni fără a duce la încetarea activității.
(110)
Ținând seama de toți acești factori, s-a stabilit provizoriu că industria comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Introducere
(111)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă prejudiciul important suferit de industria comunitară a fost determinat de importurile cu prețuri de dumping ale produsului în cauză din țările supuse anchetei. Au fost examinați toți factorii cunoscuți, alții decât importurile cu prețuri de dumping, care, în același moment, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare, astfel încât prejudiciul eventual cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor în cauză.
5.2. Efectele importurilor cu prețuri de dumping
(112)
Trebuie amintit faptul că ancheta a arătat că mesele de călcat importate din țările în cauză se află în concurență directă cu mesele de călcat fabricate și vândute de industria comunitară, întrucât acestea prezintă aceleași caracteristici de bază, sunt substituibile din punctul de vedere al consumatorului și sunt vândute prin aceleași canale de distribuție.
(113)
Creșterea considerabilă a volumului importurilor cu prețuri de dumping din țările în cauză (cu peste 850 %) a coincis cu deteriorarea situației economice a industriei comunitare. Această deteriorare a constat în special într-o scădere a vânzărilor și a nivelurilor prețurilor producției comunitare în cursul aceleiași perioade.
(114)
În perioada examinată, cota de piață a importurilor cu prețuri de dumping a crescut cu 42 de puncte procentuale, în timp ce industria comunitară a pierdut 15 % din piață. Trebuie amintit că, între 2002 și perioada de anchetă, consumul comunitar a crescut cu peste 20 %.
(115)
Importurile cu prețuri de dumping au determinat o puternică subcotare a prețurilor industriei comunitare. Prin urmare, se poate concluziona că aceste importuri au cauzat blocarea prețurilor, care a dus la deteriorarea situației financiare a industriei comunitare. În plus, industria comunitară nu și-a putut mări rata de utilizare a capacităților, așa cum ar fi putut s-o facă în mod normal, ținând seama de creșterea consumului înregistrată în perioada examinată.
(116)
Întrucât s-a demonstrat în mod clar că mărirea bruscă a importurilor cu prețuri de dumping efectuate la prețuri care au determinat o puternică subcotare a prețurilor industriei comunitare a coincis cu scăderea volumelor sale de producție și a vânzărilor, cu scăderea cotei sale de piață și a ocupării forței de muncă și cu deprecierea prețurilor sale, s-a concluzionat provizoriu că importurile cu prețuri de dumping au avut un rol determinant în prejudiciul suferit de industria comunitară.
5.3. Efectele altor factori
5.3.1. Rezultatele altor producători comunitari care au susținut reclamația
(117)
Cincisprezece producători comunitari de mese de călcat, alții decât cei care constituie industria comunitară, au susținut reclamația. Aceste societăți nu au dorit să coopereze pe deplin la anchetă, dar au furnizat anumite informații referitoare la producția, capacitatea lor și utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, cota lor de piață și ocuparea forței de muncă. Societățile respective reprezintă împreună aproximativ 30 % din producția comunitară totală cunoscută. Trebuie remarcat că nici una dintre aceste societăți nu a importat produsul în cauză în cantități semnificative.
(118)
Situația acestor cincisprezece societăți a fost analizată și comparată cu cea a industriei comunitare.
Producție, capacități, utilizarea capacităților și ocuparea forței de muncă
2002
2003
2004
PA
Producție (unități)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Indice: 2002 = 100
100
119
103
90
Capacitate (unități)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Indice: 2002 = 100
100
104
119
120
Utilizarea capacităților
51 %
58 %
44 %
38 %
Indice: 2002 = 100
100
115
87
75
Ocuparea forței de muncă
281
314
277
231
Indice: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Producția acestor producători a crescut cu 19 % în 2003, a revenit la nivelul său inițial în 2004, apoi a scăzut cu 13 % în cursul perioadei de anchetă. Creșterea capacității din 2004 poate fi atribuită așteptărilor de creștere a vânzărilor, ca urmare a extinderii UE. Din cauza creșterii capacității, utilizarea capacităților a scăzut mai mult decât producția în cursul perioadei examinate. Ocuparea forței de muncă a avut o evoluție asemănătoare celei a producției: a crescut în 2003, a revenit la nivelul său inițial în 2004, scăzând apoi brusc în cursul perioadei de anchetă.
Volumul vânzărilor și cota de piață:
2002
2003
2004
PA
Vânzări în CE (unități)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Indice: 2002 = 100
100
120
100
89
Cota de piață
18 %
21 %
17 %
13 %
Indice: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
După o îmbunătățire temporară în 2003, vânzările și cota de piață a celor cincisprezece societăți au scăzut brusc. Această scădere coincide în mod evident cu creșterea bruscă a importurilor cu prețuri de dumping provenite din țările în cauză pe piața comunitară. Trebuie amintit că aceste importuri au crescut de aproape trei ori în 2004 și că, în același an, cota lor de piață a crescut cu 20 de puncte procentuale. De asemenea, trebuie reamintit faptul că, pe parcursul întregii perioade examinate, consumul comunitar de mese de călcat a crescut.
(121)
Ținând seama de aspectele menționate anterior, se poate concluziona că situația celor cincisprezece producători comunitari de mese de călcat care au susținut reclamația s-a deteriorat în mod similar situației industriei comunitare. Prin urmare, aceste societăți nu au putut cauza nici un prejudiciu industriei comunitare.
5.3.2. Rezultate ale altor producători comunitari cunoscuți
(122)
Astfel cum se menționează la considerentul 8 de mai sus, alți doi producători comunitari au furnizat anumite informații, dar nu au susținut reclamația. De altfel, alți doi producători comunitari cunoscuți au susținut reclamația, dar nu au cooperat la anchetă, iar un fost producător a furnizat anumite informații privind fostele sale activități de producție. Toate aceste societăți au importat produsul în cauză în cantități considerabile. Datele disponibile referitoare la aceste societăți arată următoarele evoluții (din motive de confidențialitate, cifrele reale nu pot fi divulgate):
2002
2003
2004
PA
Vânzări ale producției comunitare în CE
Indice: 2002 = 100
100
75
49
29
Cota de piață
Indice: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
În cursul perioadei examinate, vânzările de mese de călcat fabricate de respectivii producători comunitari au scăzut cu 71 %. Cota lor de piață a scăzut și mai mult, cu 77 %, întrucât piața s-a extins în cursul aceleiași perioade.
(124)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 78 de mai sus, în 2004 și în timpul perioadei de anchetă, anumiți producători comunitari tradiționali de mese de călcat și-au redus mult sau au încetat complet activitatea de producție în Comunitate și au început să importe masiv din țările în cauză. În fapt, unele dintre aceste societăți nu mai pot fi considerate producători comunitari, întrucât unitățile lor de producție au fost închise în timpul perioadei de anchetă.
(125)
Ținând seama de aspectele menționate anterior, s-a concluzionat că ceilalți producători s-au aflat într-o situație similară celei a industriei comunitare și că activitățile lor de producție nu au cauzat nici un prejudiciu industriei comunitare.
5.3.3. Situația exporturilor industriei comunitare
(126)
Rezultatele exporturilor industriei comunitare au rămas relativ stabile pe toată durata perioadei examinate. Ca volum, nu se remarcă nici o deteriorare. În termeni de preț de vânzare, scăderea de 15 % din 2003 a fost parțial compensată în 2004, iar prețurile de export au rămas stabile în timpul perioadei de anchetă. Trebuie remarcat că prețul de vânzare la export este cu mult mai mare decât prețul de vânzare în Comunitate și că volumul vânzărilor la export nu reprezintă decât aproximativ 10 % din producția industriei comunitare.
(127)
În consecință, se poate concluziona că exporturile industriei comunitare nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria comunitară.
5.3.4. Importuri din RPC nevândute la prețuri de dumping
(128)
Se amintește că, în ceea ce privește importurile provenite de la un producător-exportator chinez, s-a constatat că acestea nu erau vândute la prețuri de dumping și, prin urmare, acestea au fost excluse din analiza privind importurile cu prețuri de dumping provenite din țările în cauză și a efectului acestora asupra situației industriei comunitare. În consecință, s-a verificat dacă importurile provenite de la respectiva societate ar fi putut întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile cu prețuri de dumping și prejudiciul important suferit de industria comunitară.
(129)
Ancheta a stabilit că, în cursul perioadei examinate, volumul importurilor provenite din RPC și nevândute la prețuri de dumping a crescut cu 467 %, spre deosebire de importurile cu prețuri de dumping provenite din țările în cauză, care au crescut cu 856 %. În termeni absoluți, volumul importurilor la prețuri de dumping provenite din țările în cauză a fost de cinci ori mai mare decât volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping. Cota de piață a importurilor chineze care nu fac obiectul unui dumping a crescut cu 343 %, în timp ce cota de piață a importurilor la prețuri de dumping a crescut cu 647 % în aceeași perioadă. Prețul mediu al importurilor care nu fac obiectul unui dumping a crescut în cursul perioadei examinate și, în termeni absoluți, a rămas cu mult superior prețului mediu al importurilor cu prețuri de dumping, rămânând, cu toate acestea, inferior prețului mediu al industriei comunitare.
(130)
Ținând seama de aspectele menționate anterior, s-a concluzionat provizoriu că eventualul efect al importurilor chineze care nu au fost vândute la prețuri de dumping nu poate fi considerat în măsură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile la preț de dumping și prejudiciul important suferit de industria comunitară.
5.3.5. Importuri din alte țări terțe
(131)
Anumite părți au susținut că importurile din Turcia au intrat pe piața comunitară în cantități tot mai mari, la prețuri similare prețurilor chineze, cauzând astfel un prejudiciu industriei comunitare.
(132)
Trebuie remarcat în acest sens că respectivele afirmații nu au fost confirmate de anchetă. În cadrul anchetei nu s-a prezentat nici un element care să demonstreze existența unor importuri provenite din Turcia. În plus, producătorul turc de mese de călcat care a cooperat, menționat la considerentul 10 de mai sus, nu își vindea produsul similar în Comunitate. În sfârșit, ancheta nu a arătat existența nici unei alte surse de importuri.
(133)
Ținând seama de concluziile menționate anterior, afirmația referitoare la importurile din Turcia nu a putut fi acceptată și s-a concluzionat că importurile din alte țări terțe nu au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare.
5.3.6. Prejudiciu autoprovocat
(134)
Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul a fost autoprovocat, întrucât industria comunitară nu a fost în măsură să reacționeze la modificările schemelor de distribuție și de consum și la evoluția tehnologică privind fabricarea meselor de călcat. În plus, s-a susținut că acest prejudiciu autoprovocat a fost, de asemenea, rezultatul importurilor de mese de călcat chineze efectuate de producătorii comunitari înșiși.
(135)
Mesele de călcat fabricate în Comunitate sunt distribuite în mod normal prin intermediul unor comercianți sau, cel mai adesea, sunt livrate direct vânzătorilor cu amănuntul sau centrelor de distribuție ale acestora. Mesele de călcat importate sunt comercializate în mod normal de importatori/comercianți sau de centrele de distribuție/aprovizionare ale marilor lanțuri de magazine de vânzare cu amănuntul. În cazul importurilor, proporția în care produsele sunt comercializate prin cele două lanțuri de distribuție variază de la un producător-exportator la altul. În toate cazurile pot fi implicați și agenți. Această schemă de distribuție există de mai mulți ani și în timp nu s-a înregistrat nici o modificare neprevăzută semnificativă. Industria comunitară a aprovizionat în mod tradițional atât pe micii vânzători cu amănuntul, cât și marile lanțuri de magazine de vânzare cu amănuntul. În consecință, creșterea procentului de mese de călcat comercializate prin lanțuri de magazine de vânzare cu amănuntul nu poate fi considerată în sine ca un factor de prejudiciu. Nu s-a confirmat nici o altă modificare semnificativă a structurii consumului.
(136)
În ceea ce privește procesul și tehnologia de producție, s-a afirmat că industria comunitară nu poate răspunde cerințelor specifice ale clienților/vânzătorilor cu amănuntul din cauza nivelului ridicat de automatizare a producției sale. În primul rând, trebuie remarcat că, fără automatizare, cu siguranță industria comunitară nu ar putea face față concurenței produselor importate din țări în care energia, materiile prime și mâna de lucru costă foarte puțin. În al doilea rând, producția automatizată permite industriei comunitare să garanteze o calitate superioară și termene de fabricație foarte scurte, considerate de clienți ca fiind avantaje comparative. În sfârșit, nu a fost prezentat nici un element de probă care să susțină afirmația că industria comunitară nu poate răspunde cerințelor specifice ale clienților/vânzătorilor cu amănuntul din punctul de vedere al designului și inovației.
(137)
În ceea ce privește importurile de mese de călcat efectuate de industria comunitară, din anchetă a reieșit că s-au importat numai cantități nesemnificative în perioada de anchetă. Este vorba de o măsură de autoapărare a industriei comunitare în fața afluxului de importuri care fac obiectul unui dumping efectuate la prețuri mici. În orice caz, aceste importuri au fost revândute în Comunitate la prețuri neprejudiciabile. Prin urmare, respectivele importuri nu au putut cauza un prejudiciu industriei comunitare.
(138)
Ținând seama de aspectele menționate anterior, aceste afirmații au fost respinse și s-a concluzionat că prejudiciul nu a putut fi autoprovocat.
5.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(139)
În concluzie, s-a confirmat că prejudiciul important suferit de industria comunitară, constând în special în scăderea volumului vânzărilor, scăderea cotei de piață și scăderea prețului unitar de vânzare, care au dus la o deteriorare a situației financiare, a fost cauzat de importurile la prețuri de dumping provenite din țările în cauză. Cu toate că importurile din RPC care nu au fost vândute la prețuri de dumping au contribuit, după toate probabilitățile, la deteriorarea rezultatelor producătorilor comunitari, evoluția, volumul, cota lor de piață și nivelul prețurilor acestora nu au fost în măsură să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile la prețuri de dumping și situația prejudiciabilă a industriei comunitare.
(140)
Ținând seama de analiza anterioară potrivit căreia efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare au fost separate clar de efectele prejudiciabile ale importurilor la prețuri de dumping, s-a confirmat că acești alți factori nu au fost în măsură să respingă faptul că prejudiciul estimat trebuie să fie atribuit importurilor cu prețuri de dumping.
(141)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile la prețuri de dumping provenite din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL COMUNITĂȚII
6.1. Observații generale
(142)
Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind existența unui dumping prejudiciabil, există motive întemeiate pentru a concluziona că nu este în interesul Comunității să adopte măsuri în acest caz special. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, au fost examinate efectele unor eventuale măsuri asupra tuturor părților interesate și consecințele neinstituirii unor măsuri, pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.
6.2. Interesul industriei comunitare
(143)
Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că industria comunitară a fost prejudiciată de importurile la prețuri de dumping. Creșterea semnificativă a importurilor cu prețuri de dumping înregistrată în ultimii ani a provocat o blocare a prețurilor atât la nivelul comerțului cu ridicata/distribuției, cât și la nivelul comerțului cu amănuntul, nivel la care mesele de călcat importate se află în concurență cu cele fabricate în Comunitate. Industria comunitară nu este în măsură să-și reducă și mai mult prețurile de vânzare, întrucât aceasta ar însemna să vândă la un preț inferior costului său de producție. În consecință, întrucât piața meselor de călcat este determinată în primul rând de prețul cu care se comercializează produsul de către lanțurile de magazine de vânzare cu amănuntul, devine tot mai dificil pentru industria comunitară să-și asigure noi comenzi. Se amintește că mai mulți producători tradiționali și-au încetat deja activitatea de producție și desfășoară în prezent activități ca importatori/comercianți ai produsului în cauză.
(144)
În acest context, este evident că, în cazul neinstituirii unor măsuri, situația industriei comunitare ar continua să se deterioreze și că, după toate probabilitățile, producția de mese de călcat în Comunitate ar înceta în scurt timp. Efectul negativ asupra ocupării forței de muncă ar afecta în special o zonă geografică a Comunității în care sunt stabiliți mai mulți producători și furnizorii acestora. În schimb, instituirea unor măsuri ar putea împiedica o nouă creștere substanțială a importurilor cu prețuri de dumping din țările în cauză, ceea ce ar permite industriei comunitare să-și mențină cel puțin poziția pe care o ocupă în prezent pe piață. Ancheta a demonstrat că orice creștere a cotelor de piață deținute de importurile la prețuri de dumping din țările în cauză are loc în detrimentul direct al industriei comunitare.
(145)
În cazul instituirii unor drepturi antidumping pentru importurile de mese de călcat din țările în cauză, există probabilitatea ca distribuitorii și lanțurile de magazine de vânzare cu amănuntul să-și schimbe furnizorii, cel puțin în parte, în favoarea producătorilor comunitari. Într-adevăr, în cazul în care se instituie măsuri și în cazul în care prețurile de import sunt readuse la un nivel neprejudiciabil, industria comunitară ar putea concura în condiții comerciale echitabile, pe baza unor avantaje comparabile corespunzătoare.
(146)
În consecință, instituirea măsurilor este în mod clar în interesul industriei comunitare și al producătorilor comunitari care au susținut activ reclamația, dar și al celorlalți producători comunitari care nu au susținut-o în mod activ.
6.3. Interesul consumatorilor
(147)
Nici o organizație de consumatori nu s-a exprimat ulterior publicării avizului de deschidere a prezentei proceduri. Cu toate acestea, s-a analizat efectul eventualelor măsuri asupra consumatorilor.
(148)
Pentru evaluarea respectivului efect, s-au luat în considerare următoarele elemente:
-
de obicei, distribuția către consumatori se face prin intermediul importatorilor/comercianților cu ridicata și/sau prin intermediul distribuitorilor/vânzătorilor cu amănuntul. Fiecare aplică o marjă care îi permite să-și acopere costurile și să realizeze un anumit profit. Nivelul acestei marje poate varia mult de la un operator la altul, dar în general este ridicat, cu toate că marja de profit aplicată de vânzătorii cu amănuntul pare mai mare decât cea aplicată de importatori. În fapt, prețul mediu cu amănuntul al unei mese de călcat este de aproximativ 35 EUR, în timp ce prețul unitar mediu al importurilor la prețuri de dumping la frontiera comunitară, incluzând costurile de transport, a fost de 6,53 EUR în cursul perioadei de anchetă. În consecință, chiar ținând seama de eventuale costuri suplimentare la nivelul importatorilor sau vânzătorilor cu amănuntul, se constată o diferență considerabilă între prețurile de import și prețurile cu amănuntul;
-
în cel mai rău caz, adică în cazul în care sarcina măsurilor antidumping se repartizează în mod echitabil între importatori, vânzătorii cu amănuntul și consumatori, revenind câte o treime fiecăruia, consumatorul ar trebui să plătească în plus cu mai puțin de cincizeci de eurocenți pentru o masă de călcat, un bun durabil a cărui durată de viață utilă este de cel puțin cinci ani. Acest preț suplimentar trebuie să fie comparat cu marja de profit totală de aproximativ 500 % indicată în alineatul precedent;
-
trebuie remarcat faptul că, întrucât prețurile cu amănuntul nu au scăzut în consecință, consumatorul pare să nu fi beneficiat de afluxul recent al importurilor efectuate la prețuri mici. Prin urmare, nu există motive pentru a considera că prețurile cu amănuntul ar varia în cazul instituirii unor măsuri antidumping.
(149)
Ținând seama de aspectele menționate anterior, eventualul efect financiar al măsurilor antidumping asupra consumatorilor de mese de călcat poate fi în mare măsură neglijabil. În schimb, în cazul neinstituirii unor măsuri antidumping, producția comunitară ar dispărea, după toate probabilitățile, iar gama de tipuri de produse oferite consumatorilor ar deveni mai săracă.
(150)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că instituirea de măsuri nu poate fi contrară interesului consumatorilor comunitari de mese de călcat.
6.4. Interesul distribuitorilor/vânzătorilor cu amănuntul
(151)
Nici un distribuitor/vânzător cu amănuntul și nici o organizație de distribuitori/vânzători cu amănuntul nu a formulat observații în stadiul actual al anchetei. Cu toate acestea, este cunoscut faptul că, în prezent, mesele de călcat sunt vândute în special de marile lanțuri de magazine de vânzare cu amănuntul (hipermarketuri și supermarketuri). Prin urmare, este foarte probabil că, pentru majoritatea distribuitorilor/vânzătorilor cu amănuntul, produsul în cauză nu reprezintă decât o parte neglijabilă din cifra de afaceri. În consecință și ținând seama de marja de profit importantă pe care o aplică în mod obișnuit (a se vedea considerentul 148 de mai sus), s-a concluzionat în mod provizoriu că instituirea unor măsuri nu ar avea probabil un efect negativ considerabil asupra situației acestora.
6.5. Interesul importatorilor independenți din Comunitate
(152)
Doi importatori și un comerciant în legătură cu unul dintre aceștia au răspuns la chestionar. În plus, patru importatori au furnizat anumite informații și/sau observații în termenele prevăzute. Aceste societăți reprezintă împreună peste 20 % din importurile totale în Comunitate. Toate s-au opus instituirii unor măsuri împotriva RPC, dar numai unele dintre ele s-au opus instituirii de măsuri împotriva Ucrainei.
(153)
Situația importatorilor care au prezentat observații variază în funcție de dimensiunea lor și de importanța pe care o are produsul în cauză în activitățile lor. Astfel cum s-a menționat anterior, unele dintre aceste societăți sunt sau au fost producători tradiționali care, pentru a face față concurenței, și-au modificat activitatea principală și în prezent operează în principal sau exclusiv ca importatori. Aceste societăți fabrică/importă, în mod normal, o gamă variată de produse de uz casnic, mesele de călcat reprezentând numai o fracțiune din activitățile acestora. În cazul unuia dintre principalii foști producători, devenit recent un importator important de mese de călcat chinezești, s-a concluzionat în mod provizoriu că, în perioada de anchetă, mesele de călcat au reprezentat mai puțin de 4 % din cifra sa de afaceri. În plus, respectiva societate s-a opus instituirii de măsuri împotriva RPC, dar nu și instituirii măsurilor împotriva Ucrainei, întrucât nu importă din țara respectivă. De asemenea, s-a constatat că societatea cumpăra anumite tipuri de mese de călcat de la producători comunitari. Ținând seama de diferitele surse de aprovizionare ale societății în cauză, în cazul în care aceasta nu poate să transfere o treime din dreptul antidumping vânzătorilor cu amănuntul (a se vedea considerentul 148), se estimează că efectul asupra majorării sale brute pentru mesele de călcat nu poate depăși 10 %. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că informațiile obținute până în acest stadiu al anchetei nu au permis efectuarea unui calcul exact. De asemenea, trebuie amintit că marja de profit aplicată de acest tip de importatori pare să fie considerabilă. Cu toate că ancheta privind situația acestor importatori continuă, s-a concluzionat că măsurile provizorii nu le-ar afecta activitățile în mod semnificativ.
(154)
Un importator care a cooperat fabrică huse pentru mese de călcat, pe care le vinde împreună cu mesele de călcat importate. S-a susținut că orice drept antidumping instituit asupra importurilor de mese de călcat ar afecta și producția de huse și ar avea astfel un efect semnificativ asupra cifrei de afaceri a acestei societăți. Totuși, trebuie remarcat că husele de mese de călcat se vând și separat și că, prin urmare, instituirea unor măsuri antidumping nu ar afecta aceste vânzări. De asemenea, trebuie remarcat că vânzările de mese de călcat nu au reprezentat mai mult de 10 % din cifra sa de afaceri. În consecință, efectul unor măsuri provizorii asupra activităților societății în cauză nu ar fi semnificativ.
(155)
De asemenea, majoritatea importatorilor care comercializează sau care au comercializat și produse comunitare au recunoscut că nu ar fi în interesul lor să devină total dependenți de mesele de călcat importate, în special de cele originare din RPC, și au confirmat că preferă să aibă și alte surse de aprovizionare. Cea mai bună modalitate de a realiza acest obiectiv este eliminarea practicilor de dumping, astfel încât industria comunitară să continue să existe.
(156)
Ținând seama de aspectele menționate anterior și de elementele menționate la considerentul 148 de mai sus, în special de marjele de profit considerabile și de faptul că un cost suplimentar determinat de dreptul antidumping ar fi mai mic de cincizeci de eurocenți pe unitate, s-a concluzionat în mod provizoriu că măsurile antidumping nu ar avea un efect defavorabil decisiv asupra situației importatorilor independenți de mese de călcat în Comunitate, deși este posibil ca unii dintre aceștia să fie nevoiți să suporte o sarcină puțin mai mare decât vânzătorii cu amănuntul. În orice caz, înainte de formularea concluziilor finale, se va ține seama de toate observațiile.
6.6. Concluzie privind interesul Comunității
(157)
Din analiza anterioară reiese că este în interesul industriei comunitare să se instituie măsuri care ar trebui cel puțin să reducă importurile substanțiale efectuate la prețuri de dumping, despre care s-a constatat că au afectat în mod considerabil situația industriei comunitare. Și ceilalți producători comunitari ar trebui să beneficieze de aceste măsuri.
(158)
De asemenea, analiza a demonstrat că măsurile antidumping nu vor avea un impact financiar asupra consumatorilor. În cel mai rău caz, aceștia vor trebui să plătească în plus cu mai puțin de cincizeci de eurocenți pentru achiziționarea unui bun durabil. În schimb, în cazul neinstituirii unor măsuri, alegerea consumatorilor ar putea fi afectată în mod negativ, întrucât mesele de călcat comunitare ar putea dispărea de pe piață.
(159)
Distribuitorii și vânzătorii cu amănuntul ar putea asista la o creștere a prețului de cumpărare al produsului în cauză, dar probabil nu vor fi afectați în mod semnificativ de respectivele măsuri, ținând seama de marjele mari aplicate de aceștia.
(160)
Importatorii produsului în cauză ar trebui să suporte o sarcină puțin mai mare decât cea suportată de vânzătorii cu amănuntul. Cu toate acestea, aceștia ar păstra avantajul de a dispune de mai multe surse de aprovizionare și nu ar depinde de importuri, astfel cum s-ar întâmpla, după toate probabilitățile, în cazul neinstituirii unor măsuri.
(161)
În ansamblu, se consideră că instituirea de măsuri, adică eliminarea dumpingului prejudiciabil, ar trebui să permită industriei comunitare să-și continue activitățile și că efectul potențial negativ pe care aceste măsuri l-ar putea avea asupra anumitor operatori economici din Comunitate nu ar fi disproporționat în raport cu efectele lor benefice asupra industriei comunitare.
(162)
Ținând seama de aspectele menționate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că nu există motive întemeiate pentru interesul Comunității de a nu institui măsuri antidumping în acest caz.
7. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(163)
Ținând seama de concluziile provizorii stabilite în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat și interesul Comunității, se consideră oportună instituirea unor măsuri antidumping provizorii împotriva importurilor produsului în cauză provenite din RPC și Ucraina, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile cu prețuri de dumping.
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(164)
Nivelul măsurilor antidumping provizorii trebuie să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile la prețuri de dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(165)
Pentru calcularea valorii dreptului necesar pentru eliminarea efectelor dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care l-ar putea obține în condiții de concurență normale, adică în absența importurilor la prețuri de dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 7 % din cifra de afaceri. S-a demonstrat că acesta este profitul care ar putea fi obținut în mod normal în absența unui dumping prejudiciabil, întrucât a fost profitul obținut de industria comunitară înainte ca importurile chineze și ucrainene să înceapă să crească puternic în perioada examinată. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil pentru industria comunitară a produsului similar. Prețul neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 7 % menționată anterior la costul de producție.
(166)
Nivelul de majorare a prețurilor necesar a fost determinat prin compararea prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, cu prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Eventualele diferențe rezultate din comparația respectivă au fost exprimate ulterior în procente din valoarea medie CIF de import. În cazul tuturor producătorilor-exportatori chinezi care au cooperat, aceste diferențe au fost mai mari decât marjele de dumping constatate. În cazul Ucrainei, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost mai mic decât marja de dumping constatată în cazul singurului producător-exportator.
7.2. Măsuri provizorii
(167)
Ținând seama de aspectele menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a considerat că trebuie să fie instituite măsuri antidumping provizorii la importurile originare: (i) din RPC, la nivelul marjelor de dumping constatate și (ii) din Ucraina, la nivelul de eliminare a prejudiciului.
(168)
Pe baza celor de mai sus, rata dreptului antidumping provizoriu pentru RPC și Ucraina se stabilește după cum urmează:
Țară
Societate
Drept antidumping
RPC
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Toate celelalte societăți
38,1 %
Ucraina
Toate societățile
10,3 %
(169)
Nivelurile drepturilor individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată pentru societățile în cauză în cadrul prezentei anchete. Aceste niveluri ale dreptului (spre deosebire de dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile în cauză și, prin urmare, de persoanele juridice specifice, menționate în prezentul regulament. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei nume și adresă nu sunt menționate în mod special în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de persoanele juridice de legătură ale societăților menționate în mod special, nu pot beneficia de aceste niveluri și, în cazul acestora, se aplică dreptul aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(170)
Orice solicitare de aplicare a unor niveluri individuale ale dreptului antidumping (de exemplu, în urma modificării denumirii entității sau în urma creării unor noi entități de producție sau vânzare) trebuie să fie adresată de îndată Comisiei (3), împreună cu toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare la producția, vânzările pe piața internă și vânzările la export determinate de modificarea denumirii sau de crearea noilor entități de producție sau vânzare. După consultarea Comitetului consultativ, Comisia modifică, după caz, prezentul regulament, actualizând lista societăților care beneficiază de niveluri individuale ale dreptului.
(171)
Pentru a garanta o aplicare corectă a dreptului antidumping, nivelul dreptului rezidual nu ar trebui aplicat numai producătorilor-exportatori care nu au cooperat, ci și producătorilor care nu au exportat produsul în cauză în Comunitate în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, în cazul în care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf din regulamentul de bază, aceste societăți sunt invitate să depună o cerere de reexaminare, în conformitate cu articolul menționat, pentru ca situația lor individuală să poată fi examinată.
8. DISPOZIȚIE FINALĂ
(172)
În vederea bunei administrări, este necesară stabilirea unui termen în care părțile în cauză care s-au prezentat în termenul stabilit în avizul de deschidere să-și prezinte observațiile în scris și să solicite audieri. În afară de aceasta, trebuie precizat că toate concluziile privind instituirea de drepturi, stabilite în sensul prezentului regulament, sunt provizorii și pot fi reexaminate în vederea instituirii oricărui drept definitiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping provizoriu pentru importurile de mese de călcat, cu sau fără picior, cu sau fără suprafață de lucru aspirantă și/sau încălzită electric și/sau suflantă, inclusiv mesele de călcat mâneci și elementele lor componente de bază, respectiv picioare, masă de călcat și suport pentru fierul de călcat, originare din Republica Populară Chineză și Ucraina, care intră sub incidența codurilor NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00 (coduri TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 și 8516900051).
(2) Nivelul dreptului antidumping provizoriu aplicabil prețului net franco la frontiera comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează, pentru produsele fabricate de următoarele societăți:
Țară
Societate
Drept antidumping
Cod adițional TARIC
RPC
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Toate celelalte societăți
38,1 %
A999
Ucraina
Toate societățile
10,3 %
-
(3) Punerea în liberă circulație în Comunitate a produselor menționate la alineatul (1) se face numai cu condiția constituirii unei garanții echivalente cu valoarea dreptului provizoriu.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, să-și prezinte punctul de vedere în scris și să fie audiate de Comisie în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile interesate își pot prezenta observațiile privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pentru o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 30 octombrie 2006.