32006R0716
L 125/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 716/2006 AL CONSILIULUI
din 5 mai 2006
de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de magnezie calcinată total (sinterizată) originară din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În decembrie 2003, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 3386/93 (2) (denumit în continuare „anchetă inițială”), măsuri antidumping la importurile de magnezie calcinată total (sinterizată) (denumită în continuare „produs în cauză”) originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Respectivele măsuri s-au prezentat sub forma unui preț minim de import.
(2)
În februarie 2000, respectivele măsuri au fost prorogate prin Regulamentul (CE) nr. 360/2000 al Consiliului (3), în urma unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor.
(3)
În urma unei reexaminări intermediare, prin Regulamentul (CE) nr. 986/2003 (4), Consiliul a revizuit forma măsurilor antidumping în vigoare, menținând prețul minim, dar subordonându-l unor condiții specifice și instituind un drept ad valorem de 63,3 % în toate celelalte cazuri.
2. Cererea de reexaminare
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză originar din RPC (5), serviciile Comisiei au primit, în noiembrie 2004, o cerere de reexaminare a respectivelor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(5)
Respectiva cerere a fost depusă de Eurométaux, în numele producătorilor comunitari (denumiți în continuare „producători reclamanți”) care reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 50 %, din producția comunitară totală a produsului în cauză.
(6)
Cererea susținea că expirarea măsurilor ar putea conduce la o continuare sau reapariție a dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei comunitare. Comisia, după consultarea comitetului consultativ, stabilind că existau suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea unei reexaminări, a inițiat o anchetă (6) în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
3. Ancheta
(7)
Serviciile Comisiei au informat oficial producătorii comunitari reclamanți, pe ceilalți producători comunitari, producătorii-exportatori din RPC (denumiți în continuare „exportatori chinezi”), importatorii, comercianții, utilizatorii și asociațiile lor reprezentative cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții guvernului țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării.
(8)
Serviciile Comisiei au trimis un chestionar tuturor acestor părți, precum și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit de avizul de deschidere.
(9)
Părților direct interesate li s-a dat, de asemenea, posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita audieri în termenul stabilit de avizul de deschidere.
(10)
Ținând seama de numărul aparent mare de exportatori chinezi și de importatori ai produsului în cauză, s-a intenționat, în avizul de deschidere, să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a putea decide dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, pentru a selecta un eșantion, serviciile Comisiei au trimis chestionare de eșantionare, solicitând informații specifice privind volumul vânzărilor și prețurile medii ale fiecărui producător-exportator și importator în cauză. Nu s-a primit nici un răspuns din partea producătorilor-exportatori și numai trei importatori au răspuns. În consecință, s-a decis să nu se recurgă la tehnica eșantionării.
(11)
De asemenea, au fost trimise chestionare unor producători din potențiale țări analoage, și anume Brazilia, Canada și Turcia, cunoscuți de serviciile Comisiei.
(12)
Toți producătorii comunitari reclamanți au răspuns la chestionar, ceea ce nu a făcut nici un exportator chinez și nici un importator. Cu toate acestea, doi importatori și-au făcut cunoscut punctul de vedere în scris, iar un utilizator a furnizat un răspuns parțial la chestionar.
(13)
Serviciile Comisiei au căutat și au verificat toate informațiile considerate necesare în sensul determinării probabilității de continuare sau reapariție a dumpingului și a prejudiciului și al examinării interesului Comunității. S-au efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:
(a)
Producători comunitari reclamanți:
-
Grecian Magnesite SA, Atena, Grecia;
-
Magnesitas Navarras SA, Pamplona, Spania;
-
Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovacia;
(b)
Producător din țara analoagă:
-
Kümaș Kütahya Manyezit Ișletmeleri Pazarlama A.Ș., Kütahya, Turcia.
4. Perioada de anchetă
(14)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie 2004 (denumită în continuare „perioadă de anchetă”). Examinarea tendințelor utile evaluării probabilității de continuare sau reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2000 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioadă examinată”).
B. PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR
1. Produsul în cauză
(15)
Produsul în cauză este același produs ca cel care a făcut obiectul anchetelor anterioare, care au dus la instituirea unor măsuri în prezent în vigoare, și anume magnezia calcinată total, originară din RPC și care se încadrează la codul NC ex 2519 90 30.
(16)
Magnezia calcinată total se obține din magnezit, un carbonat de magneziu care se găsește în stare naturală. Pentru producerea acesteia, carbonatul de magneziu este extras, zdrobit, sortat, apoi calcinat în cuptor la temperaturi între 1 500 °C și 2 000 °C. Produsul astfel obținut prezintă un conținut de oxid de magneziu (MgO) cuprins între 80 % și 98 %. Principalele impurități sunt oxidul de siliciu (SiO2), oxidul de fier (Fe2O3), oxidul de aluminiu (Al2O3), oxidul de calciu (CaO) și trioxidul de bor (B2O3). Produsul în cauză este utilizat, în principal, în industria materialelor refractare pentru a obține produse refractare turnate sau nu. Deși acesta poate prezenta diferite calități în funcție de conținutul său de MgO, toate au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, au aceleași utilizări și sunt interschimbabile. În consecință, ca în ancheta precedentă, acestea ar trebui considerate un singur produs în sensul prezentei anchete.
2. Produsul similar
(17)
Astfel cum s-a stabilit în anchetele precedente, prezenta anchetă de reexaminare a stabilit că produsele exportate din RPC și cele fabricate și vândute pe piața internă chineză, precum și cele fabricate și vândute de producătorii comunitari pe piața comunitară și de producătorul din țara analoagă pe piața internă a țării respective au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și au aceleași utilizări finale; în consecință, sunt considerate produse similare, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA DE CONTINUARE A DUMPINGULUI
(18)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor ar putea conduce la o continuare a dumpingului.
1. Observații preliminare
(19)
Întrucât nici un exportator chinez sau importator comunitar nu a cooperat, respectiva examinare a trebuit să se bazeze pe date obținute din alte surse de informare accesibile serviciilor Comisiei. În acest sens și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, s-au utilizat datele Eurostat bazându-se pe codul NC din opt cifre, verificate cu alte surse, pentru a stabili volumul importurilor și prețurile acestora.
(20)
Pe baza datelor furnizate de Eurostat, s-a constatat că, în timpul perioadei de anchetă, s-au importat 369 079 tone din produsul în cauză din RPC în Comunitate, ceea ce reprezintă aproximativ 40 % din consumul comunitar.
(21)
În perioada de anchetă a reexaminării precedente în temeiul expirării măsurilor, importurile în Comunitate din produsul în cauză se ridicau la 260 967 tone, adică 54 % din consumul comunitar.
(22)
Ar trebui reținut faptul că, întrucât Comunitatea s-a extins la douăzeci și cinci de state membre, nu este posibil să se compare direct volumul și cota de piață a exporturilor constatate cu ocazia reexaminării precedente în temeiul expirării măsurilor cu cele constatate în prezenta anchetă.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul perioadei de anchetă
(23)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, serviciile Comisiei au utilizat aceeași metodologie ca în cursul anchetei precedente. Se reamintește că s-a stabilit atunci o marjă de dumping de aproximativ 50 %.
(24)
La calcularea valorii normale, s-a luat în considerare faptul că, în cadrul prezentei anchete, valoarea normală a importurilor din RPC trebuie să se bazeze pe informațiile obținute de la o țară terță cu economie de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Avizul de deschidere avea în vedere Turcia ca țară terță cu economie de piață. Un importator independent a susținut că această alegere nu este adecvată, pentru motivul că accesul la materiile prime este mai dificil în Turcia decât în RPC: minele de magnezit din Turcia nu prezintă aceleași avantaje naturale ca minele din RPC, astfel încât costurile de extragere și prelucrare sunt mai mari în Turcia. Același importator a susținut, de asemenea, că piața internă turcă este prea mică pentru a fi reprezentativă pentru piața chineză. Acesta a sugerat să se aleagă Brazilia sau Canada, care, în opinia lui, ar constitui țări terțe cu economie de piață mai adecvată.
(25)
Serviciile Comisiei au examinat dacă Turcia, reținută ca țară terță cu economie de piață în ancheta precedentă, rămâne o alegere rezonabilă. Acestea au constatat, în special, că cel puțin trei societăți turce produc și vând produsul în cauză în Turcia în cantități semnificative, aflându-se în concurență între ele și că produsele lor erau în concurență cu importurile din alte țări. Chestiunea referitoare la accesul la materiile prime, mai ușor în RPC decât în Turcia, a fost abordată în ancheta inițială, nefiind adus nici un alt element de probă care să modifice concluzia potrivit căreia Turcia este o alegere adecvată. Atunci când s-a demonstrat că astfel de diferențe există, acestea au fost luate în considerare sub formă de ajustări. Un producător turc a acceptat să coopereze.
(26)
S-a examinat, de asemenea, propunerea de a alege Brazilia sau Canada că țară analoagă și s-au adresat chestionare antidumping tuturor producătorilor produsului în cauză cunoscuți din respectivele țări. Întrucât nici unul dintre aceștia nu a răspuns, serviciile Comisiei nu dispuneau, în consecință, de nici o informație privind prețurile de vânzare și costurile de producție ale produsului în cauză în Canada sau în Brazilia. În consecință, nu s-a putut avea în vedere să se utilizeze Brazilia sau Canada ca țară terță analoagă.
(27)
În consecință, s-a concluzionat că Turcia constituie o țară analoagă adecvată pentru stabilirea valorii normale.
(28)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă producătorul turc a realizat vânzări interne ale produsului în cauză în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cantități suficiente. Deoarece volumul tranzacțiilor profitabile depășea 80 %, iar prețul mediu ponderat era mai mare decât costul de producție, la care se adaugă costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, valoarea normală s-a stabilit pe baza mediei ponderate a prețurilor plătite efectiv pentru produsul în cauză vândut pe piața internă turcă. În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, s-a utilizat prețul de vânzare mediu ponderat al producătorului turc, în măsura în care serviciile Comisiei nu dispuneau de nici o informație privind calitățile produsului importate din RPC în Comunitate și în măsura în care nimic nu sugera că gama de produse exportată din RPC către Comunitate și cea fabricată și vândută pe piața internă turcă este fundamental diferită.
(29)
Ținând seama de lipsa de cooperare din partea exportatorilor chinezi, prețul de export a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, în acest caz pe cifrele Eurostat, care au fost considerate adecvate în acest sens. Nivelurile prețurilor medii astfel obținute au fost confirmate de informațiile comunicate de singurul utilizator care a cooperat.
(30)
Valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză s-au comparat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, la nivelul franco fabrică.
(31)
În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări pentru costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, al manipulării și al încărcării și costurile auxiliare.
(32)
În ancheta precedentă, s-a acceptat că accesul la materiile prime este mai ușor în RPC decât în Turcia. În absența informațiilor care să indice că situația s-a schimbat, s-a operat o ajustare pentru a se ține seama de diferența dintre costurile de extracție din cele două țări. Valorii normale i s-a aplicat aceeași ajustare ca în ancheta inițială, și anume o reducere corespunzătoare cu 20 % din costul de extracție constatat pentru producătorul turc care a cooperat.
(33)
În afară de aceasta, precum în anchetele precedente, s-a considerat că puritatea materiei prime din RPC este mai mare decât a celei din Turcia. În absența informațiilor care să indice că situația s-a schimbat, s-a operat o ajustare corespunzătoare cu 25 % din costul de fabricație constatat pentru producătorul turc care a cooperat pentru a ține seama de respectiva diferență.
(34)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export către Comunitate a indicat existența unui dumping, marja de dumping fiind egală cu diferența dintre cele două valori. Marja de dumping astfel stabilită, exprimată ca procent din prețul de import CIF frontieră comunitară era de aproximativ 35 %.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(35)
În afară de analiza existenței unui dumping în cursul perioadei de anchetă, s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului. Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi și ținând seama de raritatea informațiilor publice cu privire la industria chineză a magneziei calcinate total, concluziile care urmează se bazează, în principal, pe datele disponibile, și anume informațiile privind studiile de piață furnizate de producătorii reclamanți sau obținute în cursul anchetei și considerate fiabile, precum și datele comunicate de Eurostat, statisticile comerciale japoneze și datele de la US bureau of the Census.
(36)
În conformitate cu cererea de reexaminare în temeiul expirării măsurilor, producătorii chinezi ar fi dispus de importante capacități de producție neutilizate, întrucât China deține cele mai mari resurse de minereu de magnezit din lume (estimate la 1 300 milioane tone). Capacitățile totale de producție chineze se estimează că sunt de aproximativ 3,5 milioane tone pe an, în timp ce consumul intern chinez este cuprins între 1,2 și 1,5 milioane tone, iar exporturile reprezintă aproximativ 1 milion tone pe an. Respectivele cifre arată că producția chineză ar putea crește rapid în cazul în care exportatorii chinezi ar dori acest lucru.
(37)
Potrivit datelor comunicate de Eurostat, prețul produsului în cauză exportat către Comunitate a scăzut cu 10 % între 2000 și perioada de anchetă, în timp ce erau măsuri în vigoare. Cu toate acestea, prețul mediu de export a rămas mai mare decât prețul minim de import impus.
(38)
În cursul perioadei examinate, Japonia și Statele Unite constituiau două dintre principalele piețe de export pentru producătorii chinezi ai produsului în cauză.
(39)
Între 2000 și perioada de anchetă, prețurile exporturilor chineze către Japonia au scăzut cu aproximativ 7 %, de la 20 054 JPY/t (202 EUR/t) la 19 513 JPY/t (145 EUR/t), în timp ce volumul acestora rămânea, în ansamblu, stabil, de aproximativ 270 000 tone.
(40)
Diferența dintre respectivele prețuri și cele practicate la exportul către Comunitate s-a redus astfel între începutul și sfârșitul perioadei examinate, chiar dacă prețurile practicate la exportul către Japonia au rămas mai mari. În consecință, piața comunitară a devenit mai atractivă pentru exportatorii chinezi în raport cu cea a Japoniei în cursul perioadei examinate, ceea ce i-a încurajat să exporte volume mai importante către Comunitate.
(41)
Între 2000 și perioada de anchetă, prețurile exporturilor chineze către Statele Unite au crescut semnificativ, de la 129 USD/t (140 EUR/t) la 208 USD/t (167 EUR/t).
(42)
În acest sens, ar trebui remarcat că, în cursul perioadei examinate, toți producătorii americani de magnezie naturală calcinată total și-au încetat treptat activitatea, iar importurile chineze dominau piața americană. În cursul perioadei de anchetă, acestea reprezentau, într-adevăr, aproape 82 % din consumul de magnezie calcinată total din Statele Unite.
(43)
Cu prețuri relativ ridicate, în special mai ridicate decât cele practicate la exportul către Comunitate, este posibil ca piața americană să fi devenit mai atrăgătoare pentru exportatorii chinezi ai produsului în cauză în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, în ansamblu, cantitățile exportate către Statele Unite nu au crescut între începutul perioadei examinate și perioada de anchetă; acestea au rămas stabile, în jurul a 340 000 tone pe an. În consecință, pare improbabil ca exportatorii chinezi să-și mărească în continuare, în mod semnificativ, volumele exporturilor produsului în cauză către Statele Unite în viitorul apropiat.
(44)
În orice caz, ținând seama de importanța capacităților de producție neutilizate de care dispun producătorii chinezi, este puțin probabil ca țări terțe să poată absorbi o creștere a exporturilor chineze. În caz de expirare a măsurilor, exportatorii chinezi ar fi, în consecință, încurajați să-și mărească exporturile către Comunitate.
(45)
Ținând seama de faptul că nici un exportator chinez nu a cooperat la anchetă, analiza evoluției exporturilor chineze către Comunitate s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(46)
Tendințele observate în cursul perioadei examinate arată variații anuale puternice ale volumelor și ale prețurilor unitare medii ale exporturilor chineze către Comunitate.
(47)
În ceea ce privește prețurile, după cum s-a indicat anterior, scăderea globală în cursul perioadei examinate a fost de 10 %, însă a avut loc o scădere semnificativă (- 24 %) în ultimii ani, și anume între 2001 și 2004.
(48)
În ceea ce privește volumele, s-a semnalat anterior că exportatorii chinezi vor fi încurajați să-și mărească în continuare exporturile către Comunitate, având în vedere capacitățile de producție neutilizate și posibilitățile limitate de a exporta mai mult către țări terțe. În afară de aceasta, dacă în cursul perioadei examinate, volumul exporturilor a crescut, în ansamblu, cu 6 %, creșteri semnificative au survenit în ultimii ani (+ 36 % între 2001 și 2004).
(49)
În măsura în care nu există indicii conform cărora tendințele observate în cursul ultimilor ani ai perioadei examinate nu vor continua, informațiile disponibile arată că este probabil ca prețurile să continue să scadă și volumele să continue să crească. De fapt, creșterea așteptată a exporturilor chineze către Comunitate s-ar face, probabil, în detrimentul industriei comunitare, cu alte cuvinte, pe baza prețurilor egale sau chiar mai mici decât cele care se practică în prezent și care fac obiectul unui dumping, cu scopul de a câștiga cote de piață.
(50)
De altfel, trebuie semnalat că, astfel cum s-a descris la considerentul 73 din Regulamentul (CE) nr. 360/2000, prețurile și cantitățile exporturilor chineze sunt influențate în prezent de sistemul licenței de export introdus de autoritățile chineze, ceea ce semnifică faptul că în cazul în care respectivul regim urmează să fie suprimat, exportatorii chinezi ar avea posibilitatea să-și mărească volumul exporturilor și să scadă prețurile.
(51)
Ancheta a arătat că exportatorii chinezi au continuat practicile de dumping în cursul perioadei de anchetă la un nivel semnificativ. Ținând seama de faptul că China dispune de importante capacități de producție neutilizate, iar Comunitatea a devenit pentru exportatorii chinezi o piață mai atrăgătoare decât în trecut în comparație cu alte piețe, este foarte probabil ca, în cazul abrogării măsurilor existente, dumpingul să continue la un nivel cel puțin similar. În afară de aceasta, este probabil ca volumul importurilor care fac obiectul unui dumping să crească în mod semnificativ și ca prețul acestora să scadă.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE
(52)
În cursul perioadei de anchetă au existat cinci producători comunitari de magnezie calcinată total. Ancheta a stabilit că cei trei producători comunitari reclamanți care au cooperat pe deplin reprezentau aproximativ 55 % din producția comunitară de magnezie calcinată total, constituind deci industria comunitară, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(53)
Un producător nu a cooperat, dar nu s-a opus anchetei. S-a constatat că era un producător în aval total integrat, care își utiliza producția de magnezie calcinată total doar pentru consumul intern.
(54)
Un alt producător cunoscut de Comisie a fost contactat în cadrul prezentei proceduri. Acesta nu a susținut procedura, dar nici nu s-a opus acesteia.
E. DETERMINAREA PIEȚEI COMUNITARE RELEVANTE
(55)
Pentru a stabili dacă industria comunitară a suferit sau nu un prejudiciu și pentru a stabili consumul și diferiții indicatori economici care reflectă situația respectivei industrii, s-a examinat dacă și în ce măsură analiza trebuie să țină seama de utilizarea ulterioară a produsului similar fabricat de industria comunitară.
(56)
Magnezia calcinată total este utilizată în producția materialelor refractare chiar de către societățile care o produc sau este vândută terților, legați sau nu.
(57)
În sensul prezentei anchete, s-a considerat că este utilizare captivă atunci când producția se livrează unei societăți care aparține aceluiași grup în vederea unei transformări ulterioare în aval. În acest caz, vânzările sau transferul costurilor se efectuează la prețuri de transfer care nu se fixează în conformitate cu regulile pieței sau către o societate care nu are libertatea de a alege furnizorul. În consecință, utilizarea captivă a trebuit să se analizeze la nivelul cantităților produse și al proporției de vânzări totale pe care le reprezenta. În toate celelalte situații, s-a considerat că este vorba de vânzări pe piața liberă.
(58)
Distincția dintre piața captivă și piața liberă este utilă în cadrul analizei prejudiciului, deoarece produsele destinate unei utilizări captive nu sunt expuse direct concurenței importurilor. În schimb, s-a constatat că producția destinată vânzării pe piața liberă intră în concurență directă cu importurile produsului în cauză.
(59)
Pentru a avea o imagine cât de completă posibil a situației industriei comunitare, Comisia a cules și a analizat datele privind întregul sector al magneziei calcinate total și a stabilit apoi dacă producția este destinată pieței captive sau pieței libere.
(60)
Ancheta a arătat că anumiți indicatori economici privind industria comunitară se pot analiza în mod rezonabil la nivel întregului sector, și anume ținând seama atât de utilizarea captivă, cât și de vânzările pe piața liberă. Într-adevăr, producția, capacitățile de producție și rata de utilizare a acestora, fluxul de lichidități, investițiile, capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile, ocuparea forței de muncă, costul mâinii de lucru și productivitatea se raportează la întregul sector, indiferent dacă producția este transferată în aval în cadrul aceluiași grup de societăți în vederea transformării acesteia sau dacă aceasta este vândută pe piața liberă.
(61)
Ceilalți indicatori economici privind industria comunitară s-au analizat și apreciat prin comparație cu situația de pe piața liberă, în special unde prevalează condiții de piață măsurabile și unde tranzacțiile se realizează în cadrul operațiunilor comerciale normale, ceea ce implică alegerea liberă a furnizorului: este vorba de volumul vânzărilor și de prețurile de vânzare pe piața comunitară, precum și de volumele exportate și de prețurile de export. În acest sens, consumul, cota de piață, creșterea, precum și rentabilitatea și randamentul investițiilor s-au calculat pe baza vânzărilor pe piața liberă.
F. SITUAȚIA PE PIAȚA COMUNITARĂ
1. Consumul pe piața comunitară
(62)
Consumul comunitar s-a calculat adunând vânzările realizate de industria comunitară în Comunitate (în afara utilizării captive), importurile din RPC și importurile din alte țări terțe.
(63)
Pe această bază, în cursul perioadei examinate, consumul comunitar a crescut cu 32 %, de la 693 145 tone în 2000 la 911 672 tone pe durata perioadei de anchetă. Respectiva evoluție se datorează, parțial, redresării industriei siderurgice.
Tabelul 1 - Consumul comunitar
Consumul comunitar
2000
2001
2002
2003
PA
Piața liberă (t)
693 145
792 575
701 723
817 678
911 672
Indice
100
114
101
118
132
Evoluție
14
-13
17
14
Sursă: Eurostat, răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar și informații privind piața furnizate de producătorii reclamanți.
(64)
Pentru a completa informațiile furnizate privind consumul comunitar pe piața liberă, s-a calculat, de asemenea, consumul asociat unei utilizări captive pe baza răspunsurilor verificate ale industriei comunitare la chestionar și a informațiilor privind piața furnizate de producătorii reclamanți. S-a constatat că respectivul consum asociat utilizării captive a crescut cu 12 % în cursul perioadei examinate.
Tabelul 2 - Utilizare captivă
Utilizare captivă
2000
2001
2002
2003
PA
Volum (t)
394 191
399 839
404 773
417 495
442 131
Indice
100
101
103
106
112
Evoluție
1
2
3
6
2. Importuri din RPC
(65)
Volumul importurilor din RPC nu a urmat aceeași evoluție ca și consumul comunitar. La început a scăzut cu 25 % în medie între 2000 și 2002, a crescut ulterior cu 41 % între 2002 și perioada de anchetă. În ansamblu, importurile din RPC au crescut cu 6 % în perioada examinată, de la 349 561 la 369 079 tone.
Tabelul 3 - Importuri din RPC
Importuri din RPC
2000
2001
2002
2003
PA
Volum (t)
349 561
271 147
261 460
351 724
369 079
Indice
100
78
75
101
106
Evoluție
-22
-3
26
5
Sursă: Eurostat.
(66)
Cota de piață a importurilor chineze, exprimată în procente din consumul comunitar pe piața liberă, a scăzut de la 50 % în 2000 la 40 % în cursul perioadei de anchetă.
Tabelul 4 - Cota de piață a importurilor din RPC
Cota de piață a importurilor din RPC
2000
2001
2002
2003
PA
Procentul pieței libere
50 %
34 %
37 %
43 %
40 %
Indice
100
68
74
85
80
Evoluție
-32
6
11
-5
Sursă: Eurostat și răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(67)
Prețul CIF frontieră comunitară mediu al importurilor din RPC a crescut cu 14 % între 2000 și 2002, pe urmă a înregistrat o scădere brutală între 2002 și perioada de anchetă (- 22 %). În cursul perioadei examinate în ansamblu, acesta a scăzut cu 10 % și s-a stabilit la 140 EUR/t în cursul perioadei de anchetă.
Tabelul 5 - Preț mediu al importurilor din RPC
Preț mediu al importurilor din RPC
2000
2001
2002
2003
PA
EUR/t
156
184
179
138
140
Indice
100
118
114
88
90
Evoluție
18
-3
-26
2
Sursă: Eurostat.
(68)
Comisia a examinat dacă prețurile practicate de producătorii-exportatori ai țării în cauză au fost în mod considerabil mai mici decât cele ale industriei comunitare în cursul perioadei de anchetă. În scopul asigurării comparabilității prețurilor, prețurile practicate de producătorii comunitari au fost ajustate la nivelul franco fabrică.
(69)
Pe această bază, s-a constatat o marjă de subcotare de 7,6 %.
3. Situația economică a industriei comunitare
(a) Analiza factorilor pertinenți pentru întregul sector (inclusiv utilizare captivă)
(70)
Producția industriei comunitare a crescut cu 11 % în cursul perioadei examinate, urmând, într-o anumită măsură, tendința consumului comunitar. Scăderea acestuia cu 3 puncte procentuale în 2002 a coincis cu contracția consumului de magnezie calcinată total pe piața comunitară.
Tabelul 6 - Volumul producției
Volumul producției
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
101
98
108
111
Evoluție
1
-3
10
3
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(71)
În cursul perioadei examinate, capacitățile de producție ale industriei comunitare au rămas stabile între 2000 și 2002, apoi au crescut cu 3 % între 2002 și perioada de anchetă.
Tabelul 7 - Capacitățile de producție
Capacitățile de producție
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
100
100
103
103
Evoluție
0
0
3
0
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(72)
În cursul perioadei examinate, rata de utilizare a capacităților a urmat evoluția producției comunitare și a consumului. Aceasta a scăzut mai întâi cu 2 % între 2000 și 2002, apoi a crescut după 2002, astfel încât, în perioada examinată, aceasta a crescut, în ansamblu, cu 7 %.
Tabelul 8 - Utilizarea capacităților
Utilizarea capacităților
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
101
98
105
107
Evoluție
1
-3
7
2
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(73)
În cursul perioadei examinate, fluxurile de lichidități au fluctuat, însă acestea au rămas, în general, la același nivel (- 1 %).
Tabelul 9 - Fluxul de lichidități
Fluxul de lichidități
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
127
103
127
99
Evoluție
27
-25
25
-28
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(74)
În cursul perioadei examinate, investițiile au scăzut cu aproximativ 23 %. Cu toate acestea, investițiile au rămas importante și reprezentau, în cursul perioadei de anchetă, aproximativ 10 % din cifra de afaceri totală a industriei comunitare.
Tabelul 10 - Investiții
Investiții
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
141
79
59
77
Evoluție
41
-62
-20
18
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(75)
Nu s-a constatat că industria comunitară a întâmpinat dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei examinate.
(76)
Tabelul de mai jos arată că stocurile au crescut considerabil în cursul perioadei examinate (+ 88 %). Cu toate acestea, în termeni absoluți, respectiva creștere nu este semnificativă.
(77)
Raportul dintre volumul stocurilor și cel al producției (4 % în 2000) a crescut și s-a stabilit la aproximativ 7 % în cursul perioadei de anchetă.
Tabelul 11 - Stocuri
Volumul stocurilor
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
137
137
146
188
Evoluție
37
0
9
42
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(78)
După o creștere de 8 % între 2000 și 2002, ocuparea forței de muncă a scăzut în 2003 și în cursul perioadei de anchetă. În ansamblu, aceasta a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate.
Tabelul 12 - Ocuparea forței de muncă
Numărul salariaților
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
106
108
104
96
Evoluție
6
2
-4
-8
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(79)
În contextul unei creșteri a producției și a unei scăderi a ocupării forței de muncă, productivitatea a crescut cu 15 % în cursul perioadei examinate.
Tabelul 13 - Productivitate
Productivitate (tone/salariat)
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
96
91
104
115
Evoluție
-4
-5
13
11
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(80)
În cursul perioadei examinate, costul mâinii de lucru din industria comunitară a crescut treptat. Între 2000 și perioada de anchetă, creșterea totală s-a stabilit la 32 %.
Tabelul 14 - Salarii
Salarii
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
106
111
118
132
Evoluție
6
5
7
14
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(b) Analiza factorilor pertinenți pentru activitățile legate de vânzările pe piața liberă
(81)
Vânzările industriei comunitare către clienții independenți de pe piața comunitară au scăzut cu 9 % între 2000 și 2003, dar au crescut în cursul perioadei de anchetă, astfel încât, în ansamblu, acestea au crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate.
Tabelul 15 - Vânzările industriei comunitare către clienți independenți
Vânzările industriei comunitare către clienți independenți
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
91
91
91
103
Evoluție
-9
0
0
12
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(82)
În cursul perioadei examinate, prețul de vânzare mediu al produsului în cauză practicat de industria comunitară pe piața liberă comunitară a crescut treptat. Între 2000 și perioada de anchetă, creșterea totală a acestuia s-a stabilit la 25 %.
Tabelul 16 - Prețuri de vânzare practicate de industria comunitară
Prețuri de vânzare practicate de industria comunitară
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
112
117
119
125
Evoluție
12
5
2
6
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(83)
Cota de piață globală deținută de industria comunitară a scăzut de la 26 % în 2000 la 20 % în cursul perioadei de anchetă.
Tabelul 17 - Cota de piață a industriei comunitare
Cota de piață a industriei comunitare
2000
2001
2002
2003
PA
Procentaj din piața liberă
26 %
21 %
23 %
20 %
20 %
Indice
100
80
90
77
78
Evoluție
-20
10
-13
1
Sursă: Eurostat și răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(84)
În timp ce consumul comunitar a crescut cu 32 % pe durata perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei comunitare pe piața liberă nu a crescut decât cu 3 %, iar cota de piață a industriei comunitare pe piața liberă a scăzut cu 6 %. În consecință, creșterea consumului comunitar nu a fost însoțită de o creștere proporțională a vânzărilor realizate de industria comunitară.
(85)
În cursul perioadei examinate, rentabilitatea exprimată ca procentaj din valoarea netă a vânzărilor către părți independente a evoluat după cum urmează:
Tabelul 18 - Rentabilitate
Rentabilitate
2000
2001
2002
2003
PA
Procentajul din valoarea netă a vânzărilor
- 3,1 %
0 %
3,9 %
8,4 %
11,4 %
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(86)
Rentabilitatea industriei comunitare a urmat aceeași evoluție ca și prețurile de vânzare. După ce a înregistrat pierderi în 2000 și a atins pragul de rentabilitate (nici un profit, nici o pierdere) în 2001, industria comunitară a înregistrat profituri în 2002 și în anii următori. Rentabilitatea a crescut apoi de la 3,9 % în 2002 la 11,4 % în cursul perioadei de anchetă. Respectiva evoluție este, în principal, rezultatul unei reorientări a producției spre produsele cu o valoare adăugată mai mare. În perioada examinată, marja de profit medie a industriei comunitare s-a stabilit la 4,5 %.
(87)
Randamentul investițiilor, exprimat în profituri/pierderi în raport cu valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat aceeași evoluție ca și rentabilitatea.
Tabelul 19 - Randamentul investițiilor
Randamentul investițiilor
2000
2001
2002
2003
PA
%
- 2,9 %
0 %
3,2 %
7,8 %
11,5 %
Indice
- 100
-1
114
275
403
Evoluție
99
115
161
128
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
4. Efectele altor factori
(88)
În cursul perioadei examinate, exporturile de magnezie calcinată total realizate de industria comunitară au fluctuat. Cu toate acestea, în ansamblu, nivelul acestora în cursul perioadei de anchetă a fost același ca în 2000 (scădere ușoară cu 1 %). Cu toate acestea, respectivele exporturi au reprezentat aproape 40 % din producția totală a industriei comunitare în cursul perioadei de anchetă.
Tabelul 20 - Exporturile industriei comunitare
Exporturile industriei comunitare
2000
2001
2002
2003
PA
Indice
100
104
95
113
99
Evoluție
4
-9
18
-13
Sursă: răspunsuri verificate ale industriei comunitare la chestionar.
(89)
Volumul importurilor, în Comunitate, de magnezie calcinată total din alte țări decât RPC a evoluat după cum urmează:
Tabelul 21 - Importurile din alte țări terțe
Volum (tone)
2000
2001
2002
2003
PA
Australia
49 032
66 582
42 599
68 090
63 043
Coreea de Nord
26 660
71 385
36 614
38 245
35 172
Turcia
43 625
40 463
33 446
22 625
42 763
Brazilia
31 831
25 916
25 872
25 610
39 017
Rusia
2 520
12 928
8 107
9 773
24 380
Coreea de Sud
0
1 528
1 202
1 879
4 893
Alte țări
10 376
139 240
129 401
136 807
149 284
Total țări terțe
164 044
358 042
277 240
303 027
358 552
Indice
100
218
169
185
219
Evoluție
118
-49
16
34
Sursă: Eurostat și informații privind piața furnizate de producătorii reclamanți.
(90)
Volumul total de magnezie calcinată total importat din alte țări terțe decât RPC a crescut de peste două ori în cursul perioadei examinate, de la 164 044 tone în 2000 la 358 552 tone în cursul perioadei de anchetă. Principalii exportatori către Comunitate au fost Australia, Coreea de Nord, Turcia, Brazilia, Rusia și Coreea de Sud.
(91)
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe decât RPC a crescut cu 15,6 puncte procentuale în cursul perioadei examinate și s-a ridicat la 39,3 %.
Tabelul 22 - Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
2000
2001
2002
2003
PA
Procentaj din piața liberă
23,7 %
45,2 %
39,5 %
37,1 %
39,3 %
Indice
100
191
167
157
166
Evoluție
91
-24
-10
9
Sursă: Eurostat și informații privind piața furnizate de producătorii reclamanți.
(92)
Prețurile medii ale importurilor din alte țări terțe erau mai mari decât cele practicate de industria comunitară în cursul perioadei de anchetă, cu excepția prețurilor importurilor din Coreea de Nord, din Rusia și din Coreea de Sud. Trebuie menționat faptul că importurile produsului în cauză din respectivele trei țări nu reprezentau decât 8,9 % din totalul importurilor în Comunitate în cursul perioadei examinate, adică o cotă de piață cumulată de 7,1 %, comparativ cu 40 % a importurilor din RPC.
Tabelul 23 - Prețurile importurilor în Comunitate din alte țări terțe
Importurile în Comunitate din alte țări terțe (EUR)
2000
2001
2002
2003
PA
Australia
235
228
225
213
183
Coreea de Nord
111
128
128
109
128
Turcia
164
181
184
160
169
Brazilia
182
180
200
201
188
Rusia
122
132
133
119
114
Coreea de Sud
Nu este cazul
139
154
126
132
Altele
178
223
186
196
229
Sursă: Eurostat.
(93)
Pe baza celor menționate anterior, se consideră că importurile produsului în cauză din alte țări terțe nu au avut un impact semnificativ asupra situației economice a industriei comunitare în cursul perioadei examinate.
5. Concluzie privind situația industriei comunitare
(94)
Măsurile în vigoare au permis o redresare parțială a industriei comunitare din 2000. În paralel cu o creștere a consumului comunitar total, industria comunitară a reușit să crească volumul vânzărilor sale și să își ridice prețurile. Anumiți indicatori economici, cum ar fi producția, capacitățile de producție existente și rata de utilizare a acestora, rentabilitatea, randamentul investițiilor și productivitatea prezintă, de asemenea, o evoluție pozitivă, demonstrând că eforturile depuse de industria comunitară în vederea ameliorării competitivității au înregistrat un anumit succes: vânzările industriei comunitare sunt profitabile din 2002.
(95)
În schimb, alți indicatori au înregistrat o evoluție negativă: cota de piață a industriei comunitare pe piața liberă și investițiile au scăzut, în timp ce stocurile, costul de producție unitar și costul mâinii de lucru au crescut. Cu toate acestea, se poate concluziona că, în ansamblu, situația industriei comunitare s-a ameliorat în mod considerabil în cursul perioadei examinate, chiar dacă redresarea constatată nu este decât parțială. Acest proces de revenire rămâne, de fapt, fragil, în special datorită presiunii crescute asupra prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.
(96)
Ținând seama de începutul redresării industriei comunitare, nu s-a putut stabili continuarea prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. În consecință, s-a analizat dacă prejudiciul va reapărea în cazul expirării măsurilor.
G. POSIBILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(97)
În vederea examinării consecințelor probabile asupra situației industriei comunitare ale expirării măsurilor, au fost luați în considerare anumiți factori, pe lângă elementele menționate anterior.
(98)
Comparația între importurile în Comunitate din RPC și cele din alte țări terțe a dus la apariția unor diferențe semnificative de preț. Prețurile importurilor din alte țări terțe (cu excepția Rusiei, a Coreei de Nord și a Coreei de Sud) au fost mai mari decât prețurile practicate de industria comunitară în perioada examinată, în timp ce prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a scăzut cu 10 %.
(99)
În ceea ce privește importurile din Rusia, din Coreea de Nord și din Coreea de Sud, prețurile lor medii de export către Comunitate, relativ scăzute, s-au redus proporțional mai puțin decât cele ale exporturilor chineze către Comunitate. În afară de aceasta, volumele importurilor din respectivele țări rămân foarte scăzute în raport cu importurile chineze. Cota de piață cumulată a importurilor din Rusia, din Coreea de Nord și din Coreea de Sud se ridica la 7,1 % în cursul perioadei de anchetă, adică mai puțin de o cincime din cota de piață a importurilor din RPC. În consecință, în cursul perioadei de anchetă, impactul economic al importurilor chineze de magnezie calcinată total pe piața comunitară l-a depășit considerabil pe cel al importurilor din Rusia, din Coreea de Nord și din Coreea de Sud și nimic nu indică că respectiva situație se va modifica.
(100)
Astfel cum s-a descris deja în detaliu la considerentele 45-50, în cazul în care măsurile antidumping ar urma să expire, există probabilitatea ca importurile din RPC ale produsului în cauză la prețuri de dumping să crească și prețurile să scadă, din următoarele motive:
-
RPC dispune de capacități considerabile de producție neutilizate și posedă cele mai mari resurse de minereu de magnezit din lume;
-
tendința prețurilor și a volumelor importurilor în perioada examinată arată deja că este probabil ca prețurile să continue să scadă și volumele să crească;
-
prețurile pe care exportatorii chinezi le-ar putea practica în lipsa măsurilor antidumping sunt potențial foarte mici, în cazul în care se consideră că acestea includ redevența asociată licenței de export;
-
piața comunitară este atrăgătoare în termeni de volum și, cum este puțin probabil ca exporturile către țări terțe să crească semnificativ, exportatorii chinezi ar putea încerca să-și crească cota de piață în Comunitate scăzând și mai mult prețurile lor de export în cazul în care măsurile actuale ar urma să expire.
(101)
Se poate concluziona că volumul considerabil al importurilor chineze la prețuri scăzute și în scădere a exercitat o presiune crescută asupra pieței comunitare de magnezie calcinată total, presiune care, foarte probabil, s-ar intensifica și mai mult în cazul expirării măsurilor antidumping într-un context în care, probabil, prețurile importurilor din RPC ar scădea, iar volumul acestora ar crește. Creșterea importurilor din RPC va conduce, foarte probabil, la o nouă scădere a cotei de piață a industriei comunitare și, ținând seama de evoluția paralelă a prețurilor de vânzare practicate de industria comunitară și de rentabilitatea în perioada examinată, este aproape sigur că presiunea crescută asupra prețurilor ar antrena o scădere a profiturilor industriei comunitare. Este foarte probabil ca ceilalți indicatori să prezinte, de asemenea, o evoluție negativă, din momentul în care industria comunitară ar înregistra pierderi și s-ar confrunta cu o scădere puternică a prețurilor.
(102)
În afară de aceasta, nu pare să existe alți factori susceptibili de a cauza un prejudiciu industriei comunitare. Importurile din alte țări terțe erau vândute la prețuri mai mari decât cele ale produsului chinezesc sau în cantități net mai mici și nimic nu indică faptul că respectiva situație se va modifica în viitor.
(103)
Ținând seama de cele menționate anterior, trebuie să se concluzioneze că expirarea măsurilor ar antrena, foarte probabil, o reapariție a prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.
H. INTERESUL COMUNITĂȚII
1. Introducere
(104)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prorogarea măsurilor antidumping în vigoare ar contraveni interesului Comunității în ansamblu. Determinarea interesului comunitar s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, și anume ale industriei comunitare, ale importatorilor și ale comercianților, precum și ale utilizatorilor produsului în cauză.
(105)
Pentru evaluarea impactului probabil al prorogării sau al expirării măsurilor, Comisia a cerut informații tuturor părților interesate menționate anterior. Comisia a trimis chestionare la optsprezece importatori și la șaptesprezece utilizatori ai produsului în cauză. Nici un importator nu a răspuns la chestionare, cu toate că doi dintre aceștia au formulat observații în scris. Un utilizator a răspuns la chestionar parțial.
(106)
Trebuie reamintit că ancheta precedentă a ajuns la concluzia că instituirea măsurilor antidumping nu contravine interesului Comunității. În afară de aceasta, trebuie remarcat că prezenta anchetă este a doua anchetă de reexaminare în temeiul expirării măsurilor, adică aceasta analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare. În consecință, momentul și natura prezentei anchete ar trebui să permită evaluarea oricărui impact negativ anormal al respectivelor măsuri antidumping asupra părților în cauză.
(107)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind continuarea dumpingului și a probabilității reapariției dumpingului, există motive imperioase care ar putea duce la concluzia că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Comunității.
2. Interesul industriei comunitare
(108)
Se reamintește că s-a stabilit că, în cazul în care măsurile antidumping nu s-ar menține, există probabilitatea continuării dumpingului, în proporții ridicate și care ar continua să crească, ceea ce ar antrena o deteriorare a situației industriei comunitare care încă nu s-a restabilit complet. În schimb, menținerea măsurilor ar trebui să ajute industria comunitară să se redreseze complet și să evite un nou prejudiciu. În afară de aceasta, eforturile depuse de industria comunitară în vederea eficientizării producției și a ameliorării competitivității sale, precum și profiturile realizate în ultimii trei ani ai perioadei în cauză atestă că industria comunitară este viabilă și competitivă.
(109)
Ținând seama de cele menționate anterior, apare ca necesară prorogarea măsurilor existente pentru a înlătura impactul negativ al importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar putea pune în pericol procesul de redresare a industriei comunitare și, in fine, existența însăși a industriei comunitare și, în consecință, a unui anumit număr de locuri de muncă. De asemenea, trebuie să se țină seama de faptul că dispariția industriei comunitare ar avea un impact negativ și asupra industriei în aval, al cărei număr de furnizori s-ar reduce considerabil.
3. Interesul importatorilor
(110)
Astfel cum s-a indicat anterior, nici un importator nu a răspuns la chestionarul trimis de Comisie. Această lipsă de cooperare indică, în sine, faptul că situația economică a respectivului sector nu a fost foarte afectată de măsuri, ceea ce confirmă faptul că importatorii au continuat să vândă produsul în cauză în cantități semnificative, chiar mărind volumul importat în perioada examinată.
(111)
Prin urmare, se concluzionează că situația economică a importatorilor produsului în cauză nu a fost afectată în mod considerabil de instituirea măsurilor antidumping în vigoare în prezent. Din aceleași motive, este, de asemenea, puțin probabil ca menținerea respectivelor măsuri să conducă la o deteriorare a acesteia în viitor.
4. Interesul utilizatorilor
(112)
Utilizatorii produsului în cauză, adică industria în aval, sunt, în principal, producătorii de produse refractare. Astfel cum a fost indicat anterior, doar unul din cei șaptesprezece utilizatori care au primit un chestionar a răspuns la acesta, doar parțial. La fel ca în cazul importatorilor, această lipsă de cooperare indică, în sine, faptul că situația economică a respectivului sector nu a fost foarte afectată de măsuri. Cu toate că reprezentativitatea societății care a cooperat este limitată, în măsura în care aceasta a achiziționat mai puțin de 5 % din volumul total al produsului în cauză importat din RPC în perioada examinată, s-a evaluat impactul măsurilor în vigoare asupra situației acesteia.
(113)
În acest sens, ancheta a stabilit că utilizatorul care a cooperat a continuat să importe produsul în cauză din RPC, în ciuda măsurilor în vigoare. În consecință, respectivele măsuri nu constituie un factor de descurajare pentru producătorii de produse refractare care să îi conducă la schimbarea surselor de aprovizionare. Dacă magnezia calcinată total reprezintă o parte relativ scăzută, dar nu neglijabilă, din costul de producție al produselor refractare, prețurile importurilor chineze erau încă în mod comparativ scăzute și chiar au scăzut în medie în perioada examinată. Astfel, se poate concluziona că măsurile antidumping nu au avut un impact negativ important asupra situației costurilor și asupra rentabilității utilizatorilor produsului în cauză.
(114)
Utilizatorul care a cooperat a afirmat că, deși menținerea pe termen scurt a măsurilor antidumping nu ar avea un impact semnificativ asupra situației acestuia, pe termen mediu sau lung ar putea determina ca tot mai multe produse refractare să fie fabricate în afara Comunității și importate în locul materiei prime (magnezie calcinată total).
(115)
În acest sens, trebuie reamintit că, astfel cum s-a precizat anterior, măsurile antidumping în vigoare nu au avut ca efect închiderea pieței comunitare pentru importurile produsului în cauză, ci mai curând combaterea practicilor comerciale neloiale și remedierea, într-o anumită măsură, a efectelor de denaturare a schimburilor datorate importurilor care fac obiectul unui dumping. Asigurarea unor condiții de concurență echitabile industriei comunitare permite, de asemenea, accentuarea concurenței între diferiții furnizori de magnezie calcinată total, inclusiv exportatorii chinezi, pe piața comunitară.
(116)
În afară de aceasta, s-a constat că prețurile exporturilor chineze către alte mari piețe, în special Statele Unite, erau mai mari decât cele practicate la exportul către Comunitate. În consecință, măsurile nu par să fi avut ca efect prețuri de export către Comunitate mai mari decât cele ale exporturilor către alte țări terțe. În consecință, s-a respins argumentul în conformitate cu care menținerea măsurilor antidumping ar afecta competitivitatea pe alte piețe.
(117)
În consecință, s-a concluzionat că menținerea măsurilor la același nivel nu ar antrena deteriorarea situației utilizatorilor.
5. Concluzia cu privire la interesul comunitar
(118)
Ancheta a arătat că măsurile antidumping existente au permis industriei comunitare să-și redreseze într-o anumită măsură situația. Expirarea măsurilor ar pune în pericol respectivul proces și ar putea conduce, pur și simplu, la dispariția industriei comunitare. În consecință, menținerea măsurilor este în interesul acesteia.
(119)
În afară de aceasta, s-a remarcat că măsurile în vigoare nu au avut un efect negativ semnificativ asupra situației economice a utilizatorilor și a importatorilor. Din informațiile culese în cursul prezentei anchete reiese că creșterea prețurilor, pentru utilizatori, care ar putea rezulta din instituirea măsurilor antidumping nu ar fi disproporționată comparativ cu beneficiul obținut de industria comunitară prin înlăturarea denaturării schimburilor comerciale cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping sau comparativ cu beneficiul obținut de utilizatori prin menținerea concurenței între diferiții furnizori ai produsului în cauză pe piața comunitară. În consecință, se concluzionează că nu există nici un motiv imperios pentru a nu se proroga măsurile antidumping în vigoare în prezent.
I. MĂSURILE ANTIDUMPING
(120)
Toate părțile în cauză au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se propune menținerea măsurilor în vigoare. Acestora li s-a acordat un termen pentru a li se permite să-și prezinte observațiile cu privire la informațiile comunicate. Nu s-a prezentat nici un comentariu de natură să modifice concluziile menționate anterior.
(121)
Din cele menționate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se mențină drepturile antidumping variabile împreună cu un preț minim de 120 EUR/tonă instituite prin Regulamentul (CE) nr. 360/2000 privind importurile de magnezie calcinată total originară din RPC,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de magnezie calcinată total care se încadrează la codul NC 2519 90 30, originară din Republica Populară Chineză.
(2) Valoarea dreptului antidumping este:
(a)
egală cu diferența dintre prețul minim de import de 120 EUR pe tonă și prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, în cazul în care acesta din urmă este:
-
mai mic decât prețul minim de import și
-
stabilit pe baza unei facturi emise de către un exportator situat în Republica Populară Chineză în mod direct unei părți independente din Comunitate (cod adițional TARIC A439);
(b)
nulă, în cazul în care prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, stabilit pe baza unei facturi emise de către un exportator din Republica Populară Chineză în mod direct unei părți independente din Comunitate, este mai mare sau egal cu prețul minim de import de 120 EUR pe tonă (cod adițional TARIC A439);
(c)
egală cu un drept ad valorem de 63,3 % în toate celelalte cazuri care nu se încadrează la literele (a) și (b) anterioare (cod adițional TARIC A999).
(3) Atunci când dreptul antidumping se stabilește în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) litera (a) și, în cazul în care mărfurile au fost deteriorate înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru stabilirea valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (7), prețul minim de import stabilit anterior se reduce cu un procent care corespunde repartizării proporționale a prețului în prezent plătit sau de plătit. Prin urmare, dreptul care urmează să fie plătit este egal cu diferența dintre prețul minim de import redus și prețul net franco frontieră comunitară redus, înainte de vămuire.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale și alte practici vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 5 mai 2006.