32004L0017
L 134/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
DIRECTIVA 2004/17/CΕ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
din 31 martie 2004
de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 47 alineatul (2) și articolele 55 și 95,
având în vedere propunerea Comisiei (1),
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social (2),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),
în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (4), având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere la 9 decembrie 2003,
întrucât:
(1)
Cu ocazia noilor modificări ale Directivei 93/38/CEE a Consiliului din 14 iunie 1993 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și telecomunicațiilor (5), care sunt necesare pentru satisfacerea cerințelor de simplificare și modernizare exprimate în egală măsură de entitățile contractante și de operatorii economici în răspunsurile lor la Cartea verde adoptată de Comisie la 27 noiembrie 1996, directiva ar trebui să fie reformulată pentru asigurarea clarității. Prezenta directivă se bazează pe jurisprudența Curții de Justiție, în special jurisprudența privind criteriile de atribuire, care clarifică posibilitățile pe care le au entitățile contractante de a satisface nevoile publicului interesat, inclusiv în domeniul protecției mediului și/sau în domeniul social, cu condiția ca asemenea criterii să fie legate de obiectul contractului, să nu confere entității contractante o libertate de alegere nelimitată, să fie menționate expres și să respecte principiile fundamentale menționate la motivul 9.
(2)
Un motiv important pentru introducerea de norme de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor în aceste sectoare este varietatea de modalități prin care autoritățile naționale pot influența comportamentul acestor entități, inclusiv participarea la capitalul acestora sau reprezentarea în organele lor administrative, de gestiune sau de supraveghere.
(3)
Un alt motiv principal pentru care este necesară o coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții de către entitățile care operează în aceste sectoare este caracterul închis al piețelor pe care acestea operează, din cauza existenței unor drepturi speciale sau exclusive acordate de statele membre, referitoare la aprovizionarea, punerea la dispoziție sau exploatarea rețelelor care furnizează serviciul respectiv.
(4)
Legislația comunitară, în special Regulamentul (CEE) nr. 3975/87 al Consiliului din 14 decembrie 1987 de stabilire a procedurii de aplicare a normelor privind concurența dintre întreprinderile din sectorul transportului aerian (6) și Regulamentul (CEE) nr. 3976/87 din 14 decembrie 1987 de aplicare a articolului 85 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de înțelegeri și practici concertate în sectorul transporturilor aeriene (7), vizează introducerea unui grad mai mare de concurență între entitățile care furnizează publicului servicii de transport aerian. De aceea, nu este adecvat ca astfel de transportatori să fie incluși în domeniul de aplicare al prezentei directive. Având în vedere concurența existentă în transporturile maritime comunitare, ar fi, de asemenea, neadecvat să se supună normelor prezentei directive contractele atribuite în acest sector.
(5)
Domeniul de aplicare al Directivei 93/38/CEE acoperă, în prezent, anumite contracte atribuite de entitățile contractante care operează în sectorul telecomunicațiilor. Astfel cum s-a menționat în cel de-al patrulea raport privind punerea în aplicare a reglementărilor în materie de telecomunicații din 25 noiembrie 1998, s-a adoptat un cadru legislativ pentru deschiderea sectorului de telecomunicații. Una dintre consecințele sale a fost introducerea concurenței efective, atât de jure, cât și de facto, în acest sector. În scop informativ și având în vedere această situație, Comisia a publicat o listă de servicii de telecomunicații (8) care pot fi deja excluse din domeniul de aplicare al directivei menționate anterior, în temeiul articolului 8 din directivă. Progrese suplimentare au fost confirmate în cel de-al șaptelea raport privind punerea în aplicare a reglementărilor în domeniul telecomunicațiilor din 26 noiembrie 2001. În consecință, nu mai este necesar să se reglementeze achizițiile realizate de către entitățile care operează în acest sector.
(6)
În consecință, nu mai este oportun să se mențină comitetul consultativ pentru contractele de achiziții de telecomunicații, instituit de Directiva 90/531/CEE a Consiliului din 17 septembrie 1990 privind procedurile de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și telecomunicațiilor (9).
(7)
Cu toate acestea, este oportun să se continue supravegherea evoluției în sectorul telecomunicațiilor și să se reexamineze situația, în cazul în care se stabilește că nu mai există concurență efectivă în acel sector.
(8)
Directiva 93/38/CEE exclude din domeniul său de aplicare achiziția de servicii de telefonie vocală, telex, radiotelefonie mobilă, paging și transmisie prin satelit. Aceste excluderi au fost introduse pentru a ține seama de faptul că deseori serviciile respective nu pot fi furnizate decât de un singur furnizor de servicii într-o anumită zonă geografică, datorită absenței concurenței efective și a existenței unor drepturi speciale sau exclusive. Introducerea concurenței efective în sectorul telecomunicațiilor nu mai justifică aceste excluderi. De aceea, este necesar ca achiziționarea unor astfel de servicii de telecomunicații să fie inclusă în domeniul de aplicare al prezentei directive.
(9)
În vederea garantării deschiderii către concurență a contractelor de achiziții publice atribuite de entități care operează în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale, este recomandabil să se elaboreze dispoziții privind coordonarea la nivel comunitar a contractelor care depășesc o anumită valoare. O astfel de coordonare se bazează pe cerințele care rezultă din articolele 14, 28 și 49 din Tratatul CE și din articolul 97 din Tratatul Euratom, mai precis principiul egalității de tratament, al cărui principiu de nediscriminare nu este decât o exprimare specifică, principiul recunoașterii reciproce, principiul proporționalității, precum și principiul transparenței. Având în vedere natura sectoarelor afectate de o astfel de coordonare, aceasta ar trebui, cu condiția protejării aplicării principiilor enunțate, să stabilească un cadru pentru practici comerciale loiale și să permită o flexibilitate maximă.
Pentru contractele de achiziții publice a căror valoare este mai mică decât cea care determină aplicarea dispozițiilor coordonării comunitare, este recomandabil să se facă apel la jurisprudența elaborată de Curtea de Justiție, conform căreia se aplică normele și principiile din tratatele menționate mai sus.
(10)
Pentru asigurarea unei deschideri reale a pieței și a unui echilibru just în aplicarea normelor privind achizițiile în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale este necesar ca entitățile menționate să fie identificate pe o altă bază decât statutul lor juridic. Prin urmare, ar trebui să se asigure că nu se aduce atingere egalității de tratament între entitățile contractante din sectorul public și a celor din sectorul privat. De asemenea, este necesar să se asigure, în conformitate cu articolul 295 din tratat, că nu este prejudiciat regimul proprietății în statele membre.
(11)
Statele membre ar trebui să se asigure că participarea unui organism de drept public, în calitate de ofertant, în procesul de atribuire a unui contract nu produce nici un fel de denaturare a concurenței față de ofertanții privați.
(12)
În conformitate cu articolul 6 din tratat, cerințele privind protecția mediului sunt incluse în definirea și punerea în aplicare a politicilor și activităților comunitare menționate la articolul 3 din tratat, în special cu privire la promovarea dezvoltării durabile. În consecință, prezenta directivă clarifică modul în care entitățile contractante pot contribui la protecția mediului și la promovarea dezvoltării durabile, asigurând, în același timp, posibilitatea de a obține cel mai bun raport calitate/preț pentru contractele lor.
(13)
Nici o dispoziție a prezentei directive nu ar trebui să interzică impunerea sau aplicarea de măsuri necesare pentru protejarea moralității, a ordinii și a siguranței publice, a sănătății, a vieții oamenilor și animalelor sau pentru conservarea vieții plantelor, în special în vederea dezvoltării durabile, cu condiția ca aceste măsuri să fie conforme cu tratatul.
(14)
Decizia 94/800/CE a Consiliului din 22 decembrie 1994 privind încheierea, în numele Comunității Europene, cu privire la probleme de competența sa, a acordurilor obținute în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay (1986-1994) (10), a aprobat în special Acordul Organizației Mondiale a Comerțului privind achizițiile guvernamentale, denumit în continuare „acordul”, al cărui scop este stabilirea unui cadru multilateral al drepturilor și obligațiilor echilibrate referitoare la contractele de achiziții publice, în vederea realizării liberalizării și extinderii comerțului mondial. Având în vedere drepturile și angajamentele internaționale care revin Comunității ca urmare a acceptării acordului, regimul aplicabil ofertanților și produselor care provin din țările terțe semnatare este cel definit de acord. Acordul nu are efect direct. Entitățile contractante menționate de acord, care sunt conforme cu prezenta directivă și care aplică directiva la operatorii economici din țările terțe semnatare ale acordului, ar trebui să fie, prin urmare, conforme cu acordul. De asemenea, prezenta directivă ar trebui să garanteze operatorilor economici din Comunitate condiții de participarea la contracte de achiziții publice la fel de favorabile ca și cele rezervate operatorilor economici din țările terțe semnatare ale acordului.
(15)
Înainte de lansarea unei proceduri de atribuire a unui contract de achiziții, entitățile contractante pot, utilizând un „dialog tehnic”, să solicite sau să accepte un aviz care poate fi folosit pentru pregătirea caietului de sarcini, cu condiția, cu toate acestea, ca un astfel de aviz să nu aibă ca efect împiedicarea concurenței.
(16)
Având în vedere diversitatea contractelor de lucrări, entitățile contractante ar trebui să aibă posibilitatea de a prevedea în contracte ca proiectarea și executarea lucrărilor să fie atribuite fie separat, fie împreună. Prezenta directivă nu are intenția de a prevedea atribuirea comună sau separată a contractelor. Această decizie, de atribuire comună sau separată a contractelor, ar trebui să fie determinată de criterii calitative și economice, care pot fi definite de legislația internă.
Un contract poate fi considerat contract de lucrări doar în cazul în care obiectul său se referă, în mod specific, la realizarea activităților prevăzute la anexa XII, chiar în cazul în care acel contract poate include alte servicii necesare realizării unor asemenea activități. Contractele de servicii, în special în sfera serviciilor de administrare a proprietății, pot include lucrări, în anumite cazuri. Cu toate acestea, asemenea lucrări, în măsura în care sunt accesorii obiectului principal al contractului și constituie o consecință eventuală sau complementară a acestuia, nu pot justifica calificarea contractului ca fiind contract de lucrări.
În sensul calculării valorii estimate a unui contract de lucrări, ar trebui să se considere ca bază de calcul valoarea lucrărilor propriu-zise, precum și valoarea estimată a bunurilor și serviciilor, după caz, pe care entitățile contractante le pun la dispoziția antreprenorilor, în măsura în care aceste servicii sau bunuri sunt necesare pentru executarea lucrărilor respective. Ar trebui să se înțeleagă faptul că, în sensul prezentului alineat, serviciile implicate sunt cele prestate de entitățile contractante cu personalul propriu. Pe de altă parte, calculul valorii contractelor de servicii, indiferent dacă acestea urmează a fi puse la dispoziția unui contractant pentru executarea ulterioară a lucrărilor, respectă normele care se aplică contractelor de servicii.
(17)
În scopul aplicării normelor prevăzute de prezenta directivă și în scopul supravegherii, cea mai bună definire a domeniului serviciilor constă în împărțirea sa în categorii corespunzătoare anumitor poziții dintr-o clasificare comună și prin reunirea lor în două anexe, XVII A și XVII B, în funcție de regimul la care sunt supuse. În ceea ce privește serviciile menționate la anexa XVII B, dispozițiile relevante ale prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere aplicării normelor comunitare specifice serviciilor în cauză.
(18)
În ceea ce privește contractele de servicii, aplicarea integrală a prezentei directive ar trebui să fie limitată, pentru o perioadă de tranziție, la contracte ale căror dispoziții permit realizarea tuturor posibilităților de creștere a schimburilor transfrontaliere. Contractele pentru alte servicii ar trebui să fie monitorizate în timpul acestei perioade de tranziție înainte de luarea unei decizii privind aplicarea integrală a prezentei directive. În această privință, ar trebui să se definească mecanismul de supraveghere. Acest mecanism ar trebui, în același timp, să permită accesul părților interesate la informațiile relevante.
(19)
Ar trebui să fie evitate obstacolele în calea liberei circulații a serviciilor. În consecință, prestatorii de servicii pot fi persoane fizice sau persoane juridice. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui a aduce atingere aplicării, la nivel național, a normelor privind condițiile de desfășurare a unei activități sau a unei profesii, cu condiția ca acestea să fie compatibile cu dreptul comunitar.
(20)
Continuă dezvoltarea anumitor tehnici noi de achiziție electronică. Astfel de tehnici ajută la mărirea concurenței și la îmbunătățirea eficienței comenzilor publice, în special în privința economiilor de timp și de bani care vor rezulta din utilizarea lor. Entitățile contractante pot folosi tehnici de achiziție electronică, cu condiția respectării normelor prezentei directive și a principiilor egalității de tratament, nediscriminării și transparenței. În acest sens, o ofertă prezentată de un ofertant, în special prin aplicarea unui acord-cadru sau în cazul în care se utilizează un sistem de achiziție dinamic, poate lua forma catalogului electronic al acelui ofertant, în cazul în care acesta folosește mijloacele de comunicare alese de entitatea contractantă în conformitate cu articolul 48.
(21)
Având în vedere extinderea rapidă a sistemelor de achiziție electronice, ar trebui introduse norme adecvate care să permită entităților contractante să beneficieze din plin de posibilitățile oferite de respectivele sisteme. În acest context, este necesar să se definească un sistem de achiziție dinamic, complet electronic, destinat achizițiilor de uz curent, precum și să se stabilească norme specifice pentru instituirea și funcționarea unui asemenea sistem, în vederea asigurării tratamentului echitabil al oricărui operator economic care dorește să se integreze în sistem. Orice operator economic care prezintă o ofertă orientativă în conformitate cu caietul de sarcini și satisface criteriile de selecție ar trebui să fie admis să facă parte dintr-un astfel de sistem. Prin stabilirea unei liste de ofertanți deja selectați și posibilitatea acordată noilor ofertanți de a se integra sistemului, tehnica de achiziție permite entităților contractante să aibă la dispoziție o gamă largă de oferte, ca rezultat al mijloacelor electronice utilizate și astfel să asigure utilizarea optimă a fondurilor printr-o concurență largă.
(22)
Deoarece este de așteptat ca tehnica licitațiilor electronice să fie din ce în ce mai mult utilizată, astfel de licitații ar trebui să fie definite în context comunitar și să fie guvernate de norme specifice pentru a garanta faptul că acționează în deplină concordanță cu principiile egalității de tratament, nediscriminării și transparenței. În acest scop, ar trebui să se prevadă ca astfel de licitații electronice să se facă doar pentru contracte de lucrări, bunuri sau servicii pentru care se pot determina cu precizie specificațiile. În special, acesta poate fi cazul contractelor recurente pentru bunuri, lucrări și servicii. În același scop, ar trebui să fie posibilă stabilirea clasamentului respectiv al ofertanților în orice moment al licitației electronice. Recurgerea la licitații electronice permite entităților contractante să solicite ofertanților prezentarea de noi prețuri, revizuite în sens descrescător și, în cazul în care contractul este atribuit ofertantului care face cea mai avantajoasă ofertă din punct de vedere economic, să îmbunătățească și alte elemente ale ofertelor, în afară de prețuri. Pentru a asigura respectarea principiului transparenței, pot constitui obiectul licitațiilor electronice doar elementele care pot fi evaluate automat prin mijloace electronice, fără intervenția și/sau aprecierea entității contractante, adică doar acele elemente care sunt cuantificabile, astfel încât să poată fi exprimate în cifre sau procente. Pe de altă parte, acele aspecte referitoare la oferte care implică o apreciere a elementelor necuantificabile nu ar trebui să facă obiectul licitațiilor electronice. Prin urmare, anumite contracte de lucrări și anumite contracte de servicii care au ca obiect prestații intelectuale, cum ar fi proiectarea de lucrări, nu ar trebui să facă obiectul licitațiilor electronice.
(23)
În statele membre au fost realizate anumite tehnici de centralizare a achizițiilor. Mai multe autorități contractante răspund de realizarea achizițiilor sau de atribuirea contractelor publice/acordurilor-cadru pentru entitățile contractante. Având în vedere volumele mari de achiziții, acele tehnici ajută la intensificarea concurenței și la creșterea eficienței achizițiilor publice. De aceea, ar trebui să se prevadă o definiție comunitară a organismelor centrale de achiziționare folosite de entitățile contractante. Ar trebui să se definească și condițiile în care, cu respectarea principiilor de nediscriminare și de egalitate de tratament, se poate considera că entitățile contractante care achiziționează lucrări, bunuri și servicii printr-un organism central de achiziție, respectă prezenta directivă.
(24)
Pentru a ține seama de condițiile diferite existente în statele membre, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a alege dacă entitățile contractante pot utiliza organisme de achiziționare, sisteme de achiziții dinamice sau licitații electronice, definite și reglementate de prezenta directivă.
(25)
Ar trebui să se definească în mod corespunzător conceptul de drepturi speciale și exclusive. Consecința definiției este faptul că, în scopul construirii de rețele sau facilități portuare sau aeroportuare, o entitate poate folosi o procedură de expropriere sau folosirea unei proprietăți sau poate folosi solul, subsolul și spațiul aflat deasupra unei căi publice, fără ca acestea să fie considerate în sine un drept exclusiv sau special în sensul prezentei directive. Faptul că o entitate furnizează apă potabilă, energie electrică, gaz sau energie termică unei rețele care este exploatată de o entitate care beneficiază de drepturi speciale sau exclusive acordate de o autoritate competentă a statului membru interesat nu constituie în sine un drept exclusiv sau special în sensul prezentei directive. De asemenea, drepturile acordate de un stat membru în orice formă, inclusiv prin acte de concesiune, unui număr limitat de întreprinderi pe baza unor criterii obiective, proporționate și nediscriminatorii care permit oricărei părți interesate care îndeplinește acele criterii să beneficieze de acele drepturi, nu pot fi considerate drepturi speciale sau exclusive.
(26)
Entitățile contractante ar trebui să aplice dispoziții comune de atribuire a contractelor de achiziții, pentru activitățile lor referitoare la apă și aceste norme ar trebui să se aplice și în cazul în care autoritățile contractante, în sensul prezentei directive, atribuie contracte pentru activitățile lor din cadrul proiectelor din domeniul ingineriei hidraulice, irigațiilor, drenajului, precum și evacuării și tratării apelor de canalizare. Cu toate acestea, normele de atribuire a unui contract de achiziție de tipul celor propuse pentru produse sunt neadecvate pentru achiziția de apă, având în vedere necesitatea de aprovizionare din surse aflate în apropierea locului de utilizare.
(27)
Unele entități care oferă servicii de transport public cu autobuzul au fost deja excluse din domeniul de aplicare al Directivei 93/38/CEE. Astfel de entități ar trebui să fie excluse și din domeniul de aplicare al prezentei directive. Pentru a evita existența unei multitudini de regimuri speciale care se aplică doar anumitor sectoare, procedura generală care permite luarea în considerare a efectelor de deschidere către concurență ar trebui să se aplice în egală măsură tuturor entităților care oferă servicii de transport cu autobuzul, care nu sunt excluse din domeniul de aplicare al Directivei 93/38/CEE, în temeiul articolului 2 alineatul (4).
(28)
Luând în considerare continuarea deschiderii către concurență a serviciilor poștale comunitare și faptul că astfel de servicii sunt furnizate printr-o rețea de către autoritățile contractante, întreprinderile publice și alte întreprinderi, contractele atribuite de entitățile contractante care oferă servicii poștale ar trebui să respecte normele prezentei directive, inclusiv cele de la articolul 30, care, protejând aplicarea principiilor menționate la motivul 9, creează un cadru pentru practici comerciale loiale și permit o flexibilitate mai mare decât cea oferită de dispozițiile Directivei 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (11). Pentru definirea activităților respective, este necesar să se ia în considerare definițiile din Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (12).
Indiferent de statutul lor juridic, entitățile care furnizează servicii poștale nu sunt supuse, în prezent, normelor stabilite de Directiva 93/38/CEE. Prin urmare, perioada de punere în aplicare a adaptării la prezenta directivă a procedurilor de atribuire a contractelor poate fi mai mare pentru astfel de entități, decât pentru entitățile care fac deja obiectul acestor norme și care ar trebui doar să își adapteze procedurile la modificările aduse de prezenta directivă. De aceea, ar trebui să fie permisă amânarea aplicării prezentei directive în funcție de termenele necesare pentru această adaptare. Având în vedere situațiile diverse ale entităților în cauză, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi entităților contractante care operează în sectorul serviciilor poștale o perioadă de tranziție pentru aplicarea prezentei directive.
(29)
Contractele pot fi atribuite în scopul îndeplinirii cerințelor inerente diverselor activități și pot fi eventual supuse diferitelor regimuri juridice. Ar trebui precizat faptul că regimul juridic care se aplică unui singur contract destinat să acopere mai multe activități ar trebui să se supună normelor aplicabile activității pentru care este destinat în principal. Determinarea activității pentru care contractul este destinat în principal se poate baza pe analiza nevoilor cărora trebuie să le corespundă contractul specific, efectuată de entitatea contractantă, în sensul estimării valorii contractului și întocmirii caietului de sarcini. În anumite cazuri, cum ar fi achiziționarea unui singur echipament destinat desfășurării unor activități pentru care nu sunt disponibile informații care permit o estimare a ratelor de utilizare respective, poate fi imposibil, din rațiuni obiective, să se determine cărei activități, în principal, îi este destinat contractul. Ar trebui să se indice normele aplicabile în astfel de cazuri.
(30)
Fără a aduce atingere angajamentelor internaționale ale Comunității, este necesar să se simplifice punerea în aplicare a prezentei directive, în mod special prin simplificarea pragurilor și făcând aplicabile pentru toate entitățile contractante, indiferent de sectorul în care operează, dispozițiile privind informațiile care ar trebui oferite participanților referitoare la deciziile luate în legătură cu procedurile de atribuire a contractelor și rezultatele lor. În plus, în cadrul uniunii monetare, astfel de praguri ar trebui să fie stabilite în euro, astfel încât să simplifice aplicarea acestor dispoziții, asigurând, în același timp, respectarea pragurilor stabilite în acord, care sunt exprimate în drepturi speciale de tragere (DST). În acest context, ar trebui să se prevadă și o revizuire periodică a pragurilor exprimate în euro, în vederea ajustării lor în cazul în care este necesar, în funcție de variațiile negative posibile ale valorii monedei euro în raport cu DST. În plus, pragurile aplicabile concursurilor de proiecte ar trebui să fie identice cu cele aplicabile contractelor de servicii.
(31)
Ar trebui să se prevadă situații în care este posibil să nu se aplice măsurile de coordonare a procedurilor, din motive privind siguranța statului ori secrete de stat sau din cauza aplicării unor norme specifice privind atribuirea de contracte care decurg din acorduri internaționale privind staționarea trupelor sau care sunt specifice organizațiilor internaționale.
(32)
Ar trebui să se excludă anumite contracte de servicii, bunuri și lucrări atribuite unei întreprinderi afiliate, a cărei activitate principală este furnizarea unor astfel de servicii, bunuri sau lucrări grupului din care face parte, și nu comercializarea lor pe piață. De asemenea, ar trebui să se excludă anumite contracte de servicii, bunuri și lucrări atribuite de către o entitate contractantă unei societăți mixte formate dintr-un număr de entități contractante în scopul desfășurării activităților reglementate de prezenta directivă și din care face parte acea entitate. Cu toate acestea, este oportun să garanteze că această excludere nu determină denaturări ale concurenței, în avantajul întreprinderilor sau societăților mixte care sunt afiliate entităților contractante; este adecvat să se prevadă un ansamblu corespunzător de norme, în special referitoare la limitele maxime între care întreprinderile pot obține o parte a cifrei lor de afaceri de pe piață și dincolo de care pierd posibilitatea de a li se atribui contracte fără apelarea la concurență, precum și referitoare la componența societăților mixte și stabilitatea raporturilor dintre acestea și entitățile contractante.
(33)
În contextul serviciilor, contractele de achiziționare sau locațiune a bunurilor imobile sau a drepturilor privind astfel de bunuri au caracteristici specifice, care fac inadecvată aplicarea normelor de atribuire a contractelor de achiziții.
(34)
Serviciile de arbitraj și conciliere sunt furnizate, de obicei, de organisme sau persoane numite sau selectate într-o manieră care nu poate fi reglementată de norme de atribuire a contractelor de achiziții.
(35)
În conformitate cu acordul, serviciile financiare reglementate de prezenta directivă nu includ contracte privind emiterea, achiziționarea, vânzarea sau transferul de titluri sau de alte instrumente financiare; în special, nu sunt reglementate tranzacțiile efectuate de entitățile contractante în scopul obținerii de bani sau capital.
(36)
Prezenta directivă ar trebui să reglementeze furnizarea de servicii numai în cazul în care se bazează pe un contract.
(37)
În temeiul articolului 163 din tratat, încurajarea cercetării și dezvoltării tehnologice este un mijloc de consolidare a bazei științifice și tehnologice a industriei comunitare, iar deschiderea contractelor de servicii contribuie la realizarea acestui obiectiv. Prezenta directivă nu ar trebui să reglementeze cofinanțarea programelor de cercetare și dezvoltare; prin urmare, contractele de cercetare și dezvoltare, altele decât cele care sunt exclusiv în beneficiul entității contractante, pentru uz propriu, în exercitarea propriei activități, cu condiția ca prestarea serviciilor să fie remunerată integral de entitatea contractantă, nu sunt reglementate de prezenta directivă.
(38)
Pentru a evita proliferarea regimurilor speciale aplicabile numai anumitor sectoare, regimul special aflat în prezent în vigoare, creat în temeiul articolului 3 din Directiva 93/38/CEE și articolului 12 din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (13), în privința entităților care exploatează o zonă geografică în scopul prospectării sau extracției de petrol, gaze, cărbune sau alți combustibili solizi, ar trebui să fie înlocuite de o procedură generală care permite excluderea sectoarelor expuse direct concurenței. Cu toate acestea, ar trebui să se garanteze că acest lucru nu aduce atingere Deciziei 93/676/CEE a Comisiei din 10 decembrie 1993, care stabilește că exploatarea zonelor geografice în scopul prospectării sau extracției de petrol sau gaze nu constituie, în Țările de Jos, o activitate definită la articolul 2 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Directiva 90/531/CEE a Consiliului și că entitățile care desfășoară o astfel de activitate nu sunt considerate, în Țările de Jos, ca beneficiind de drepturi speciale sau exclusive, în sensul articolului 2 alineatul (3) litera (b) din directivă (14), Deciziei 97/367/CE a Comisiei din 30 mai 1997, care stabilește că exploatarea zonelor geografice în scopul prospectării sau extracției de petrol sau gaze nu constituie, în Regatul Unit, o activitate definită la articolul 2 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Directiva 93/38/CEE a Consiliului și că entitățile care desfășoară o astfel de activitate nu ar trebui să fie considerate, în Regatul Unit, ca beneficiind de drepturi speciale sau exclusive în sensul articolului 2 alineatul (3) litera (b) din prezenta directivă (15), Deciziei 2002/205/CE a Comisiei din 4 martie 2002, ca urmare a unei cereri din partea Austriei de a aplica regimul special prevăzut la articolul 3 din Directiva 93/38/CEE (16) și Deciziei 2004/73/CE a Comisiei ca urmare a solicitării din partea Germaniei de aplicare a procedurii speciale prevăzute la articolul 3 din Directiva 93/38/CEE (17).
(39)
Ocuparea forței de muncă și munca sunt elementele esențiale pentru garantarea egalității de șanse pentru toți și contribuie la integrarea în societate. În acest context, atelierele protejate și programele de ocupare a forței de muncă protejate contribuie eficient la integrarea sau reintegrarea pe piața muncii a persoanelor cu handicap. Cu toate acestea, este posibil ca astfel de ateliere să nu poată obține contracte în condiții de concurență normale. În consecință, este necesar să se prevadă că statele membre pot rezerva unor astfel de ateliere dreptul de participare la procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice sau pot rezerva executarea contractelor în cadrul programelor de ocupare a forței de muncă protejate.
(40)
Prezenta directivă nu ar trebui să se aplice contractelor destinate să permită desfășurarea unei activități menționate la articolele 3-7, nici concursurilor de proiecte organizate pentru căutarea unei astfel de activități, în cazul în care, în statul membru în care se desfășoară această activitate, aceasta este direct expusă concurenței pe piețe la care accesul nu este limitat. De aceea, este necesar să se introducă o procedură, aplicabilă tuturor sectoarelor reglementate de prezenta directivă, care să permită luarea în considerare a efectelor deschiderii actuale sau viitoare către concurență. O astfel de procedură ar trebui să ofere securitate juridică pentru entitățile interesate, precum și un proces decizional corespunzător, asigurând, în cadrul unor termene scurte, aplicarea uniformă a legislației comunitare în acest domeniu.
(41)
Expunerea directă la concurență ar trebui să fie evaluată pe baza unor criterii obiective, ținând seama de caracteristicile specifice ale sectorului respectiv. Se va considera că punerea în aplicare și aplicarea legislației comunitare corespunzătoare, care deschide un anumit sector sau o parte din acesta, oferă motive suficiente în favoarea ipotezei privind accesul liber la piața respectivă. O astfel de legislație corespunzătoare ar trebui să fie identificată într-o anexă care poate fi actualizată de Comisie. Atunci când face actualizarea, Comisia ține seama, în special, de adoptarea posibilă a unor măsuri care atrag după sine o deschidere reală către concurență a sectoarelor, alte decât cele pentru care se menționează deja o legislație la anexa XI, cum ar fi transporturile feroviare. În cazul în care accesul liber la o anumită piață nu rezultă din punerea în aplicare a legislației comunitare corespunzătoare, ar trebui să se demonstreze că acest acces este liber, de jure și de facto. În acest scop, aplicarea de către un stat membru a unei directive, cum ar fi Directiva 94/22/CE de deschidere a unui anumit sector către concurență, la alt sector, cum ar fi cel al cărbunelui, este o circumstanță care ar trebui să fie luată în considerare în sensul articolului 30.
(42)
Cerințele tehnice întocmite de achizitori ar trebui să permită contractelor de achiziții publice să fie deschise concurenței. În acest scop, ar trebui să existe posibilitatea de a prezenta oferte care reflectă diversitatea de soluții tehnice. Pentru aceasta, ar trebui ca cerințele tehnice să poată fi întocmite ținând seama de performanță și exigențe funcționale, iar, în cazul în care se face trimitere la standardul european sau, în absența acestuia, la standardul național, entitățile contractante ar trebui să ia în considerare oferte bazate pe alte soluții echivalente care satisfac nevoile entităților contractante și sunt echivalente, din punct de vedere al siguranței. Pentru a demonstra echivalența, ofertanților ar trebui să li se permită folosirea de dovezi sub orice formă. Entitățile contractante ar trebui să fie capabile să ofere o justificare pentru orice decizie conform căreia nu există echivalență. Entitățile contractante care doresc să definească cerințele de mediu pentru cerințele tehnice ale unui anumit contract pot prevedea caracteristici de mediu, cum ar fi o anumită metodă de producție determinată, precum și efectele ecologice specifice ale serviciilor sau grupelor de produse. Ele pot folosi, fără a fi însă obligatoriu, cerințele corespunzătoare definite de etichetele ecologice, cum ar fi eticheta ecologică europeană, etichetele ecologice (multi)naționale sau oricare altă etichetă ecologică, condiția fiind ca cerințele pentru etichetă să fie definite și adoptate pe baza unor informații științifice, printr-un proces la care pot participa părțile în cauză, cum ar fi organismele guvernamentale, consumatorii, producătorii, distribuitorii și organizațiile de mediu și ca eticheta să fie accesibilă și disponibilă pentru toate părțile interesate. În măsura în care este posibil, entitățile contractante ar trebui să întocmească cerințe tehnice care să ia în considerare criteriile de accesibilitate pentru persoane cu handicap sau concepția pentru toți utilizatorii. Cerințele tehnice ar trebui să fie clar indicate, astfel încât ofertanții să știe la ce se referă cerințele stabilite de entitatea contractantă.
(43)
Pentru a favoriza accesul întreprinderilor mici și mijlocii pe piața achizițiilor publice, este indicat să se prevadă dispoziții privind subcontractarea.
(44)
Condițiile de executare a contractelor sunt compatibile cu directiva, în măsura în care nu sunt discriminatorii în mod direct sau indirect și sunt indicate în anunțul de convocare la licitație sau în caietul de sarcini. În mod special, acestea pot avea rolul de a favoriza formarea profesională la locul de muncă, angajarea persoanelor care au anumite dificultăți de integrare, lupta împotriva șomajului sau protecția mediului. De exemplu, se poate menționa obligația - aplicabilă în timpul executării contractului - de a recruta persoane aflate în căutarea unui loc de muncă de mult timp sau de a pune în aplicare măsuri de formare profesională pentru persoanele fără un loc de muncă sau pentru tineri, de a respecta în esență dispozițiile fundamentale ale convențiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în ipoteza că astfel de dispoziții nu au fost puse în aplicare în dreptul intern și de a recruta mai multe persoane cu handicap decât impune dreptul intern.
(45)
Actele cu putere de lege, normele administrative și acordurile colective, atât la nivel național, cât și la nivel comunitar, care sunt în vigoare în domeniul condițiilor de muncă și securității muncii, se aplică în timpul executării unui contract, cu condiția ca asemenea norme, precum și aplicarea lor, sunt conforme cu dreptul comunitar. În situațiile transfrontaliere, în care lucrători dintr-un stat membru prestează servicii în alt stat membru în scopul executării unui contract, Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (18) prevede condițiile minime care trebuie să fie respectate de țara gazdă în privința acestor lucrători detașați. În cazul în care dreptul intern conține dispoziții în acest sens, se poate considera că nerespectarea acestor obligații este o abatere gravă sau un delict privind conduita profesională a operatorului economic interesat, care poate duce la excluderea acelui operator economic din procedura de atribuire a unui contract.
(46)
Având în vedere noile realizări în tehnologia informației și a telecomunicațiilor și simplificările pe care acestea le pot aduce în ceea ce privește publicitatea contractelor și eficiența și transparența procedurilor de atribuire, mijloacele electronice ar trebui să fie considerate egale cu mijloacele clasice de comunicare și schimb de informații. În măsura în care este posibil, mijlocul și tehnologia alese ar trebui să fie compatibile cu tehnologiile utilizate în celelalte state membre.
(47)
Utilizarea mijloacelor electronice determină economii de timp. Drept urmare, ar trebui să se prevadă reducerea termenelor minime în cazul în care se utilizează aceste mijloace electronice, cu condiția, cu toate acestea, ca ele să fie compatibile cu modalitățile de transmitere specifice prevăzute la nivel comunitar. Cu toate acestea, este necesar să se garanteze că efectul cumulat al reducerilor termenelor nu determină termene excesiv de scurte.
(48)
Directiva 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind un cadru comunitar pentru semnături electronice (19) și Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (Directiva privind comerțul electronic) (20) ar trebui, în contextul prezentei directive, să se aplice la transmiterea de informații pe cale electronică. Procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice și normele aplicabile concursurilor de servicii necesită un nivel de siguranță și confidențialitate mai ridicat decât cel impus de aceste directive. În consecință, dispozitivele pentru recepția electronică a ofertelor, cererilor de participare și planurilor și proiectelor ar trebui să fie conforme cu cerințe suplimentare specifice. În acest scop, ar trebui să fie încurajată, în măsura posibilităților, folosirea semnăturilor electronice și, în special, a semnăturii electronice avansate. De asemenea, existența unor sisteme voluntare de acreditare poate constitui un cadru favorabil pentru îmbunătățirea nivelului serviciului de certificare furnizat pentru aceste dispozitive.
(49)
Este necesar ca participanții la o procedură de atribuire să fie informați despre deciziile privind încheierea unui acord-cadru, atribuirea unui contract sau abandonarea procedurii în termene suficient de scurte, astfel încât să nu facă imposibilă introducerea cererilor de reexaminare; prin urmare, aceste informații ar trebui să fie furnizate cât mai repede posibil, în general în termen de 15 zile de la luarea deciziei.
(50)
Ar trebui să se precizeze faptul că entitățile contractante care stabilesc criterii de selecție în cadrul unei proceduri deschise ar trebui să facă acest lucru în conformitate cu norme și criterii obiective, la fel cum criteriile de selecție din procedurile restrânse și negociate ar trebui să fie obiective. Aceste norme și criterii obiective, la fel ca și criteriile de selecție, nu implică în mod necesar ponderări.
(51)
Este necesar să se ia în considerare jurisprudența Curții de Justiție în cazurile în care un operator economic se bazează pe capacitățile economice, financiare sau tehnice ale altor entități, indiferent de natura juridică a legăturilor dintre el și aceste entități, pentru a satisface criteriile de selecție sau, în contextul sistemului de calificare, pentru a-și susține cererea de calificare. În acest din urmă caz, operatorul economic ar trebui să dovedească faptul că acele resurse îi vor fi cu adevărat disponibile pe toată perioada de valabilitate a calificării. Prin urmare, în sensul acelei calificări, o entitate contractantă poate determina nivelurile de cerințe care ar trebui îndeplinite și în special, de exemplu, atunci în cazul în care operatorul se prevalează de capacitatea financiară a altei entități, poate cere ca acea entitate să își asume responsabilitatea, în mod solidar, în cazul în care este necesar.
Sistemele de calificare ar trebui să fie administrate în conformitate cu norme și criterii obiective, care, la alegerea entităților contractante, se pot referi la capacitățile operatorilor economici și/sau la caracteristicile lucrărilor, bunurilor sau serviciilor cuprinse de sistem. În sensul calificării, entitățile contractante pot organiza propriile încercări pentru a evalua caracteristicile lucrărilor, bunurilor și serviciilor respective, în special în ceea ce privește compatibilitatea și siguranța.
(52)
Normele comunitare privind recunoașterea reciprocă a diplomelor, certificatelor sau a altor dovezi de calificare formală se aplică în cazul în care, pentru participarea la o procedură de atribuire a contractelor de achiziții sau la un concurs de proiecte, este necesar să se aducă dovezi privind o anumită calificare.
(53)
În cazurile specifice, în care natura lucrărilor și a serviciilor justifică aplicarea de măsuri sau sisteme de management ecologic în timpul executării unui contract, poate fi impusă aplicarea unor asemenea măsuri sau sisteme. Sistemele de management ecologic, indiferent în cazul în care sunt sau nu înregistrate în conformitate cu instrumente comunitare, cum ar fi Regulamentul (CE) nr. 761/2001 (EMAS) (21), pot demonstra că operatorul economic are capacitatea tehnică de a executa contactul. În plus, o descriere a măsurilor aplicate de operatorul economic pentru asigurarea aceluiași nivel de protecție a mediului ar trebui să fie acceptată ca dovadă alternativă la sistemele de management ecologic înregistrate.
(54)
Ar trebui să fie evitată atribuirea de contacte de achiziții publice operatorilor economici care au făcut parte dintr-o organizație criminală sau care au fost găsiți vinovați de corupție sau fraudă în detrimentul intereselor financiare ale Comunităților Europene ori de spălare de bani. Având în vedere faptul că entitățile contractante, care nu sunt autorități contractante, s-ar putea să nu aibă acces la dovezi incontestabile în această privință, este necesar să se lase acestor entități contractante opțiunea de a aplica sau nu criteriile de excludere enumerate la articolul 45 alineatul (1) din Directiva 2004/18/CE. Obligativitatea de a aplica articolul 45 alineatul (1) ar trebui să fie limitată, prin urmare, doar la entitățile contractante care sunt și autorități contractante. După caz, entitățile contractante ar trebui să ceară solicitanților de calificare, candidaților sau ofertanților documentele corespunzătoare și, în cazul în care au suspiciuni privind situația personală a acestor operatori economici, ar putea solicita cooperarea autorităților competente din statul membru interesat. Excluderea acestor operatori economici ar trebui să aibă loc de îndată ce autoritatea contractantă află despre o sentință privind asemenea infracțiuni, emisă în conformitate cu dreptul intern, care are caracterul definitiv pe care i-l conferă autoritatea de lucru judecat.
În cazul în care dreptul intern conține dispoziții în acest sens, nerespectarea legislației privind mediul sau a legislației privind înțelegerile ilicite în contractele de achiziții publice, care a făcut obiectul unei hotărâri definitive sau al unei decizii cu efecte echivalente, poate fi considerată delict privind conduita profesională a operatorului economic interesat sau o abatere gravă.
Nerespectarea dispozițiilor de drept intern care transpun Directivele 2000/78/CE (22) și 76/207/CEE ale Consiliului (23) privind egalitatea de tratament a lucrătorilor, care a făcut obiectul unei hotărâri definitive sau al unei decizii cu efecte echivalente, poate fi considerată delict privind conduita profesională a operatorului economic interesat sau o abatere gravă.
(55)
Contractele trebuie să fie atribuite pe baza unor criterii obiective, care asigură respectarea principiilor transparenței, nediscriminării și egalității de tratament și care garantează că ofertanții sunt evaluați în condiții de concurență efectivă. Prin urmare, este necesar să se permită aplicarea a numai două criterii de atribuire: „prețul cel mai scăzut” și „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”.
Pentru a garanta respectarea principiului egalității de tratament în atribuirea contractelor, este necesar să se prevadă obligația - consacrată de jurisprudență - de a asigura transparența necesară pentru a permite tuturor ofertanților să fie informați, în mod rezonabil, asupra criteriilor și aranjamentelor care urmează să se aplice pentru a identifica oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. Prin urmare, entitățile contractante sunt responsabile pentru indicarea criteriilor de atribuire a contractului și ponderea relativă acordată fiecărui criteriu, în timp util, astfel încât ofertanții să le cunoască în cazul în care își pregătesc ofertele. Entitățile contractante pot deroga de la indicarea ponderii criteriilor de atribuire a contractului în cazuri justificate în mod corespunzător, pentru care ar trebui să fie capabile să ofere motive, în cazul în care ponderile nu pot fi stabilite anticipat, în special din cauza complexității contractului. În asemenea situații, ele ar trebui să indice criteriile în ordinea descrescătoare a importanței.
În cazul în care entitățile contractante decid să atribuie un contract ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, ele ar trebui să evalueze ofertele ca să o determine pe aceea care prezintă cel mai bun raport calitate-preț. Pentru aceasta, ele ar trebui să determine criteriile economice și calitative care, luate în ansamblu, trebuie să permită determinarea ofertei celei mai avantajoase oferte din punct de vedere economic pentru entitatea contractantă. Determinarea acestor criterii depinde de obiectul contractului, întrucât ele trebuie să permită evaluarea nivelului de performanță oferit de fiecare ofertant, având în vedere obiectul contractului, definit ca în cerințele tehnice, precum și măsurarea raportului calitate-preț pentru fiecare ofertă. Pentru a garanta egalitatea de tratament, criteriile de atribuire ar trebui să permită compararea și evaluarea obiectivă a ofertelor. În cazul în care aceste condiții sunt îndeplinite, criteriile economice și calitative pentru atribuirea contractului, cum ar fi respectarea cerințelor de mediu, pot permite entității contractante să satisfacă necesitățile publicului interesat, astfel cum sunt definite în specificațiile contractului. În aceleași condiții, o entitate contractantă poate folosi criterii care au ca obiectiv satisfacerea cerințelor sociale - definite în specificațiile contractului - proprii categoriilor de populație în mod special defavorizate, din care fac parte beneficiarii/utilizatorii lucrărilor, bunurilor sau serviciilor care fac obiectul contractului.
(56)
Criteriile de atribuire nu trebuie să afecteze aplicarea dispozițiilor de drept intern privind remunerarea unor anumite servicii, cum ar fi serviciile prestate de arhitecți, ingineri sau avocați.
(57)
Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1182/71 al Consiliului din 3 iunie 1971 privind stabilirea normelor care se aplică perioadelor, datelor și termenelor (24) ar trebui să se aplice la calculul termenelor conținute de prezenta directivă.
(58)
Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor internaționale ale Comunității sau ale statelor membre și nu ar trebui să aducă atingere aplicării dispozițiilor tratatului, în special articolele 81 și 86.
(59)
Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere și de aplicare a Directivei 93/38/CEE, stabilite la anexa XXV.
(60)
Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a procedurilor pentru exercitarea competențelor de punere în aplicare conferite Comisiei (25),
ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
CUPRINS
TITLUL I
Capitolul I
Articolul 1
Capitolul II
Secțiunea 1
Articolul 2
Secțiunea 2
Articolul 3
Articolul 4
Articolul 5
Articolul 6
Articolul 7
Articolul 8
Articolul 9
Capitolul III
Articolul 10
TITLUL II
Capitolul I
Articolul 11
Articolul 12
Articolul 13
Articolul 14
Articolul 15
Capitolul II
Secțiunea 1
Articolul 16
Articolul 17
Secțiunea 2
Subsecțiunea 1
Articolul 18
Subsecțiunea 2
Articolul 19
Articolul 20
Articolul 21
Articolul 22
Articolul 23
Subsecțiunea 3
Articolul 24
Articolul 25
Subsecțiunea 4
Articolul 26
Subsecțiunea 5
Articolul 27
Articolul 28
Articolul 29
Articolul 30
Capitolul III
Articolul 31
Articolul 32
Articolul 33
Capitolul IV
Articolul 34
Articolul 35
Articolul 36
Articolul 37
Articolul 38
Articolul 39
Capitolul V
Articolul 40
Capitolul VI
Secțiunea 1
Articolul 41
Articolul 42
Articolul 43
Articolul 44
Secțiunea 2
Articolul 45
Articolul 46
Articolul 47
Secțiunea 3
Articolul 48
Articolul 49
Articolul 50
Capitolul VII
Articolul 51
Secțiunea 1
Articolul 52
Articolul 53
Articolul 54
Secțiunea 2
Articolul 55
Articolul 56
Articolul 57
Secțiunea 3
Articolul 58
Articolul 59
TITLUL III
Articolul 60
Articolul 61
Articolul 62
Articolul 63
Articolul 64
Articolul 65
Articolul 66
TITLUL IV
Articolul 67
Articolul 68
Articolul 69
Articolul 70
Articolul 71
Articolul 72
Articolul 73
Articolul 74
Articolul 75
Anexa I
Anexa II
Anexa III
Anexa IV
Anexa V
Anexa VI
Anexa VII
Anexa VIII
Anexa IX
Anexa X
Anexa XI
Anexa XII
Anexa XIII
Anexa XIV
Anexa XV A
Anexa XV B
Anexa XVI
Anexa XVII A
Anexa XVII B
Anexa XVIII
Anexa XIX
Anexa XX
Anexa XXI
Anexa XXII
Anexa XXIII
Anexa XXIV
Anexa XXV
Anexa XXVI
TITLUL I
DISPOZIȚII GENERALE APLICABILE CONTRACTELOR ȘI CONCURSURILOR DE PROIECTE
CAPITOLUL I
Termeni de bază
Articolul 1
Definiții
1. În sensul prezentei directive, se aplică definițiile formulate în prezentul articol.
2.
(a)
„Contracte de bunuri, lucrări și servicii” reprezintă contracte cu titlu oneros, încheiate în scris între una sau mai multe entități contractante menționate la articolul 2 alineatul (2) și unul sau mai mulți antreprenori, furnizori sau prestatori de servicii;
(b)
„Contracte de lucrări” reprezintă contracte care au ca obiect fie execuția, fie atât proiectarea, cât și execuția de lucrări referitoare la una dintre activitățile menționate la anexa XII sau o lucrare sau realizarea, prin orice mijloace, a unei lucrări care corespunde cerințelor specificate de către entitatea contractantă. O „lucrare” înseamnă rezultatul unui ansamblu de lucrări de construcții sau lucrări de inginerie civilă destinat să îndeplinească prin el însăși o funcție economică sau tehnică;
(c)
„Contracte de bunuri” reprezintă contracte, altele decât cele menționate la litera (b), care au ca obiect achiziționarea, leasingul, locațiunea sau locație-vânzarea de produse, cu sau fără opțiunea de cumpărare.
Un contract care are ca obiect furnizarea de produse, care cuprinde cu titlu accesoriu și operațiuni de amplasare și instalare, se consideră „contract de bunuri”;
(d)
„Contract de servicii” reprezintă contracte, altele decât cele de lucrări sau bunuri, care au ca obiect prestarea de servicii menționate la anexa XVII.
Un contract care are ca obiect atât produse, cât și servicii, în sensul anexei XVII, se consideră „contract de servicii” în cazul în care valoarea serviciilor în cauză depășește valoarea produselor cuprinse în contract.
Un contract care are ca obiect prestarea de servicii, în sensul anexei XVII și care include activități în sensul anexei XVII numai cu titlu accesoriu în raport cu obiectul principal al contractului, se consideră „contract de servicii”.
3.
(a)
O „concesionare de lucrări” reprezintă un contract de același tip ca și un contract de lucrări, cu excepția faptului că echivalentul lucrărilor constă fie numai în dreptul de a exploata lucrarea, fie în acel drept însoțit de un preț;
(b)
O „concesionare de servicii” reprezintă un contract de același tip ca și un contract de servicii, cu excepția faptului că echivalentul financiar pentru prestarea de servicii constă numai în dreptul de a exploata serviciul sau în acel drept însoțit de un preț.
4. Un „acord-cadru” reprezintă un acord încheiat între una sau mai multe entități contractante menționate la articolul 2 alineatul (2) și unul sau mai mulți operatori economici, în scopul de a stabili termenii care reglementează contractele ce urmează a fi atribuite în cursul unei anumite perioade, în special în ceea ce privește prețurile și, după caz, cantitățile avute în vedere.
5. Un „sistem de achiziționare dinamic” reprezintă un proces de achiziție în întregime electronic pentru realizarea achizițiilor de uz curent, ale cărui caracteristici, în general disponibile pe piață, satisfac cerințele entității contractante și care este limitat în timp și deschis pe toată durata sa de valabilitate oricărui operator economic care satisface criteriile de selecție și care a prezentat o ofertă orientativă conformă cu caietul de sarcini.
6. O „licitație electronică” reprezintă un proces repetitiv care implică un dispozitiv electronic pentru prezentarea noilor prețuri, revăzute în sens descrescător și a noilor valori privind anumite elemente ale ofertelor, care apar după o evaluare inițială completă a ofertelor, permițând clasificarea lor prin metode de evaluare automată. În consecință, anumite contracte de servicii și anumite contracte de lucrări care au ca obiect prestații intelectuale, cum ar fi proiectarea de lucrări, nu pot face obiectul licitațiilor electronice.
7. Termenii „antreprenor”, „furnizor” sau „prestator de servicii” definesc o persoană fizică sau juridică ori o entitate contractantă în sensul articolului 2 alineatul (2) literele (a) sau (b), ori un grup de astfel de persoane și entități care oferă, respectiv, execuția de lucrări și a unei lucrări, produse sau servicii pe piață.
Termenul „operator economic” se referă, în egală măsură, la conceptele de antreprenor, furnizor și prestator de servicii. Acesta se utilizează doar în scopul simplificării textului.
Un „ofertant” este un operator economic care prezintă o ofertă și un „candidat” este cel care solicită o invitație pentru a participa la o procedură restrânsă sau negociată.
8. Un „organism central de achiziție” reprezintă o autoritate contractantă în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) sau o autoritate contractantă în sensul articolului 1 alineatul (9) din Directiva 2004/18/CE, care:
-
achiziționează bunuri și servicii destinate entităților contractante sau
-
atribuie contracte de achiziții publice sau încheie acorduri-cadru pentru lucrări, bunuri sau servicii destinate entităților contractante.
9. „Proceduri deschise, restrânse și negociate” reprezintă procedurile de achiziționare aplicate de entitățile contractante, în cadrul cărora:
(a)
în cazul procedurilor deschise, orice operator economic interesat poate prezenta o ofertă;
(b)
în cazul procedurilor restrânse, orice operator economic poate solicita să participe și numai candidații invitați de entitatea contractantă pot prezenta o ofertă;
(c)
în cazul procedurilor negociate, entitatea contractantă consultă operatorii economici în ceea ce privește alegerea sa și negociază condițiile contractului cu unul sau mai mulți dintre aceștia.
10. „Concursurile de proiecte” reprezintă acele proceduri care permit entității contractante să achiziționeze, în special în domeniul amenajării teritoriului, urbanismului, arhitecturii, ingineriei sau prelucrării datelor, un plan sau un proiect selectat de un juriu în urma unei deschideri către concurență, cu sau fără acordare de prime.
11. Termenii „scris(ă)” sau „în scris” desemnează orice ansamblu de cuvinte sau cifre ce poate fi citit, reprodus și comunicat ulterior. Poate include informații transmise și stocate prin mijloace electronice.
12. Un „mijloc electronic” reprezintă un mijloc care utilizează echipamente electronice pentru prelucrarea (inclusiv comprimarea digitală) și stocarea datelor care folosește difuzarea, transmiterea și recepționarea prin fir, prin radio sau prin mijloace optice sau alte mijloace electromagnetice.
13. „Vocabularul comun privind achizițiile publice” (Common Procurement Vocabulary, CPV) reprezintă nomenclatura de referință aplicabilă contractelor de achiziții publice, adoptată de Regulamentul (CE) nr. 2195/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 noiembrie 2002 privind Vocabularul comun privind achizițiile publice (CVP) (26), asigurând, în același timp, echivalența cu alte nomenclatoare existente.
În cazul diverselor interpretări ale domeniului de aplicare al prezentei directive, în urma posibilelor diferențe dintre nomenclatura CPV și nomenclatura NACE menționată la anexa XII și nomenclatura CPC (versiune provizorie) menționată la anexa XVII, nomenclatoarele NACE, respectiv CPC au prioritate.
CAPITOLUL II
Domeniul de aplicare: definirea activităților și entităților menționate
Secțiunea 1
Entități
Articolul 2
Entități contractante
1. În sensul prezentei directive, se înțelege prin:
(a)
„Autorități contractante” statul, colectivitățile teritoriale, organismele de drept public, asociațiile formate din una sau mai multe asemenea colectivități sau unul sau mai multe asemenea organisme de drept public.
„Organism de drept public” reprezintă orice organism:
înființat pentru obiectivul specific de a satisface nevoile de interes general, care nu are un caracter industrial sau comercial;
cu personalitate juridică și
finanțat, în mare parte, de către stat, colectivitățile teritoriale sau de alte organisme de drept public; sau a cărui gestiune este supusă controlului din partea acelor organisme; sau care are un organ de administrare, de conducere sau de supraveghere, din ai cărui membri mai mult de jumătate sunt numiți de către stat, colectivitățile teritoriale sau de către alte organisme de drept public;
(b)
„întreprindere publică” orice întreprindere asupra căreia entitățile contractante pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă în virtutea dreptului de proprietate, participării financiare sau normelor care o guvernează.
Influența dominantă se prezumă în cazul în care autoritățile contractante, direct sau indirect, față de o întreprindere:
dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii sau
controlează majoritatea voturilor asociate acțiunilor emise de întreprindere sau
pot numi mai mult de jumătate din membrii organului de administrare, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii.
2. Prezenta directivă se aplică entităților contractante:
(a)
care sunt autorități contractante sau întreprinderi publice și care desfășoară una din activitățile menționate la articolele 3-7;
(b)
care, dacă nu sunt autorități contractante sau întreprinderi publice, desfășoară, printre activitățile lor, una sau mai multe din activitățile menționate la articolele 3-7 și beneficiază de drepturi speciale sau exclusive acordate de o autoritate competentă a unui stat membru.
3. În sensul prezentei directive, „drepturi speciale sau exclusive” reprezintă drepturile acordate de autoritatea competentă a unui stat membru prin orice act cu putere de lege sau act administrativ al cărui efect este limitarea exercitării activităților definite la articolele 3-7 la una sau mai multe entități și care afectează substanțial capacitatea altor entități de a desfășura o astfel de activitate.
Secțiunea 2
Activități
Articolul 3
Gaze, energie termică și energie electrică
1. În ceea ce privește gazele și energia termică, prezenta directivă se aplică următoarelor activități:
(a)
punerea la dispoziție sau exploatarea de rețele fixe destinate furnizării de servicii publice în domeniul producerii, transportului sau distribuției de gaze sau energie termică sau
(b)
alimentarea cu gaze sau energie termică a unor asemenea rețele.
2. Alimentarea cu gaze sau energie termică a rețelelor care furnizează un serviciu public, de către o entitate contractantă, alta decât autoritățile contractante, nu se consideră activitate relevantă în sensul alineatului (1) în cazul în care:
(a)
producerea de gaze sau energie termică de către entitatea interesată este consecința inevitabilă a desfășurării unei activități, alta decât cele menționate la alineatele (1) sau (3) ale prezentului articol sau ale articolelor 4-7 și
(b)
alimentarea rețelei publice este destinată doar exploatării economice a unei asemenea producții și reprezintă maxim 20 % din cifra de afaceri a entității, având în vedere media ultimilor trei ani, inclusiv anul curent.
3. În ceea ce privește energia electrică, prezenta directivă se aplică următoarelor activități:
(a)
punerea la dispoziție sau exploatarea de rețele fixe destinate furnizării unui serviciu public în domeniul producerii, transportului sau distribuției energiei electrice sau
(b)
alimentării cu energie electrică a unor asemenea rețele.
4. Alimentarea cu energie electrică a rețelelor care furnizează un serviciu public, de către o entitate contractantă, alta decât autoritățile contractante, nu se consideră o activitate relevantă în sensul alineatului (3), în cazul în care:
(a)
producerea de energie electrică de către entitatea interesată are loc deoarece consumul său este necesar pentru desfășurarea unei activități, alta decât cele menționate la alineatele (1) - (3) ale prezentului articol sau ale articolelor 4-7 și
(b)
alimentarea rețelei publice depinde numai de consumul propriu al entității și nu a depășit 30 % din producția totală de energie a entității, având în vedere media ultimilor trei ani, inclusiv anul curent.
Articolul 4
Apă
1. Prezenta directivă se aplică următoarelor activități:
(a)
punerea la dispoziție sau exploatarea de rețele fixe destinate furnizării unui serviciu publicului în domeniul producerii, transportului sau distribuției de apă potabilă sau
(b)
alimentarea cu apă potabilă a unor asemenea rețele.
2. Prezenta directivă se aplică și contractelor sau concursurilor de proiecte atribuite sau organizate de entități care desfășoară o activitate menționată la alineatul (1) și care:
(a)
se referă la proiecte de inginerie hidraulică, irigații sau drenare, cu condiția ca volumul de apă destinat aprovizionării cu apă potabilă să reprezinte mai mult de 20 % din volumul total de apă pus la dispoziție prin astfel de proiecte sau instalații de irigare sau drenare sau
(b)
au legătură cu evacuarea sau tratarea apelor uzate.
3. Alimentarea cu apă potabilă a rețelelor care furnizează un serviciu public, de către o entitate contractantă, alta decât autoritățile contractante, nu se consideră o activitate în sensul alineatului (1), în cazul în care:
(a)
producerea de apă potabilă de către entitatea interesată se efectuează deoarece consumul său este necesar pentru desfășurarea unei activități, alta decât cele menționate la articolele 3-7 și
(b)
alimentarea rețelei publice depinde numai de consumul propriu al entității și nu a depășit 30 % din producția totală de apă potabilă a entității, având în vedere media ultimilor trei ani, inclusiv anul curent.
Articolul 5
Servicii de transport
1. Prezenta directivă se aplică activităților privind punerea la dispoziție sau exploatarea rețelelor destinate să furnizeze un serviciu public în domeniul transportului feroviar, prin sisteme automate, cu tramvai, troleibuz, autobuz sau prin cablu.
În ceea ce privește serviciile de transport, se consideră că o rețea există în cazul în care serviciul este oferit în condiții de funcționare stabilite de o autoritate competentă a unui stat membru, cum ar fi condițiile privind rutele ce urmează să fie deservite, privind capacitatea de transport disponibilă sau frecvența serviciului.
2. Prezenta directivă nu se aplică entităților care furnizează un serviciu de transport public cu autobuzul, care au fost excluse din domeniul de aplicare al Directivei 93/38/CEE în temeiul articolului 2 alineatul (4).
Articolul 6
Servicii poștale
1. Prezenta directivă se aplică activităților privind furnizarea de servicii poștale sau, în condițiile menționate la alineatul (2) litera (c), de alte servicii în afara celor poștale.
2. În sensul prezentei directive și fără a aduce atingere Directivei 97/67/CE:
(a) „trimitere poștală”: reprezintă o trimitere cu adresă, în forma finală în care urmează să fie expediat, indiferent de greutatea sa. În afară de articolele de corespondență, în această categorie mai intră, de exemplu, cărți, cataloage, ziare, periodice și colete poștale care conțin mărfuri cu sau fără valoare comercială, indiferent de greutate;
(b) „servicii poștale”: reprezintă servicii care constau în ridicarea, trierea, dirijarea și distribuirea articolelor poștale. Aceste servicii cuprind:
„servicii poștale rezervate”: servicii poștale care sunt sau pot fi rezervate în temeiul articolului 7 din Directiva 97/67/CE;
„alte servicii poștale”: servicii poștale care nu pot fi rezervate în temeiul articolului 7 din Directiva 97/67/CE și
(c) „alte servicii în afara celor poștale”: reprezintă servicii furnizate în următoarele domenii:
servicii de gestiune a serviciilor de curierat (servicii care preced și urmează expedierii, cum ar fi „mailroom management services”);
servicii cu valoare adăugată referitoare la și furnizate integral prin mijloace electronice (inclusiv transmiterea securizată prin mijloace electronice a documentelor codificate, servicii de gestiune a adreselor și transmiterea de mesaje de poștă electronică recomandată);
servicii privind articole poștale care nu sunt incluse la litera (a), cum ar fi publicitatea directă prin corespondență, care nu poartă adresă,
servicii financiare, definite la categoria 6 din anexa XVII A și la articolul 24 litera (c) și care includ, în principal, mandate poștale și transferuri pe bază de conturi curente poștale;
servicii filatelice și
servicii de logistică (servicii care combină livrarea și depozitarea fizică cu alte funcții în afara celor poștale),
cu condiția ca asemenea servicii să fie furnizate de către o entitate care furnizează și servicii poștale în sensul de la litera (b), prima sau a doua liniuță, și cu condițiile menționate la articolul 30 alineatul (1) să nu fie îndeplinite în ceea ce privește serviciile care se încadrează la aceste liniuțe.
Articolul 7
Dispoziții privind explorarea sau extracția de petrol, gaze, cărbune sau alți combustibili solizi, precum și porturile și aeroporturile
Prezenta directivă se aplică activităților referitoare la exploatarea unei regiuni geografice în scopul:
(a)
explorării sau extracției de petrol, gaze, cărbune sau alți combustibili solizi sau
(b)
punerii la dispoziția transportatorilor aerieni, maritimi sau fluviali, a aeroporturilor și a porturilor maritime sau fluviale sau a altor terminale de transport.
Articolul 8
Listele entităților contractante
Listele neexhaustive ale entităților contractante în sensul prezentei directive figurează la anexele I-X. Statele membre informează periodic Comisia cu privire la orice modificare a acestor liste.
Articolul 9
Contracte care cuprind mai multe activități
1. Un contract destinat să cuprindă mai multe activități se supune normelor aplicabile activității căreia îi este destinat în principal.
Cu toate acestea, alegerea dintre atribuirea unui singur contract și atribuirea mai multor contracte separate nu poate fi făcută în scopul excluderii sale din domeniul de aplicare al prezentei directive sau, după caz, al Directivei 2004/18/CE.
2. În cazul în care una dintre activitățile pentru care este destinat contractul se supune dispozițiilor prezentei directive, iar altă activitate se supune Directivei 2004/18/CE și în cazul în care este imposibil, din punct de vedere obiectiv, să se determine pentru care activitate este destinat contractul în principal, contractul se atribuie în conformitate cu Directiva 2004/18/CE.
3. În cazul în care una dintre activitățile pentru care este destinat contractul se supune dispozițiilor prezentei directive, iar altă activitate nu se supune dispozițiilor prezentei directive sau dispozițiilor Directivei 2004/18/CE, susmenționate, și în cazul în care este imposibil, din punct de vedere obiectiv, să se determine pentru care activitate este destinat contractul în principal, contractul se atribuie în conformitate cu prezenta directivă.
CAPITOLUL III
Principii generale
Articolul 10
Principii de atribuire a contractelor
Entitățile contractante tratează operatorii economici în mod egal și fără discriminare și acționează într-o manieră transparentă.
TITLUL II
NORME APLICABILE CONTRACTELOR
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 11
Operatori economici
1. Candidații sau ofertanții care, în temeiul legislației statului membru în care sunt stabiliți, sunt abilitați să furnizeze serviciul în cauză, nu pot fi respinși doar pe motivul că, în temeiul legislației statului membru în care este atribuit contractul, sunt obligați să fie persoane fizice sau persoane juridice.
Cu toate acestea, în cazul contractelor de servicii și lucrări, precum și al contractelor de furnizare care cuprind în afară de servicii și operațiuni de amplasare sau instalare, persoanele juridice pot fi obligate să indice, în ofertele sau cererile lor de participare, numele și calificările profesionale relevante ale persoanelor care urmează să răspundă de executarea contractului în cauză.
2. Grupuri de operatori economici pot prezenta oferte sau pot fi candidați. Pentru a prezenta o ofertă sau o cerere de participare, entitățile contractante nu au dreptul să impună acestor grupuri o anumită formă juridică; cu toate acestea, grupului selectat i se poate cere acest lucru în cazul în care i s-a atribuit contractul, în măsura în care această schimbare este necesară pentru executarea în mod satisfăcător a contractului.
Articolul 12
Condiții privind acordurile încheiate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului
În timpul atribuirii contractelor de către entitățile contractante, statele membre aplică în relațiile lor condiții la fel de favorabile ca și cele pe care le acordă operatorilor economici din țările terțe în ceea ce privește punerea în aplicare a acordului. Pentru aceasta, statele membre se consultă în cadrul Comitetului consultativ pentru contracte publice, în privința măsurilor care trebuie luate în temeiul acordului.
Articolul 13
Confidențialitate
1. În contextul transmiterii de cerințe tehnice operatorilor economici interesați, al calificării și selecției operatorilor economici și al atribuirii contractelor, entitățile contractante pot impune cerințe în vederea protejării naturii confidențiale a informațiilor pe care le transmit.
2. Fără a aduce atingere dispozițiilor prezentei directive, în special celor referitoare la obligațiile privind publicitatea contractelor atribuite și informațiile oferite candidaților și ofertanților, stabilite la articolele 43 și 49 și, în conformitate cu dreptul intern căruia i se supune entitatea contractantă, autoritatea contractantă nu dezvăluie informațiile primite de la operatorii economici, desemnate de aceștia ca fiind confidențiale; asemenea informații includ, în special, secrete tehnice sau comerciale și aspecte confidențiale ale ofertelor.
Articolul 14
Acorduri-cadru
1. Entitățile contractante pot considera un acord-cadru ca un contract, în sensul articolului 1 alineatul (2) și îl pot atribui în conformitate cu prezenta directivă.
2. În cazul în care entitățile contractante au atribuit un acord-cadru în conformitate cu prezenta directivă, acestea pot recurge la articolul 40 alineatul (3) litera (i) în cazul în care atribuie contracte pe baza acelui acord-cadru.
3. În cazul în care un acord-cadru nu a fost atribuit în conformitate cu prezenta directivă, entitățile contractante nu pot recurge la articolul 40 alineatuo (3) litera (i).
4. Entitățile contractante nu pot utiliza în mod abuziv acordurile-cadru în scopul de a împiedica, limita sau denatura concurența.
Articolul 15
Sisteme de achiziționare dinamice
1. Statele membre pot impune entităților contractante să utilizeze sisteme de achiziționare dinamice.
2. Pentru a institui un sistem de achiziționare dinamic, entitățile contractante respectă normele procedurii deschise, în toate fazele sale, până la atribuirea contractelor ce urmează a fi încheiate în cadrul acestui sistem. Toți ofertanții care satisfac criteriile de selecție și care au prezentat o ofertă orientativă, care este conformă cu caietul de sarcini și cu orice eventual document complementar, sunt admiși în sistem; ofertele orientative pot fi îmbunătățite în orice moment, cu condiția să continue să respecte caietul de sarcini. În vederea introducerii sistemului și atribuirii contractelor în cadrul acestui sistem, entitățile contractante folosesc în exclusivitate mijloace electronice, în conformitate cu articolul 48 alineatele (2)-(5).
3. În scopul instituirii sistemului de achiziționare dinamic, entitățile contractante:
(a)
publică un anunț de contract în care se precizează că este vorba de un sistem de achiziționare dinamic;
(b)
indică în caietul de sarcini, printre altele, natura achizițiilor avute în vedere în cadrul sistemului respectiv, precum și toate informațiile necesare referitoare la sistemul de achiziționare, echipamentele electronice utilizate, precum și dispozitivele și cerințele tehnice de conectare;
(c)
oferă, prin mijloace electronice, din momentul publicării anunțului și până la expirarea sistemului, acces liber, direct și total la caietul de sarcini și la orice documente complementare și indică în anunț adresa de Internet la care pot fi consultate aceste documente.
4. Entitățile contractante acordă oricărui operator economic, pe întreaga perioadă a sistemului de achiziționare dinamic, posibilitatea de a prezenta o ofertă orientativă și de a fi admis în sistem în condițiile menționate la alineatul (2). Acestea încheie evaluarea în termen de maxim 15 zile de la data depunerii ofertei orientative. Cu toate acestea, perioada de evaluare poate fi prelungită, cu condiția ca între timp să nu fie emisă nici o convocare la licitație.
Entitățile contractante informează ofertantul menționat la primul paragraf, cât mai repede posibil, în legătură cu admiterea sa în sistemul de achiziționare dinamic sau în legătură cu respingerea ofertei sale orientative.
5. Fiecare contract specific face obiectul unei convocări la licitație. Înainte de emiterea convocării la licitație, entitățile contractante publică un anunț de atribuire a contractelor simplificat, prin care invită toți operatorii economici interesați să prezinte o ofertă orientativă, în conformitate cu alineatul (4), într-un termen care nu poate fi mai scurt de 15 zile de la data la care s-a trimis anunțul simplificat. Entitățile contractante nu pot începe licitația înainte de încheierea evaluării tuturor ofertelor orientative primite în acel termen.
6. Entitățile contractante invită toți ofertanții admiși în sistem să depună o ofertă pentru fiecare contract specific care urmează a fi atribuit în cadrul sistemului. În acest scop, ele stabilesc un termen pentru depunerea ofertelor.
Entitățile contractante atribuie contactul ofertantului care a depus cea mai bună ofertă, pe baza criteriilor de atribuire enunțate în anunțul de contract pentru instituirea sistemului de achiziționare dinamic. După caz, aceste criterii pot fi formulate mai precis în invitația menționată la primul paragraf.
7. Un sistem de achiziționare dinamic nu poate dura mai mult de patru ani, cu excepția situațiilor excepționale, justificate în mod corespunzător.
Entitățile contractante nu pot recurge la acest sistem pentru a împiedica, restricționa sau denatura concurența.
Nu se pot percepe taxe operatorilor economici interesați sau părților sistemului.
CAPITOLUL II
Dispoziții privind pragurile și excluderea
Secțiunea 1
Praguri
Articolul 16
Valorile pragurilor contractelor
Cu excepția situației în care sunt excluse în virtutea excluderilor prevăzute la articolele 19-26 sau în temeiul articolului 30, privind desfășurarea activității respective, prezenta directivă se aplică contractelor care au o valoare estimată, fără taxa pe valoare adăugată (TVA), cel puțin egală cu următoarele praguri:
(a)
499 000 EUR, în cazul contractelor de bunuri și servicii;
(b)
6 242 000 EUR, în cazul contractelor de lucrări.
Articolul 17
Metode de calcul al valorii estimate a contractelor, acordurilor-cadru și sistemelor dinamice
1. Calculul valorii estimate a unui contract se bazează pe valoarea totală de plată, fără TVA, estimată de entitatea contractantă. Acest calcul ține seama de valoarea totală estimată, inclusiv orice eventuală formă de opțiune și orice eventuală reînnoire a contractului.
În cazul în care entitatea contractantă oferă candidaților sau ofertanților prime sau plăți, le ia în considerare la calculul valorii estimate a contractului.
2. Entitățile contractante nu se pot sustrage de la aplicarea prezentei directive împărțind proiectele de lucrări sau de achiziții propuse pentru anumite cantități de bunuri și servicii sau prin utilizarea de metode speciale pentru calculul valorii estimate a contractelor.
3. În ceea ce privește acordurile-cadru și sistemele de achiziționare dinamice, valoarea estimată care se ia în considerare este valoarea maximă estimată, fără TVA, a tuturor contractelor avute în vedere pentru durata totală a acordului sau sistemului.
4. În sensul aplicării articolului 16, entitățile contractante includ în valoarea estimată a contractelor de lucrări atât valoarea lucrărilor, cât și valoarea oricăror bunuri sau servicii necesare pentru executarea lucrărilor, pe care le pun la dispoziția antreprenorului.
5. Valoarea bunurilor sau serviciilor care nu sunt necesare pentru executarea unui anumit contract de lucrări nu poate fi adăugată la valoarea lucrărilor acestui contract de lucrări în cazul în care prin aceasta ar rezulta sustragerea achiziției acelor bunuri sau servicii de la aplicarea prezentei directive.
6.
(a)
În cazul în care o lucrare propusă sau un proiect de achiziție de servicii poate determina atribuirea de contracte în același timp, sub formă de loturi separate, se ia în considerare valoarea totală estimată a tuturor acestor loturi.
În cazul în care valoarea cumulată a loturilor este mai mare sau egală cu pragul prevăzut la articolul 16, prezenta directivă se aplică la atribuirea fiecărui lot.
Cu toate acestea, entitățile contractante pot deroga de la aplicarea prezentei directive în cazul loturilor a căror valoare estimată, fără TVA, este mai mică de 80 000 EUR pentru servicii și 1 milion EUR pentru lucrări, cu condiția ca valoarea cumulată a acestor loturi să nu depășească 20 % din valoarea cumulată a loturilor în ansamblu;
(b)
În cazul în care un proiect de achiziționare a unor bunuri similare poate determina atribuirea de contracte în același timp sub formă de loturi separate, la aplicarea articolului 16 se ține seama de valoarea totală estimată a tuturor acestor loturi.
În cazul în care valoarea cumulată a loturilor este mai mare sau egală cu pragul prevăzut la articolul 16, prezenta directivă se aplică la atribuirea fiecărui lot în parte.
Cu toate acestea, entitățile contractante pot deroga de la aplicarea prezentei directive în cazul loturilor a căror valoare estimată, fără TVA, este mai mică de 80 000 EUR, cu condiția ca valoarea cumulată a acestor loturi să nu depășească 20 % din valoarea cumulată a loturilor în ansamblu.
7. În cazul contractelor de bunuri sau servicii care au un caracter regulat sau sunt destinate a fi reînnoite după o anumită perioadă, calculul valorii estimate a contractului are ca bază:
(a)
fie valoarea totală reală a contractelor succesive de același tip atribuite în ultimele douăsprezece luni sau în timpul ultimului exercițiu financiar, ajustată, în cazul în care este posibil, pentru a ține seama de schimbările cantitative sau valorice care ar putea interveni în timpul celor douăsprezece luni după contractul inițial;
(b)
fie valoarea totală estimată a contractelor succesive atribuite în timpul celor douăsprezece luni după prima livrare sau în timpul exercițiului financiar, în cazul în care acesta este mai lung de 12 luni.
8. Baza de calcul al valorii estimate a unui contract care include atât bunuri, cât și servicii este valoarea totală a bunurilor și serviciilor, indiferent de acțiunile lor corespunzătoare. Calculul include valoarea operațiunilor de amplasare și instalare.
9. În ceea ce privește contractele de bunuri care au ca obiect leasingul, locațiunea sau locație-vânzarea unor produse, valoarea care se ia în considerare ca bază de calcul pentru valoarea estimată a contractului este următoarea:
(a)
în cazul contractelor pe durată determinată, dacă acea durată este mai mică sau egală cu 12 luni, valoarea totală estimată pentru durata contractului sau, dacă durata contractului este mai mare de 12 luni, valoarea totală (inclusiv valoarea reziduală estimată);
(b)
în cazul contractelor pe durată nedeterminată sau în cazul în care durata nu poate fi definită, valoarea lunară înmulțită cu 48.
10. În scopul calculării valorii estimate a contractelor de servicii, se iau în considerare, după caz, următoarele valori:
(a)
prima plătibilă și alte forme de remunerare, în cazul serviciilor de asigurare;
(b)
onorarii, comisioane, dobânzi și alte forme de remunerare, în cazul serviciilor bancare sau al altor servicii financiare;
(c)
onorarii, comisioane plătibile și alte forme de remunerare, în cazul contractelor care implică proiectarea.
11. În cazul contractelor de servicii care nu indică un preț total, valoarea utilizată ca bază de calcul al valorii estimate a contractelor este:
(a)
în cazul contractelor cu durată determinată, în cazul în care acea durată este mai mică sau egală cu 48 luni: valoarea totală pentru durata totală a contractelor;
(b)
în cazul contractelor cu durată nedeterminată sau cu o durată mai mare de 48 luni: valoarea lunară înmulțită cu 48.
Secțiunea 2
Contracte și concesiuni, precum și contracte care fac obiectul unor regimuri speciale
SUBSECȚIUNEA 1
Articolul 18
Concesiuni de lucrări sau servicii
Prezenta directivă nu se aplică concesiunilor de lucrări și servicii care sunt atribuite de entități contractante care desfășoară una sau mai multe din activitățile menționate la articolele 3-7, în cazul în care aceste concesiuni sunt atribuite pentru desfășurarea acestor activități.
SUBSECȚIUNEA 2
Excluderi aplicabile tuturor entităților contractante și tuturor tipurilor de contracte
Articolul 19
Contracte atribuite în scopul revânzării sau închirierii către terți
1. Prezenta directivă nu se aplică contractelor atribuite în scopul revânzării sau închirierii către terți, cu condiția ca entitatea contractantă să nu se bucure de un drept special sau exclusiv de a vinde sau de a închiria obiectul unor asemenea contracte și ca alte entități să aibă libertatea de a-l vinde sau de a-l închiria în aceleași condiții ca și entitatea contractantă.
2. Comisiei îi sunt comunicate de către entitățile contractante, la cererea acesteia, toate categoriile de produse și activități pe care le consideră excluse în temeiul alineatului (1). Comisia poate publica periodic în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în scop informativ, liste ale categoriilor de produse și activități pe care le consideră excluse. În acest sens, Comisia respectă orice aspect comercial sensibil pe care entitățile contractante îl pot aduce la cunoștință cu ocazia transmiterii informațiilor.
Articolul 20
Contracte atribuite în alte scopuri decât desfășurarea unei activități menționate sau pentru desfășurarea unei asemenea activități într-o țară terță
1. Prezenta directivă nu se aplică contractelor pe care entitățile contractante le atribuie în alte scopuri decât desfășurarea activităților lor, definite la articolele 3-7, sau pentru desfășurarea unor asemenea activități într-o țară terță, în condiții care nu implică exploatarea fizică a unei rețele sau zone geografice comunitare.
2. Comisiei îi sunt comunicate de către entitățile contractante, la cererea acesteia, toate activitățile pe care le consideră excluse în temeiul alineatului (1). Comisia poate publica periodic în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în scop informativ, liste ale categoriilor de activități pe care le consideră excluse. În acest sens, Comisia respectă orice aspect comercial sensibil pe care entitățile contractante îl pot aduce la cunoștință cu ocazia transmiterii informațiilor.
Articolul 21
Contracte secrete sau care necesită măsuri speciale de securitate
Prezenta directivă nu se aplică contractelor declarate secrete de către un stat membru, în cazul în care executarea lor trebuie să fie însoțită de măsuri speciale de siguranță, în conformitate cu actele cu putere de lege și actele administrative în vigoare în statul membru interesat sau în cazul în care protecția intereselor esențiale de siguranță a acelui stat impune acest lucru.
Articolul 22
Contracte atribuite în temeiul normelor internaționale
Prezenta directivă nu se aplică contractelor reglementate de diferite norme de procedură atribuite:
(a)
în temeiul unui acord internațional încheiat în conformitate cu tratatul, între un stat membru și una sau mai multe țări terțe și care are ca obiect produse, lucrări, servicii sau concursuri destinate realizării sau exploatării în comun a unui proiect de către statele semnatare; orice acord este comunicat Comisiei, care poate consulta comitetul consultativ pentru contracte de achiziții publice menționat la articolul 68;
(b)
în temeiul unui acord internațional încheiat, referitor la staționarea de trupe și privind întreprinderile unui stat membru sau ale unei țări terțe;
(c)
în temeiul unei proceduri specifice a unei organizații internaționale.
Articolul 23
Contracte atribuite unei întreprinderi afiliate, unei societăți mixte sau unei entități contractante care face parte dintr-o societate mixtă
1. În sensul prezentului articol, „întreprindere afiliată” înseamnă orice întreprindere ale cărei conturi anuale sunt consolidate cu cele ale entității contractante în conformitate cu cerințele celei de-a șaptea Directive 89/349/CEE a Consiliului din 13 iunie 1983 în temeiul articolului 44 alineatul (2) litera (g) din tratat, privind conturile consolidate (27), (28) sau, în cazul entităților care nu fac obiectul acestei directive, orice întreprindere asupra căreia entitatea contractantă poate exercita, direct sau indirect, o influență dominantă, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (b), sau care poate exercita o influență dominantă asupra entității contractante sau care, ca și entitatea contractantă, este supusă influenței dominante a altei întreprinderi, în temeiul dreptului de proprietate, participării financiare sau al normelor care o guvernează.
2. În cazul în care condițiile menționate la alineatul (3) sunt îndeplinite, prezenta directivă nu se aplică contractelor atribuite:
(a)
de către o entitate contractantă, unei întreprinderi afiliate sau
(b)
de către o societate mixtă, formată exclusiv dintr-o serie de entități contractante în scopul desfășurării unor activități în sensul articolelor 3-7, unei întreprinderi care este afiliată la una din aceste entități contractante.
3. Alineatul (2) se aplică:
(a)
contractelor de servicii, cu condiția ca cel puțin 80 % din cifra medie de afaceri a întreprinderii afiliate, referitor la servicii, pentru ultimii trei ani, să provină din furnizarea unor astfel de servicii către întreprinderi la care este afiliată;
(b)
contractelor de bunuri, cu condiția ca cel puțin 80 % din cifra medie de afaceri a întreprinderii afiliate, referitor la bunuri, pentru ultimii trei ani, să provină din furnizarea unor astfel de bunuri către întreprinderi la care este afiliată;
(c)
contractelor de lucrări, cu condiția ca cel puțin 80 % din cifra medie de afaceri a întreprinderii afiliate, referitor la lucrări, pentru ultimii trei ani, să provină din furnizarea unor astfel de lucrări către întreprinderi la care este afiliată.
În cazul în care, în funcție de data la care o întreprindere afiliată a fost înființată sau și-a început activitatea, cifra de afaceri nu este disponibilă pentru ultimii trei ani, este suficient ca întreprinderea să demonstreze că cifra de afaceri menționată la literele (a), (b) sau (c) este verosimilă, în special prin previziuni de afaceri.
În cazul în care mai mult de o întreprindere afiliată la entitatea contractantă furnizează servicii, produse sau lucrări similare, procentajele de mai sus se calculează luând în considerare cifra totală de afaceri care rezultă din furnizarea de servicii, bunuri, respectiv lucrări de către respectivele întreprinderi afiliate.
4. Prezenta directivă nu se aplică contractelor atribuite:
(a)
de către o societate mixtă, formată exclusiv de mai multe entități contractante în scopul desfășurării unor activități în sensul articolelor 3-7, pe lângă una din aceste entități contractante sau
(b)
de către o entitate contractantă, unei asemenea societăți mixte din care face parte, cu condiția ca societatea mixtă să fi fost înființată în scopul desfășurării activității implicate pe o perioadă de cel puțin trei ani și ca actul de înființare a societății mixte să stipuleze că entitățile contractante care o formează vor face parte din ea pentru cel puțin aceeași perioadă.
5. Comisiei îi sunt comunicate de către entitățile contractante, la cererea acesteia, următoarele informații referitoare la aplicarea alineatelor (2), (3) și (4):
(a)
denumirile întreprinderilor sau societăților mixte interesate;
(b)
natura și valoarea contractelor implicate;
(c)
elementele pe care Comisia le consideră necesare pentru a dovedi că relațiile dintre întreprinderea sau societatea mixtă căreia i se atribuie contracte și entitatea contractantă respectă cerințele prezentului articol.
SUBSECȚIUNEA 3
Excluderi aplicabile tuturor entităților contractante, dar numai pentru contracte de servicii
Articolul 24
Contracte referitoare la anumite servicii excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive
Prezenta directivă nu se aplică contractelor de servicii pentru:
(a)
achiziția sau închirierea, prin orice mijloace financiare, de terenuri, clădiri existente sau alte bunuri imobile sau care privesc drepturi asupra acestor bunuri; cu toate acestea, contractele de servicii financiare încheiate în același timp, înainte sau după contractul de achiziție sau închiriere, în orice formă, fac obiectul prezentei directive;
(b)
servicii de arbitraj și conciliere;
(c)
servicii financiare privind emiterea, vânzarea, achiziționarea sau transferul de titluri de valoare sau alte instrumente financiare, în special operațiuni efectuate de către entitățile contractante în scopul obținerii de bani sau capital;
(d)
contracte de muncă;
(e)
servicii de cercetare și dezvoltare, altele decât acelea ale căror beneficii aparțin exclusiv entității contractante, în vederea utilizării în desfășurarea propriilor activități, cu condiția ca serviciul prestat să fie remunerat integral de către entitatea contractantă.
Articolul 25
Contracte de servicii atribuite pe baza unui drept exclusiv
Prezenta directivă nu se aplică contractelor de servicii atribuite unei entități care este ea însăși autoritate contractantă în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) sau unei asociații de autorități contractante, pe baza unui drept exclusiv de care se bucură în temeiul unui act cu putere de lege sau act administrativ publicat, compatibil cu tratatul.
SUBSECȚIUNEA 4
Excluderi aplicabile numai anumitor entități contractante
Articolul 26
Contracte atribuite de anumite entități contractante pentru achiziționarea de apă și pentru furnizarea de energie sau de combustibili pentru producerea energiei
Prezenta directivă nu se aplică:
(a)
contractelor pentru achiziționarea de apă, în cazul în care sunt atribuite de către entități contractante care desfășoară în una sau ambele activități menționate la articolul 4 alineatul (1);
(b)
contractelor pentru furnizarea de energie sau de combustibili pentru producerea de energie, în cazul în care sunt atribuite de către entități contractante care desfășoară o activitate menționată la articolul 3 alineatul (1), articolul 3 alineatul (3) sau articolul 7 litera (a).
SUBSECȚIUNEA 5
Contracte supuse unui regim special, dispoziții privind organismele centrale de achiziționare și mecanismul general
Articolul 27
Contracte supuse unui regim special
Fără a aduce atingere articolului 30, Regatul Olandei, Regatul Unit, Republica Austria și Republica Federală Germania asigură, prin condițiile de autorizare sau alte măsuri corespunzătoare, că toate entitățile care operează în sectoarele menționate de Deciziile 93/676/CEE, 97/367/CEE, 2002/205/CE și 2004/73/CE:
(a)
respectă principiile de nediscriminare și concurențiale pentru atribuirea de contracte de livrare de bunuri, lucrări sau servicii, în special în ceea ce privește informațiile pe care entitatea contractantă le pune la dispoziție operatorilor economici cu privire la intențiile sale de atribuire a contractelor;
(b)
comunică Comisiei, în condițiile definite de Decizia 93/327/CEE a Comisiei din 13 mai 1993 privind definirea condițiilor în care entitățile contractante exploatează zonele geografice cu scopul prospectării în vederea extragerii de petrol, gaze, cărbune sau alți combustibili solizi trebuie să comunice Comisiei informații cu privire la contractele pe care le atribuie (29).
Articolul 28
Contracte rezervate
Statele membre pot rezerva dreptul de participare la procedurile de atribuire a contractelor unor ateliere protejate sau pot prevedea ca astfel de contracte să fie executate în contextul programelor de angajare protejată, în cazul în care majoritatea angajaților interesați sunt persoane cu handicap care, prin natura sau gravitatea deficiențelor lor, nu pot desfășura o activitate profesională în condiții normale.
Anunțul făcut pentru convocarea la licitație trebuie să facă trimitere la prezentul articol.
Articolul 29
Contracte și acorduri-cadru atribuite de organismele centrale de achiziționare
1. Statele membre pot prevedea că entitățile contractante pot achiziționa lucrări, bunuri și servicii recurgând la organisme centrale de achiziționare.
2. Entitățile contractante care achiziționează lucrări, produse și servicii recurgând la organisme centrale de achiziționare, în situațiile prevăzute la articolul 1 alineatul (8), se consideră că respectă dispozițiile prezentei directive în măsura în care organismul central de achiziționare respectă prezenta directivă sau, în cazul în care este cazul, Directiva 2004/18/CE.
Articolul 30
Procedura prin care se stabilește dacă o anumită activitate este expusă direct concurenței
1. Contractele destinate să permită desfășurarea unei activități menționate la articolele 3-7 nu fac obiectul prezentei directive în cazul în care, în statul membru în care se desfășoară, activitatea este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat.
2. În sensul alineatului (1), pentru a determina în cazul în care o activitate este expusă direct concurenței trebuie să se facă referire la criterii conforme cu dispozițiile tratatului privind concurența, cum ar fi caracteristici ale bunurilor sau serviciilor respective, existența de bunuri sau servicii alternative, prețurile și prezența, reală sau potențială, a mai mult de un furnizor al bunurilor sau serviciilor respective.
3. În sensul alineatului (1), accesul la o piață se consideră nerestricționat în cazul în care statul membru a pus în aplicare și a aplicat dispozițiile legislației comunitare menționate la anexa XI.
În cazul în care nu se poate presupune accesul liber la o anumită piață pe baza primului paragraf, trebuie să se demonstreze că accesul la piața respectivă este liber de facto și de jure.
4. În cazul în care un stat membru consideră că, în conformitate cu dispozițiile alineatelor (2) și (3), alineatul (1) se poate aplica la o anumită activitate, el trebuie să informeze Comisia și să îi comunice toate faptele relevante, în special despre orice acte cu putere de lege, acte administrative sau acord privind respectarea condițiilor prevăzute la alineatul (1), precum și în cazul în care este cazul, despre poziția adoptată de o autoritate națională independentă care este competentă în ceea ce privește activitatea respectivă.
Contractele destinate să permită desfășurarea activității respective nu mai fac obiectul prezentei directive în cazul în care Comisia:
-
a adoptat o decizie prin care se stabilește aplicabilitatea alineatului (1) în conformitate cu alineatul (6) și în termenul pe care îl fixează sau
-
nu a adoptat o decizie în același termen privind aplicabilitatea menționată anterior.
Cu toate acestea, în cazul în care se presupune accesul liber la o anumită piață pe baza primului paragraf din alineatul (3) și în cazul în care o autoritate națională independentă competentă în activitatea respectivă a stabilit aplicabilitatea alineatului (1), contractele destinate să permită prestarea activității respective nu mai fac obiectul prezentei directive în cazul în care Comisia nu a stabilit inaplicabilitatea alineatului (1) printr-o decizie adoptată în conformitate cu alineatul (6) și în cadrul termenului stabilit de acesta.
5. În cazul în care legislația statului membru interesat prevede acest lucru, entitățile contractante pot solicita Comisiei să stabilească aplicabilitatea alineatului (1) pentru o anumită activitate, printr-o decizie conformă cu alineatul (6). În acest caz, Comisia informează de îndată statul membru interesat.
Statul membru, ținând seama de alineatele (2) și (3), informează Comisia despre toate faptele relevante, în special despre orice acte cu putere de lege, acte administrative sau acord privind respectarea condițiilor prevăzute la alineatul (1), precum și, după caz, despre poziția adoptată de o autoritate națională independentă care este competentă în ceea ce privește activitatea respectivă.
De asemenea, Comisia poate începe procedura de adoptare a unei decizii de stabilire a aplicabilității alineatului (1) pentru o anumită activitate, din proprie inițiativă. În acest caz, Comisia informează de îndată statul membru interesat.
În cazul în care, în termenul prevăzut la alineatul (6), Comisia nu a adoptat o decizie privind aplicabilitatea alineatului (1) pentru o anumită activitate, alineatul (1) se consideră a fi aplicabil.
6. Pentru adoptarea unei decizii în temeiul prezentului articol, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 68 alineatul (2), Comisia are la dispoziție un termen de trei luni, începând cu prima zi lucrătoare de la data la care a primit notificarea sau cererea. Cu toate acestea, această perioadă se poate prelungi o dată cu maximum trei luni, în cazuri justificate în mod corespunzător, în special în cazul în care informațiile conținute în notificare sau în cerere sau în documentele anexate la aceasta sunt incomplete sau inexacte sau în cazul în care faptele raportate înregistrează modificări substanțiale. Această prelungire se limitează la o lună în cazul în care o autoritate națională independentă care este competentă în activitatea respectivă a stabilit aplicabilitatea alineatului (1) în cazurile prevăzute în al treilea paragraf din alineatul (4).
În cazul în care o activitate într-un anumit stat membru face deja obiectul unei proceduri prevăzute de prezentul articol, cererile ulterioare privind aceeași activitate, în același stat membru, înainte de expirarea perioadei prevăzute pentru prima cerere nu se consideră proceduri noi și se tratează în contextul primei cereri.
Comisia adoptă modalitățile de aplicare a alineatelor (4), (5) și (6), în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 68 alineatul (2).
Aceste modalități cuprind, cel puțin:
(a)
publicarea în Jurnalul Oficial, pentru informare, a datei la care începe termenul de trei luni menționat la primul paragraf și, în cazul în care acest termen se prelungește, data prelungirii și termenul cu care se face prelungirea;
(b)
publicarea aplicabilității eventuale a alineatului (1) în conformitate cu alineatul (4) al doilea sau al treilea paragraf sau în conformitate cu alineatul (5) al patrulea paragraf și
(c)
modalitățile de transmitere a pozițiilor adoptate de o autoritate independentă care este competentă în activitatea respectivă, cu privire la problemele relevante în sensul alineatelor (1) și (2).
CAPITOLUL III
Norme aplicabile contractelor de servicii
Articolul 31
Contracte de servicii enumerate la anexa XVII A
Contractele care au ca obiect serviciile enumerate la anexa XVII A se atribuie în conformitate cu articolele 34-59.
Articolul 32
Contracte de servicii enumerate la anexa XVII B
Atribuirea de contracte care au ca obiect serviciile enumerate la anexa XVII B este reglementată exclusiv de articolele 34 și 43.
Articolul 33
Contracte mixte de servicii care includ serviciile enumerate la anexa XVII A și serviciile enumerate la anexa XVII B
Contracte care au ca obiect serviciile enumerate atât la anexa XVII A, cât și pe cele de la anexa XVII B sunt atribuite în conformitate cu articolele 34-59, în cazul în care valoarea serviciilor enumerate la anexa XVII A este mai mare decât valoarea serviciilor enumerate la anexa XVII B. În alte cazuri, contractele se atribuie în conformitate cu articolele 34 și 43.
CAPITOLUL IV
Regimuri specifice care reglementează caietele de sarcini și documentele contractului
Articolul 34
Cerințe tehnice
1. Cerințele tehnice definite la punctul (1) din anexa XXI figurează în documentația contractului, cum ar fi anunțurile de contract, documentele contractului sau alte documente complementare. Ori de câte ori este posibil, aceste cerințe tehnice ar trebui să fie definite astfel încât să ia în considerare criteriile de accesibilitate pentru persoanele cu handicap sau să fie concepute pentru toți utilizatorii.
2. Cerințele tehnice trebuie să permită accesul egal al ofertanților și să nu aibă efectul de a crea obstacole nejustificate în calea deschiderii către concurență a achizițiilor publice.
3. Fără a aduce atingere normelor tehnice naționale obligatorii din punct de vedere juridic, în măsura în care sunt compatibile cu legislația comunitară, cerințele tehnice trebuie formulate:
(a)
fie făcând trimitere la cerințele tehnice definite la anexa XXI și, în ordinea preferinței, la standardele naționale care transpun standarde europene, autorizații tehnice europene, cerințe tehnice uzuale, standarde internaționale, alte sisteme de referință instituite de către organisme de standardizare europene sau - în lipsa acestora - la standarde naționale, autorizații tehnice naționale sau cerințe tehnice naționale referitoare la concepția, calculul și realizarea lucrărilor și utilizarea produselor. Fiecare trimitere este însoțită de cuvintele „sau echivalent”;
(b)
fie în ceea ce privește performanța cerințelor funcționale; acestea din urmă pot include caracteristici de mediu. Oricum, acești parametri trebuie să fie suficient de preciși pentru a permite ofertanților să determine obiectul contractului și pentru a permite entităților contractante să atribuie contractul;
(c)
fie în privința performanțelor sau a cerințelor funcționale menționate la litera (b), cu trimitere la cerințele menționate la litera (a) ca mijloc de prezumție de conformitate cu astfel de performanțe sau cerințe funcționale;
(d)
fie făcând trimitere la cerințele menționate la litera (a) pentru unele caracteristici și făcând trimitere la cerințele funcționale sau privind performanțele menționate la litera (b) pentru alte caracteristici.
4. În cazul în care entitățile contractante fac uz de posibilitatea trimiterii la cerințele menționate la alineatul (3) litera (a), acestea nu pot respinge o ofertă pe motivul că produsele și serviciile oferite nu sunt conforme cu cerințele la care au făcut trimitere, în cazul în care ofertantul dovedește în oferta sa, spre satisfacția entității contractante, prin orice mijloc corespunzător, că soluțiile pe care le propune satisfac, în orice manieră echivalentă, cerințele definite de cerințele tehnice.
Un mijloc corespunzător poate fi considerat un dosar tehnic de la producător sau un raport de încercare de la un organism recunoscut.
5. În cazul în care entitățile contractante fac uz de posibilitatea prevăzută la alineatul (3) de stabilire de cerințe funcționale sau performanțe, acestea nu pot respinge o ofertă pentru produse, servicii sau lucrări care respectă un standard național care transpune un standard european, o autorizație tehnică europeană, o cerință tehnică uzuală, un standard internațional sau un sistem tehnic de referință elaborat de un organism de standardizare european, în cazul în care aceste cerințe se referă la cerințele funcționale sau performanțele pe care le-au solicitat.
În oferta sa, ofertantul dovedește, spre satisfacția entității contractante și prin toate mijloacele corespunzătoare, că produsele, serviciile sau lucrările, în conformitate cu standardul, satisfac cerințele funcționale sau performanțele entității contractante.
Un mijloc corespunzător poate fi considerat un dosar tehnic de la producător sau un raport de încercare de la un organism recunoscut.
6. În cazul în care entitățile contractante stabilesc caracteristici de mediu în ceea ce privește cerințele funcționale sau privind performanțele, menționate la alineatul (3) litera (b), ele pot folosi cerințele detaliate sau, în cazul în care este necesar, părți din acestea, astfel cum sunt definite de etichetele ecologice europene sau (multi)naționale sau prin orice altă etichetă ecologică, cu condiția ca:
-
acele specificații să fie corespunzătoare pentru definirea caracteristicilor bunurilor sau serviciilor care fac obiectul contractului;
-
cerințele pentru etichetă să fie definite pe baza informațiilor științifice;
-
etichetele ecologice să fie adoptate utilizând o procedură în cadrul căreia să poată participa toate părțile interesate, cum ar fi organismele guvernamentale, consumatorii, producătorii, distribuitorii și organizațiile de mediu și
-
să fie accesibile tuturor părților interesate.
Entitățile contractante pot indica faptul că se presupune că produsele și serviciile care poartă etichetă ecologică respectă cerințele tehnice prevăzute în caietul de sarcini; ele trebuie să accepte orice alte mijloace de probă corespunzătoare, cum ar fi un dosar tehnic de la producător sau un raport de încercare de la un organism recunoscut.
7. „Organisme recunoscute”, în sensul prezentului articol, înseamnă laboratoare de încercare și calibrare, precum și organismele de certificare și inspecție care respectă standardele europene aplicabile.
Entitățile contractante acceptă certificate de la organisme recunoscute, stabilite în alte state membre.
8. În cazul în care obiectul contractului nu justifică acest lucru, cerințele tehnice nu trebuie să se refere la o anumită fabricație sau sursă ori la un anumit proces sau la o marcă, brevet sau la un tip, la o origine sau producție determinată, fapt care ar putea avea efectul de favorizare sau eliminare a unor întreprinderi sau produse. O astfel de menționare sau referire se permite doar în cazuri excepționale, în cazul în care nu este posibilă o descriere suficient de precisă și inteligibilă a obiectului contractului în temeiul alineatelor (3) și (4); o astfel de referire este însoțită de cuvintele „sau echivalent”.
Articolul 35
Comunicarea cerințelor tehnice
1. Entitățile contractante comunică operatorilor economici interesați în obținerea unui contract, la cerere, cerințele tehnice la care se face trimitere în mod regulat în contractele lor de livrări de bunuri, servicii sau lucrări sau cerințele tehnice pe care intenționează să le aplice contractelor care fac obiectul unui anunț orientativ periodic, în sensul articolului 41 alineatul (1).
2. În cazul în care cerințele tehnice sunt definite în documente puse la dispoziția operatorilor economici interesați, este suficientă includerea unei trimiteri la acele documente.
Articolul 36
Variante
1. În cazul în care criteriul de atribuire a contractului este cel al ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, entitățile contractante pot lua în considerare variantele prezentate de ofertanți, în cazul în care acestea corespund cerințelor minime specificate de entitățile contractante respective.
Entitățile contractante indică în caietul de sarcini în cazul în care autorizează sau nu variantele și, în cazul în care le autorizează, care sunt cerințele minime care ar trebui îndeplinite de variante, precum și orice cerințe specifice pentru prezentarea lor.
2. În cadrul procedurilor de atribuire a contractelor publice de achiziții de bunuri sau servicii, entitățile contractante care au autorizat variante în temeiul alineatului (1) nu pot respinge o variantă pe unicul motiv că ar duce, în cazul în care ar fi acceptată, fie la un contract de servicii în loc de un contract de bunuri, fie la un contract de bunuri în loc de un contract de servicii.
Articolul 37
Subcontractarea
În caietul de sarcini, entitatea contractantă, din inițiativă proprie sau la cererea unui stat membru, poate solicita ofertantului să indice în oferta sa orice parte din contract pe care intenționează să o subcontracteze terților și orice subcontractanți propuși. Această indicație nu trebuie să aducă atingere problemei responsabilității operatorului economic principal.
Articolul 38
Condiții de executare a contractului
Entitățile contractante pot stabili condiții speciale privind executarea unui contract, cu condiția ca acestea să fie compatibile cu legislația comunitară și să fie indicate în anunțul utilizat ca mijloc de convocare la licitație sau în caietul de sarcini. Condițiile care guvernează executarea unui contract pot viza, în particular, considerații de ordin social și de mediu.
Articolul 39
Obligații referitoare la fiscalitate, protecția mediului, dispoziții privind protecția muncii și condițiile de muncă
1. Entitatea contractantă, din inițiativă proprie sau la cererea unui stat membru, poate indica în caietul de sarcini organismul sau organismele de la care candidații sau ofertanții pot obține informațiile corespunzătoare privind obligațiile referitoare la impozite, la protecția mediului, la dispoziții de protecție a muncii și la condițiile de muncă care sunt în vigoare în statul membru, regiunea sau localitatea în care urmează să fie prestate serviciile și care se aplică lucrărilor executate pe șantier sau serviciilor prestate în timpul executării contractului.
2. Entitatea contractantă care furnizează informațiile menționate la alineatul (1) solicită ofertanților sau candidaților, în procedura de atribuire a contractului, să indice că au luat în considerare, la întocmirea ofertei, obligațiile privind dispozițiile în materie de protecție a muncii și condițiile de muncă în vigoare în locul în care urmează să fie prestate serviciile.
Primul paragraf nu trebuie să aducă atingere aplicării articolului 57.
CAPITOLUL V
Proceduri
Articolul 40
Utilizarea procedurilor deschise, restrânse și negociate
1. La atribuirea contractelor de livrări de bunuri, lucrări sau servicii, entitățile contractante aplică proceduri adaptate în sensul prezentei directive.
2. Entitățile contractante pot alege oricare dintre procedurile descrise de articolul 1 alineatul (9) literele (a), (b) sau (c), cu condiția ca, sub rezerva alineatului (3), să se fi făcut o convocare la licitație în temeiul articolului 42.
3. Entitățile contractante pot utiliza o procedură fără o prealabilă convocare la licitație în următoarele situații:
(a)
în cazul în care nu s-au depus oferte sau oferte adecvate sau candidaturi, ca răspuns la o procedură cu o prealabilă convocare la licitație, cu condiția să nu fie modificate substanțial condițiile inițiale ale contractului;
(b)
în cazul în care un contract este făcut doar în scop de cercetare, experiment, studiu sau dezvoltare și nu în scopul asigurării unui profit sau recuperării costurilor cu cercetarea și dezvoltarea și în măsura în care atribuirea unui asemenea contract nu aduce atingere atribuirii competitive a contractelor ulterioare care urmăresc, în special, aceste obiective;
(c)
în cazul în care, din rațiuni tehnice sau artistice sau din rațiuni privind protecția unor drepturi exclusive, contractul poate fi executat doar de către un operator economic determinat;
(d)
în măsura în care este strict necesar, în cazul în care, din motive de urgență extremă determinate de evenimente care nu pot fi prevăzute de către entitățile contractante, nu pot fi respectate termenele prevăzute pentru procedurile deschise, procedurile restrânse și procedurile negociate cu o prealabilă convocare la licitație;
(e)
în cazul contractelor de servicii pentru livrări suplimentare efectuate de către furnizorul inițial, destinate fie înlocuirii parțiale de bunuri sau instalații de uz curent, fie extinderii bunurilor sau instalațiilor existente, în cazul în care schimbarea furnizorului ar obliga entitatea contractantă să achiziționeze materiale cu caracteristici tehnice diferite, ceea ce ar duce la o incompatibilitate sau dificultăți disproporționate de utilizare și întreținere;
(f)
pentru lucrări sau servicii complementare care nu au fost incluse în proiectul atribuit inițial sau în primul contract încheiat, dar care, datorită unor împrejurări neprevăzute, devin necesare pentru executarea contractului, cu condiția ca atribuirea să se facă antreprenorului sau prestatorului de servicii care execută contractul inițial:
-
în cazul în care astfel de lucrări sau servicii complementare nu pot fi separate, din punct de vedere tehnic sau economic, de contractul principal, fără un inconvenient major pentru entitățile contractante sau
-
în cazul în care astfel de lucrări sau servicii, cu toate că pot fi separate de executarea contractului inițial, sunt strict necesare perfecționării;
(g)
în cazul contractelor de lucrări, pentru lucrări noi care constau în repetarea unor lucrări similare încredințate întreprinderii căreia aceleași entități contractante i-au atribuit un contract anterior, cu condiția ca aceste lucrări să fie conforme cu un proiect de bază pentru care a fost atribuit un prim contract după o invitație la licitație; de îndată după convocarea la licitație pentru primul proiect, trebuie să se anunțe posibilitatea de a recurge la această procedură, iar valoarea totală estimată ale lucrărilor ulterioare trebuie să fie luate în considerare de către entitățile contractante în momentul aplicării dispozițiilor articolelor 16 și 17;
(h)
pentru bunuri cotate și achiziționate la o bursă a materiilor prime;
(i)
pentru contracte care urmează să fie atribuite pe baza unui acord-cadru, cu condiția respectării condiției menționate la articolul 14 alineatul (2);
(j)
pentru achizițiile de oportunitate, când este posibil să se achiziționeze profitând de o ocazie deosebit de avantajoasă, disponibilă pentru un timp foarte scurt, la un preț considerabil mai scăzut decât prețurile practicate în mod normal pe piață;
(k)
pentru achiziționarea de bunuri în condiții deosebit de avantajoase, fie de la un furnizor care își încetează definitiv activitatea comercială, fie de la curatorii sau lichidatorii unui faliment, printr-o înțelegere cu creditorii sau o procedură similară existentă în legislațiile sau reglementările de drept intern;
(l)
în cazul în care contractul de servicii respectiv continuă unui concurs de proiecte organizat în conformitate cu dispozițiile prezentei directive și în cazul în care, în conformitate cu normele aplicabile, contractul este atribuit câștigătorului sau unuia dintre câștigătorii acelui concurs; în acest din urmă caz, toți câștigătorii sunt invitați să participe la negocieri.
CAPITOLUL VI
Norme privind publicarea și transparența
Secțiunea 1
Publicarea anunțurilor
Articolul 41
Anunțuri orientative periodice și anunțuri privind existența unui sistem de calificare
1. Entitățile contractante aduc la cunoștință, cel puțin o dată pe an, prin intermediul unui anunț orientativ periodic menționat la anexa XV A, publicat de Comisie sau de ele însele, „profilul cumpărătorului”, descris la alineatul (2) litera (b) din anexa XX:
(a)
în cazul bunurilor, valoarea totală estimată a contractelor sau acordurilor-cadru pe grupe de produse pe care intenționează să le atribuie în următoarele 12 luni, în cazul în care valoarea totală estimată, luând în considerare dispozițiile articolelor 16 și 17, este egală sau mai mare de 750 000 EUR.
Grupele de produse se stabilesc de către entitățile contractante prin referire la pozițiile din nomenclatorul CPV;
(b)
în cazul serviciilor, valoarea totală estimată a contractelor sau acordurilor-cadru pentru fiecare dintre categoriile de servicii enumerate la anexa XVII A pe care intenționează să le atribuie în următoarele 12 luni, în cazul în care această valoare totală estimată, luând în considerare dispozițiile articolelor 16 și 17, este egală sau mai mare de 750 000 EUR;
(c)
în cazul lucrărilor, caracteristicile esențiale ale contractelor de lucrări sau acordurilor-cadru pe care intenționează să le atribuie în următoarele 12 luni, a căror valoare totală estimată este egală sau mai mare decât pragul indicat la articolul 16, luând în considerare dispozițiile articolului 17.
Anunțurile menționate la literele (a) și (b) se trimit Comisiei sau se publică în profilul cumpărătorului cât mai curând posibil după începerea exercițiului bugetar.
Anunțul menționat la litera (c) este trimis Comisiei sau publicat în profilul cumpărătorului, cât mai repede posibil după luarea deciziei de aprobare a planificării contractelor de lucrări sau a acordurilor-cadru pe care entitățile contractante intenționează să le atribuie.
Entitățile contractante care publică un anunț orientativ periodic privind profilul cumpărătorului trimit Comisiei, pe cale electronică, un anunț de publicare a anunțului orientativ periodic privind profilul cumpărătorului, în conformitate cu formatul și modalitățile de transmitere electronică a numelor, indicate la alineatul (3) din anexa XX.
Publicarea anunțurilor menționate la literele (a), (b) și (c) este obligatorie doar în cazul în care entitățile contractante optează pentru reducerea termenelor pentru primirea ofertelor, în conformitate cu articolul 45 alineatul (4).
Prezentul alineat nu se aplică procedurilor la care nu se face o prealabilă convocare la licitație.
2. Entitățile contractante pot, în special, să publice sau să aranjeze publicarea de către Comisie a anunțurilor orientative periodice referitoare la proiecte majore, fără să repete informațiile incluse anterior într-un anunț orientativ periodic, cu condiția să se specifice clar faptul că aceste anunțuri sunt suplimentare.
3. În cazul în care entitățile contractante optează pentru stabilirea unui sistem de calificare în conformitate cu articolul 53, sistemul trebuie să facă obiectul unui anunț menționat la anexa XIV, care indică scopul sistemului de calificare și modul de acces la normele care îl guvernează. În cazul în care sistemul are o durată mai mare de trei ani, anunțul trebuie publicat anual. În cazul în care sistemul are o durată mai mică, este suficient un anunț inițial.
Articolul 42
Anunțuri utilizate ca mijloc de convocare la licitație
1. În cazul contractelor de bunuri, lucrări sau servicii, convocarea la licitație se poate face:
(a)
prin intermediul unui anunț orientativ periodic menționat la anexa XV A sau
(b)
prin intermediul unui anunț privind existența unui sistem de calificare menționat la anexa XIV sau
(c)
prin intermediul unui anunț de contract menționat la anexa XIII partea A, B sau C.
2. În cazul unor sisteme de achiziționare dinamice, convocarea la licitație a sistemului se efectuează printr-un anunț de contract menționat la alineatul (1) litera (c), în timp ce convocarea la licitație pentru contracte bazate pe astfel de sisteme se efectuează printr-un anunț de contract simplificat menționat la anexa XIII partea D.
3. În cazul în care o convocare la licitație se efectuează prin intermediul unui anunț orientativ periodic, anunțul trebuie:
(a)
să se refere în mod special la bunuri, lucrări sau servicii care vor face obiectul contractului ce urmează a fi atribuit;
(b)
să indice modul în care va fi atribuit contractul, prin procedură restrânsă sau negociată, fără publicarea ulterioară a unui anunț de convocare la licitație și invită operatorii economici interesați să își exprime interesul în scris și
(c)
să se publice în conformitate cu anexa XX cu maxim 12 luni înainte de data la care este trimisă invitația menționată la articolul 47 alineatul (5). În plus, entitatea contractantă respectă termenele prevăzute la articolul 45.
Articolul 43
Anunțuri privind atribuirea contractelor
1. Entitățile contractante care au atribuit un contract sau un acord-cadru sunt obligate, în termen de două luni de la atribuirea contractului sau acordului-cadru, să trimită un anunț de atribuire a contractului menționat la anexa XVI, în condiții ce urmează să fie definite de Comisie, în conformitate cu procedura menționată la articolul 68 alineatul (2).
În cazul contractelor atribuite în cadrul unui acord-cadru în sensul articolului 14 alineatul (2), entitățile contractante nu sunt obligate să trimită un anunț privind rezultatele procedurii de atribuire pentru fiecare contract întemeiat pe acordul-cadru.
Entitățile contractante trimit un anunț de atribuire a contractului pe baza sistemului de achiziționare dinamic, în termen de două luni după atribuirea fiecărui contract. Cu toate acestea, ele pot regrupa aceste anunțuri trimestrial. În acest caz, entitățile contractante trimit aceste anunțuri regrupate în termen de două luni de la sfârșitul fiecărui trimestru.
2. Informațiile furnizate în conformitate cu anexa XVI și destinate publicării se publică în conformitate cu anexa XX. În această privință, Comisia respectă orice aspecte comerciale sensibile asupra cărora entitățile contractante pot atrage atenția în momentul trimiterii informaților, informații privind numărul de oferte primite, identitatea operatorilor economici sau prețurile.
3. În cazul în care entitățile contractante atribuie un contract de servicii de cercetare și dezvoltare printr-o procedură fără convocare la licitație, în conformitate cu articolul 40 alineatul (3) litera (b), acestea pot limita la mențiunea „servicii de cercetare și dezvoltare” informațiile ce urmează să fie furnizate în conformitate cu anexa XVI, privind natura și cantitatea serviciilor furnizate.
În cazul în care entitățile contractante atribuie un contract de cercetare și dezvoltare care nu poate fi atribuit prin intermediul unei proceduri fără convocare la licitație în conformitate cu articolul 40 alineatul (3) litera (b), ele pot, din motive de confidențialitate comercială, să limiteze informațiile ce urmează a fi furnizate în conformitate cu anexa XVI, privind natura și cantitatea serviciilor furnizate.
În asemenea cazuri, entitățile contractante se asigură că orice informații publicate în temeiul prezentului aliniat să nu fie mai puțin detaliate decât cele conținute în anunțul de convocare la licitație, publicat în conformitate cu articolul 42 alineatul (1).
În cazul în care folosesc un sistem de calificare, entitățile contractante iau măsurile necesare pentru ca, în astfel de cazuri, aceste informații să nu fie mai puțin detaliate decât categoria menționată de lista furnizorilor de servicii calificați, întocmită în conformitate cu articolul 53 alineatul (7).
4. În cazul contractelor atribuite pentru servicii enumerate în anexa XVII B, entitățile contractante indică în anunț în cazul în care sunt de acord cu publicarea.
5. Informațiile furnizate în conformitate cu anexa XVI și care sunt marcate ca nefiind destinate publicării se publică doar în formă simplificată și în conformitate cu anexa XX, în scopuri statistice.
Articolul 44
Redactarea și modalitățile de publicare a anunțurilor
1. Anunțurile includ informațiile menționate la anexele XIII, XIV, XV A, XV B și XVI și, după caz, oricare alte informații considerate utile de către entitatea contractantă, sub formă de formulare standard adoptate de către Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 68 alineatul (2).
2. Anunțurile trimise de către entitățile contractante Comisiei se transmit fie prin mijloace electronice în conformitate cu formatul și modalitățile de transmitere indicate la punctul (3) din anexa XX, fie prin alte mijloace.
Anunțurile menționate la articolele 41, 42 și 43 se publică în conformitate cu caracteristicile tehnice de publicare prevăzute la punctul 1 literele (a) și (b) din anexa XX.
3. Anunțurile întocmite și transmise prin mijloace electronice în conformitate cu formatul și modalitățile de transmitere indicate la punctul (3) din anexa XX se publică în termen de maxim cinci zile după data trimiterii lor.
Anunțurile care nu sunt transmise prin mijloace electronice în conformitate cu formatul și procedurile de transmitere indicate la punctul (3) din anexa XX se publică în termen de cel mult 12 zile de la data trimiterii lor. Cu toate acestea, în situații excepționale, anunțurile de contract prevăzute la articolul 42 alineatul (1) litera (c) se publică în termen de cinci zile, ca răspuns la o cerere făcută de entitatea contractantă, cu condiția ca anunțul să fi fost transmis prin fax.
4. Anunțurile de contract se publică in extenso, într-o limbă oficială a Comunității, aleasă de entitatea contractantă, textul în limba inițială fiind considerat singurul text autentic. Un rezumat al elementelor importante din fiecare anunț se publică în celelalte limbi oficiale.
Costul publicării anunțurilor de către Comisie este suportat de Comunitate.
5. Anunțurile și conținutul lor nu pot fi publicate la nivel național înainte de data la care sunt trimise Comisiei.
Anunțurile publicate la nivel național nu trebuie să conțină alte informații în afară de cele conținute în anunțurile trimise Comisiei sau publicate în profilul unui cumpărător, în conformitate cu articolul 41 alineatul (1) primul paragraf, dar menționează data expedierii anunțului către Comisie sau data publicării sale în profilul cumpărătorului.
Anunțurile orientative periodice privind un profil de cumpărător nu pot fi publicate înainte de trimiterea la Comisie a anunțului privind publicarea lor în acea formă; acestea menționează data acestei trimiteri.
6. Entitățile contractante se asigură că pot furniza dovezi privind datele la care au fost trimise anunțurile.
7. Comisia trimite entității contractante o confirmare a publicării informațiilor transmise, menționând data publicării. Această confirmare constituie dovadă a publicării.
8. Entitățile contractante pot publica, în conformitate cu alineatele (1)-(7), anunțuri privind contracte care nu sunt supuse publicării obligatorii prevăzute de prezenta directivă.
Secțiunea 2
Termene
Articolul 45
Termene pentru primirea cererilor de participare și pentru primirea ofertelor
1. La fixarea termenelor pentru primirea cererilor de participare și a ofertelor, entitățile contractante țin seama, în mod deosebit, de complexitatea contractului și de timpul necesar pentru elaborarea ofertelor, fără a aduce atingere termenelor minime prevăzute de prezentul articol.
2. În cazul procedurilor deschise, termenul minim pentru primirea ofertelor este de 52 de zile de la data la care s-a trimis anunțul de contract.
3. În cazul procedurilor restrânse și al procedurilor negociate, cu o prealabilă convocare la licitație, se aplică următoarele dispoziții:
(a)
termenul pentru primirea cererilor de participare, ca răspuns la un anunț publicat în temeiul articolului 42 alineatul (1) litera (c) sau ca răspuns la o invitație făcută de entitățile contractante în temeiul articolului 47 alineatul (5), se stabilește, ca regulă generală, la cel puțin 37 de zile de la data la care s-a trimis anunțul sau invitația și nu poate fi, în nici un caz, mai mic de 22 de zile, în cazul în care anunțul este trimis spre publicare printr-un alt mijloc decât mijloace electronice sau fax, și de 15 zile, în cazul în care anunțul este transmis prin mijloace electronice sau fax;
(b)
termenul pentru primirea ofertelor poate fi stabilit de comun acord între entitatea contractantă și candidații selectați, cu condiția ca toți candidații să aibă la dispoziție același termen pentru pregătirea și transmiterea ofertelor lor;
(c)
în cazul în care nu se poate ajunge la un acord în privința termenului pentru primirea ofertelor, entitatea contractantă stabilește un termen care este, ca regulă generală, de minim 24 de zile și care nu poate fi, în nici un caz, mai mic de 10 zile de la data invitației de a prezenta o ofertă.
4. În cazul în care entitățile contractante au publicat un anunț orientativ periodic menționat la articolul 41 alineatul (1), în conformitate cu anexa XX, termenul minim pentru primirea ofertelor în proceduri deschise este, ca regulă generală, de minim 36 de zile, dar în nici un caz mai mare de 22 de zile de la data la care s-a trimis anunțul.
Aceste termene reduse sunt admise, cu condiția ca anunțul orientativ periodic să fi inclus, în plus față de informațiile cerute de anexa XV A, partea I, toate informațiile cerute de anexa XV A, partea a II-a, în măsura în care aceste din urmă informații sunt disponibile în momentul publicării anunțului și cu condiția ca anunțul să fi fost trimis la publicare cu minim 52 de zile și maxim 12 luni înainte de data la care s-a trimis anunțul de contract menționat la articolul 42 alineatul (1) litera (c).
5. În cazul în care anunțurile sunt întocmite și transmise prin mijloace electronice, în conformitate cu formatul și procedurile de transmitere indicate la punctul (3) din anexa XX, termenele pentru primirea cererilor de participare în cazul procedurilor restrânse și negociate și pentru primirea ofertelor în cadrul procedurilor deschise se poate reduce cu șapte zile.
6. Cu excepția situației în care un termen stabilit de comun acord, în conformitate cu alineatul (3) litera (b), termenele pentru primirea ofertelor în cadrul procedurilor deschise, restrânse și negociate se pot reduce cu încă cinci zile, în cazul în care entitatea contractantă oferă acces liber, direct și total la caietul de sarcini și la orice documente complementare, prin mijloace electronice, începând cu data la care se publică anunțul folosit ca mijloc de convocare la licitație, în conformitate cu anexa XX. Anunțul ar trebui să specifice adresa de Internet la care pot fi consultate aceste documente.
7. În cazul procedurilor deschise, efectul cumulat al reducerilor prevăzute la alineatele (4), (5) și (6) nu poate duce, în nici un caz, la un termen pentru primirea ofertelor mai mic de 15 zile de la data la care a fost trimis anunțul de contract.
Cu toate acestea, în cazul în care un anunț de contract nu este transmis prin fax sau prin mijloace electronice, efectul cumulativ al reducerilor prevăzute în alineatele (4), (5) și (6) nu poate duce, în nici un caz, la un termen pentru primirea ofertelor în cadrul unei proceduri deschise mai mic de 22 de zile de la data la care a fost transmis anunțul de contract.
8. Efectul cumulat al reducerilor prevăzute la alineatele (4), (5) și (6) nu poate duce, în nici un caz, la un termen pentru primirea cererilor de participare, ca răspuns la un anunț publicat în temeiul articolului 42 alineatul (1) litera (c) sau ca răspuns la o invitație din partea entităților contractante în temeiul articolului 47 alineatul (5), mai mic de 15 zile de la data de trimitere a anunțului sau a invitației.
În cadrul procedurilor restrânse și negociate, efectul cumulat al reducerilor prevăzute la alineatele (4), (5) și (6) nu poate duce, în nici un caz, la un termen pentru primirea ofertelor mai mic de 10 zile de la data la care a fost trimisă invitația la licitație, cu excepția termenului stabilit prin acord comun în conformitate cu alineatul (3) litera (b).
9. În cazul în care, indiferent din ce motiv, caietele de sarcini și documentele sau informațiile complementare, deși au fost solicitate în timp util, nu au fost furnizate în termenele prevăzute la articolele 46 și 47 sau în cazul în care ofertele se pot face doar după o vizită a locurilor respective sau după consultarea pe loc a documentelor care însoțesc caietele de sarcini, termenele pentru primirea ofertelor trebuie prelungite în mod corespunzător, cu excepția cazului unui termen stabilit de comun acord în conformitate cu alineatul (3) litera (b), astfel încât toți operatorii economici interesați să cunoască toate informațiile necesare pentru formularea ofertelor.
10. În anexa XXII se prezintă un tabel recapitulativ cu termene prevăzute în prezentul articol.
Articolul 46
Proceduri deschise: caiete de sarcini, documente și informații complementare
1. În cadrul procedurilor deschise, în cazul în care entitățile contractante nu oferă acces liber, direct și total prin mijloace electronice, în conformitate cu articolul 45 alineatul (6), la caietele de sarcini și la orice documente complementare, caietul de sarcini și documentele complementare se trimit operatorilor economici în termen de șase zile de la primirea cererii, cu condiția ca cererea să fi fost făcută în timp util înainte de termenul de depunere a ofertelor.
2. Cu condiția ca acestea să fi fost solicitate în timp util, entitățile contractante sau serviciile competente trebuie să comunice informațiile complementare privind caietele de sarcini, cu cel târziu șase zile înainte de termenul stabilit pentru primirea ofertelor.
Articolul 47
Invitații de prezentare a ofertei sau de negociere
1. În cadrul procedurilor restrânse și al procedurilor negociate, entitățile contractante invită, simultan și în scris, candidații selectați să își prezinte ofertele sau să negocieze. Invitația adresată candidaților include:
-
un exemplar din caietul de sarcini și orice documente complementare sau
-
o referire la accesul la caietul de sarcini și la (alte) documente indicate la prima liniuță, în cazul în care acestea sunt puse la dispoziție direct, prin mijloace electronice, în conformitate cu articolul 45 alineatul (6).
2. În cazul în care caietul de sarcini și orice documente complementare sunt deținute de o altă entitate în afară de entitatea contractantă care răspunde de procedura de atribuire, invitația specifică adresa de la care pot fi solicitate caietul de sarcini și documentele respective și, după caz, termenul pentru efectuarea acestei cereri, suma de plată pentru obținerea lor și modalitățile de plată. Serviciile competente trimit documentația respectivă operatorilor economici de îndată după primirea cererii.
3. Informațiile complementare privind caietele de sarcini sau documentele complementare sunt comunicate de entitățile contractante sau de serviciile competente în termen de maxim șase zile de la termenul pentru primirea ofertelor, cu condiția să fie solicitate în timp util.
4. În plus, invitația include cel puțin următoarele:
(a)
după caz, termenul pentru solicitarea documentelor complementare, precum și valoarea și modalitățile de plată pentru orice sumă care trebuie eventual achitată pentru obținerea acestor documente;
(b)
termenul pentru primirea ofertelor, adresa la care trebuie transmise, precum și limba sau limbile în care urmează să fie redactate;
(c)
o trimitere la orice anunț de contract publicat;
(d)
o indicație privind anexarea eventuală a unor documente;
(e)
criteriile de atribuire a contractului, în cazul în care nu sunt indicate în anunțul privind existența unui sistem de calificare folosit ca mijloc de convocare la licitație;
(f)
ponderarea relativă a criteriilor de atribuire a contractului sau, după caz, ordinea de importanță a acestor criterii, în cazul în care aceste informații nu figurează în anunțul de contract, în anunțul privind existența unui sistem de calificare sau în caietul de sarcini.
5. În cazul în care o convocare la licitație se face prin intermediul unui anunț orientativ periodic, entitățile contractante invită ulterior toți candidații să confirme interesul lor, pe baza informațiilor detaliate referitoare la contractul respectiv, înainte de începerea selectării ofertanților sau participanților la o negociere.
Invitația include cel puțin următoarele informații:
(a)
natura și cantitatea, inclusiv toate opțiunile privind contractele complementare și, în cazul în care este posibil, termenul estimat pentru exercitarea acestor opțiuni; în cazul contractelor care pot fi reînnoite, natura și cantitatea și, în cazul în care este posibil, termenul estimat de publicare a anunțurilor ulterioare de licitație pentru lucrările, bunurile sau serviciile care fac obiectul contractului;
(b)
caracterul procedurii: restrânsă sau negociată;
(c)
după caz, data la care va începe sau se va finaliza livrarea bunurilor, executarea lucrărilor sau serviciilor;
(d)
adresa și termenul pentru depunerea cererilor pentru a obține o invitație de a face o ofertă și limba sau limbile autorizate pentru prezentarea lor;
(e)
adresa entității care urmează să atribuie contractul și să furnizeze informațiile necesare pentru obținerea caietului de sarcini și a celorlalte documente;
(f)
condițiile economice și tehnice, garanțiile financiare și informațiile necesare cerute de la operatorii economici;
(g)
valoarea și modalitățile de plată pentru orice sumă de plătit pentru obținerea documentelor privind procedura de atribuire a contractelor;
(h)
forma contractului care face obiectul cererii de oferte: achiziție, închiriere sau vânzare în rate; sau o combinație a acestora și
(i)
criteriile de atribuire a contractului și ponderile lor sau, după caz, ordinea de importanță a acestor criterii, în cazul în care aceste informații nu sunt indicate în anunțul orientativ sau în caietul de sarcini sau în invitația de a prezenta o ofertă sau de a negocia.
Secțiunea 3
Comunicări și informații
Articolul 48
Norme aplicabile comunicărilor
1. Toate comunicările și schimburile de informații menționate de prezentul titlu pot fi făcute prin poștă, prin fax, prin mijloace electronice în conformitate cu alineatele (4) și (5), prin telefon în cazurile și împrejurările menționate la alineatul (6) sau printr-o combinație a acestor mijloace, în funcție de opțiunea entității contractante.
2. Mijlocul de comunicare ales trebuie să fie general disponibil și astfel să nu restrângă accesul operatorilor economici la procedura de atribuire.
3. Comunicările, precum și schimburile de informații și stocarea informațiilor se fac astfel încât să se asigure păstrarea integrității datelor și confidențialității ofertelor și cererilor de participare și că entitățile contractante examinează conținutul ofertelor și cererilor de participare numai la expirarea termenului stabilit pentru prezentarea lor.
4. Dispozitivele care urmează a fi folosite pentru comunicare prin mijloace electronice, precum și caracteristicile lor tehnice, trebuie să fie nediscriminatorii, să fie în general disponibile și compatibile cu tehnologiile de informații și comunicare utilizate în general.
5. Următoarele norme se aplică dispozitivelor pentru transmiterea și primirea electronică a ofertelor și pentru dispozitivele de primire electronică a cererilor de participare:
(a)
informații privind specificațiile necesare pentru prezentarea electronică a ofertelor și cererilor de participare, inclusiv criptarea, sunt puse la dispoziția părților interesate. De asemenea, dispozitivele pentru primirea electronică a ofertelor și a cererilor de participare sunt conforme cu cerințele anexei XXIV;
(b)
statele membre pot solicita, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 1999/93/CE, însoțirea ofertelor electronice de o semnătură electronică avansată, în conformitate cu alineatul (1);
(c)
statele membre pot introduce sau menține regimuri de acreditare voluntară, care vizează îmbunătățirea nivelului serviciului de certificare oferit pentru aceste dispozitive;
(d)
ofertanții sau candidații se angajează să depună, înainte de expirarea termenului prevăzut pentru depunerea ofertelor sau a cererilor de participare, documentele, certificatele, atestatele și declarațiile menționate la articolele 52 alineatul (2), 52 alineatul (3), 53 și 54, în cazul în care ele nu există sub formă electronică.
6. Următoarele norme se aplică transmiterii cererilor de participare:
(a)
cererile de participare la procedurile de atribuire a contractelor pot fi făcute în scris sau prin telefon;
(b)
în cazul în care cererile de participare se fac prin telefon, trebuie să se trimită o confirmare scrisă înainte de expirarea termenului stabilit pentru primirea lor;
(c)
entitățile contractante pot impune ca cererile de participare făcute prin fax să fie confirmate prin poștă sau prin mijloace electronice, dacă aceasta este necesar pentru asigurarea probei. Orice solicitare în acest sens, împreună cu termenul pentru transmiterea confirmării prin poștă sau prin mijloace electronice, trebuie să fie specificată de entitatea contractantă în anunțul folosit ca mijloc de convocare la licitație sau în invitația menționată la articolul 47 alineatul (5).
Articolul 49
Informații destinate solicitanților de calificare, candidaților și ofertanților
1. Entitățile contractante informează, cât mai curând posibil, operatorii economici participanți despre deciziile luate cu privire la încheierea unui acord-cadru ori atribuirea contractului și admiterea într-un sistem de achiziționare dinamic, inclusiv cu privire la motivele care stau la baza oricărei decizii de a nu încheia un acord-cadru sau de a nu atribui un contract pentru care s-a lansat o convocare la licitație sau de a relua o procedură sau de a nu pune în aplicare un sistem de achiziționare dinamic; aceste informații sunt furnizate în scris, în cazul în care entităților contractante li se solicită acest lucru.
2. La cererea părții interesate, entitățile contractante comunică, cât mai curând posibil:
-
oricărui candidat respins motivele respingerii candidaturii sale;
-
oricărui ofertant respins motivele respingerii ofertei sale, inclusiv, în situațiile prevăzute la articolul 34 alineatele (4) și (5), motivele care au stat la baza deciziei lor de neechivalare sau deciziei potrivit căreia lucrările, bunurile sau serviciile nu respectă cerințele funcționale sau de performanță;
-
oricărui ofertant care a făcut o ofertă admisibilă caracteristicile și avantajele relative ale ofertei selectate, precum și numele ofertantului căruia i s-a atribuit contractul sau al părților la acordul-cadru.
Termenele în care trebuie să se facă aceste informări nu trebuie să depășească, sub nici un motiv, 15 zile de la data primirii cererii scrise.
Cu toate acestea, entitățile contractante pot decide să nu comunice anumite informații privind atribuirea contractului sau încheierea unui acord-cadru sau privind admiterea într-un sistem de achiziționare dinamic, menționate la alineatul (1), în cazul în care dezvăluirea unor astfel de informații ar împiedica aplicarea legii sau ar fi contrară interesului public sau ar prejudicia interesele comerciale legitime ale operatorilor economici publici sau privați, inclusiv interesele operatorului economic căruia i-a fost atribuit contractul sau ar putea prejudicia concurența loială dintre operatorii economici.
3. Entitățile contractante care instituie și administrează un sistem de calificare informează solicitanții, în termen de șase luni, despre decizia lor privind calificarea.
În cazul în care luarea deciziei durează mai mult de patru luni de la depunerea cererii, entitatea contractantă trebuie să informeze solicitantul, în termen de două luni de la depunerea cererii, despre motivele care justifică o prelungire a termenului și despre data la care cererea urmează a fi acceptată sau respinsă.
4. Solicitanții a căror calificare este respinsă trebuie informați cu privire la această decizie și la motivele care au stat la baza refuzului, cât de curând posibil, în nici un caz mai târziu de 15 zile de la data deciziei. Motivele trebuie să aibă la bază criteriile de calificare prevăzute la articolul 53 alineatul (2).
5. Entitățile contractante care instituie și administrează un sistem de calificare pot pune capăt calificării unui operator economic numai pe motive bazate pe criteriile de calificare menționate la articolul 53 alineatul (2). Orice intenție de a pune capăt unei calificări se comunică anticipat, în scris, operatorului economic, cu cel puțin 15 zile înainte de data la care urmează să înceteze calificarea, împreună cu motivul sau motivele care justifică acțiunea propusă.
Articolul 50
Informații care se păstrează privind atribuirea contractelor
1. Entitățile contractante păstrează informațiile corespunzătoare referitoare la fiecare contract, pentru a le permite, la o dată ulterioară, să își justifice deciziile luate privind:
(a)
calificarea și selecția operatorilor economici și atribuirea contractelor;
(b)
utilizarea procedurilor fără o prealabilă convocare la licitație, în temeiul articolului 40 alineatul (3);
(c)
neaplicarea dispozițiilor din capitolele III-VI din prezentul titlu, în temeiul derogărilor prevăzute la capitolul II din titlul I și la capitolul II din prezentul titlu.
Entitățile contractante iau măsurile corespunzătoare pentru documentarea desfășurării procedurilor de atribuire efectuate prin mijloace electronice.
2. Informațiile se păstrează timp de minim patru ani de la data atribuirii contractului, astfel încât entitatea contractantă să aibă posibilitatea, în acel termen, să furnizeze informațiile necesare Comisiei, în cazul în care aceasta solicită acest lucru.
CAPITOLUL VII
Derularea procedurii
Articolul 51
Dispoziții generale
1. În scopul selectării participanților în cadrul procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice:
(a)
entitățile contractante care au prevăzut norme și criterii de excludere a ofertanților sau candidaților în conformitate cu articolul 54 alineatele (1), (2) sau (4) exclud operatorii economici care se conformează acestor norme și satisfac aceste criterii;
(b)
entitățile contractante selectează ofertanții și candidații în conformitate cu normele și criteriile obiective stabilite în temeiul articolului 54;
(c)
în cadrul procedurilor restrânse și al procedurilor negociate cu convocare la licitație, entitățile contractante reduc, după caz, în conformitate cu articolul 54, numărul candidaților selectați în temeiul literelor (a) și (b).
2. În cazul în care o convocare la licitație se face prin intermediul unui anunț privind existența unui sistem de calificare și în scopul selectării participanților în cadrul procedurilor de atribuire a contractelor specifice, care fac obiectul convocării la licitație, entitățile contractante:
(a)
califică operatorii economici în conformitate cu dispozițiile articolului 53;
(b)
aplică acestor operatori economici calificați acele dispoziții alineatului (1) care sunt relevante pentru procedurile restrânse sau negociate.
3. Entitățile contractante verifică dacă ofertele prezentate de către ofertanții selectați sunt conforme cu normele și cerințele aplicabile ofertelor și atribuie contractul pe baza criteriilor prevăzute la articolele 55 și 57.
Secțiunea 1
Calificare și selecție calitativă
Articolul 52
Recunoașterea reciprocă privind condițiile administrative, tehnice sau financiare, precum și privind certificatele, încercările și dovezile
1. La selectarea participanților la o procedură restrânsă sau negociată, în cazul în care iau o decizie privind calificarea sau în cazul în care criteriile și normele sunt actualizate, entitățile contractante nu pot:
(a)
să impună condiții administrative, tehnice sau financiare anumitor operatori economici care nu ar fi impuse și altora;
(b)
să solicite încercări sau dovezi care ar dubla probele obiective deja disponibile.
2. În cazul în care solicită prezentarea de certificate întocmite de organisme independente care să ateste conformitatea operatorului economic cu anumite standarde de asigurare a calității, entitățile contractante fac trimitere la sistemele de asigurare a calității bazate pe seria de standarde europene relevante certificate de organisme conforme cu seriile de standarde europene privind certificarea.
Entitățile contractante recunosc certificatele echivalente eliberate de organisme stabilite în alte state membre. De asemenea, ele acceptă alte dovezi privind măsurile echivalente de garantare a calității care provin de la operatorii economici.
3. Pentru contractele de lucrări și servicii, și numai în cazurile corespunzătoare, entitățile contractante pot cere, pentru a verifica capacitățile tehnice ale operatorilor economici, un indiciu al măsurilor de gestiune a mediului, pe care operatorii economici vor fi capabili să le aplice în executarea contractului. În asemenea situații, în cazul în care entitățile contractante solicită prezentarea de certificate întocmite de organisme independente, care să ateste respectarea de către operatorul economic a anumitor standarde de protecție a mediului, ele fac trimitere la EMAS sau la standarde de gestiune a mediului bazate pe standardele europene sau internaționale relevante și certificate de organisme conforme cu legislația comunitară sau cu standardele europene sau internaționale privind certificarea.
Entitățile contractante recunosc certificatele echivalente emise de organisme stabilite în alte state membre. De asemenea, ele acceptă alte dovezi privind măsuri echivalente de gestiune a mediului care provin de la operatorii economici.
Articolul 53
Sisteme de calificare
1. Entitățile contractante care doresc acest lucru pot institui și administra un sistem de calificare a operatorilor economici.
Entitățile contractante care instituie sau administrează un sistem de calificare se asigură că operatorii economici pot solicita calificarea în orice moment.
2. Sistemul menționat la alineatul (1) poate implica diferite etape de calificare.
Sistemul este administrat pe baza unor criterii și norme de calificare obiective stabilite de entitatea contractantă.
În cazul în care aceste criterii și norme includ cerințe tehnice, se aplică dispozițiile articolului 34. Criteriile și normele pot fi actualizate ori de câte ori este nevoie.
3. Criteriile și normele de calificare menționate la alineatul (2) pot include criteriile de excludere enumerate la articolul 45 din Directiva 2004/18/CE, în condițiile prevăzute în respectivul document.
În cazul în care entitatea contractantă este o autoritate contractantă în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a), aceste criterii și norme includ criteriile de excludere enumerate la articolul 45 alineatul (1) din Directiva 2004/18/CE.
4. În cazul în care criteriile și normele de calificare menționate la alineatul (2) includ cerințe privind capacitatea economică și financiară a operatorului economic, acesta se poate baza, după caz, pe capacitatea altor entități, indiferent de natura juridică a legăturii dintre el și acele entități. În această situație, operatorul economic trebuie să dovedească entității contractante că va dispune de mijloace pe întreaga perioadă de valabilitate a sistemului de calificare, de exemplu prin prezentarea unui angajament al acelor entități în acest sens.
În aceleași condiții, un grup de operatori economici menționat la articolul 11 se poate baza pe capacitatea participanților din grup sau a altor entități.
5. În cazul în care criteriile și normele de calificare menționate la alineatul (2) includ cerințe privind capacitățile tehnice și profesionale ale operatorului economic, acesta se poate baza, după caz, pe capacitatea altor entități, indiferent de natura juridică a legăturii dintre el și acele entități. În această situație, operatorul economic trebuie să dovedească entității contractante că aceste resurse îi vor fi disponibile pe întreaga perioadă de valabilitate a sistemului de calificare, de exemplu prin prezentarea unui angajament al acelor entități, în sensul punerii la dispoziția operatorului economic a mijloacelor necesare.
În aceleași condiții, un grup de operatori economici menționat la articolul 11 se poate baza pe capacitatea participanților din grup sau a altor entități.
6. Criteriile și normele de calificare menționate la alineatul (2) sunt furnizate operatorilor economici la cerere. Actualizarea acestor criterii și norme se comunică operatorilor economici interesați.
În cazul în care o entitate contractantă consideră că sistemul de calificare al anumitor entități sau organisme satisface cerințele sale, comunică operatorilor economici interesați numele acestor entități sau organisme terțe.
7. Se păstrează o înregistrare scrisă a operatorilor economici calificați; ea poate fi împărțită pe categorii, în funcție de tipul de contract pentru care este valabilă calificarea.
8. La instituirea sau administrarea unui sistem de calificare, entitățile contractante țin seama, în special, de dispozițiile articolului 41 alineatul (3) privind anunțurile referitoare la existența unui sistem de calificare, de dispozițiile articolului 49 alineatele (3), (4) și (5) privind informațiile care urmează să fie transmise operatorilor economici care s-au înscris pentru calificare, de dispozițiile articolului 51 alineatul (2) privind selecția participanților în cazul în care se face o convocare la licitație prin intermediul unui anunț despre existența unui sistem de calificare, precum și de dispozițiile articolului 52 privind recunoașterea reciprocă referitoare la condițiile administrative, tehnice sau financiare, precum și la certificate, încercări și dovezi.
9. În cazul în care se face o convocare la licitație prin intermediul unui anunț despre existența unui sistem de calificare, ofertanții din cadrul unei proceduri restrânse sau participanții la o procedură negociată sunt selectați din rândul candidaților calificați în conformitate cu un astfel de sistem.
Articolul 54
Criterii de selecție calitativă
1. Entitățile contractante care stabilesc criterii de selecție în cadrul unei proceduri deschise fac acest lucru în conformitate cu criterii și norme obiective, disponibile operatorilor economici interesați.
2. Entitățile contractante care selectează candidați pentru proceduri restrânse sau negociate de atribuire a contractelor fac acest lucru în conformitate cu criterii și norme obiective pe care le-au stabilit și care sunt disponibile operatorilor economici interesați.
3. În cadrul procedurilor restrânse sau negociate, criteriile pot avea la bază necesitatea obiectivă a entității contractante de a reduce numărul de candidați la un nivel justificat de nevoia de a stabili un echilibru între anumite caracteristici ale procedurii de achiziționare și mijloacele necesare pentru realizarea sa. Numărul candidaților selectați trebuie să țină seama, cu toate acestea, de nevoia de a asigura o concurență suficientă.
4. Criteriile prevăzute la alineatele (1) și (2) pot include criteriile de excludere enumerate la articolul 45 din Directiva 2004/18/CE, în condițiile prevăzute în acel articol.
În cazul în care entitatea contractantă este o autoritate contractantă în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a), criteriile și normele menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol includ criteriile de excludere enumerate la articolul 45 alineatul (1) din Directiva 2004/18/CE.
5. În cazul în care criteriile menționate la alineatele (1) și (2) includ cerințe privind capacitatea economică și financiară a operatorului economic, acesta se poate baza, la nevoie și pentru un contract determinat, pe capacitățile altor entități, indiferent de natura juridică a legăturii dintre el și acele entități. În această situație, operatorul economic dovedește entității contractante că va dispune de mijloacele necesare, de exemplu prin prezentarea unui angajament al acelor entități, în acest sens.
În aceleași condiții, un grup de operatori economici menționat la articolul 11 se poate baza pe capacitatea participanților din grup sau a altor entități.
6. În cazul în care criteriile menționate la alineatele (1) și (2) includ cerințe privind capacitățile tehnice și profesionale ale operatorului economic, acesta se poate baza, la nevoie și pentru un contract determinat, pe capacitățile altor entități, indiferent de natura juridică a legăturii dintre el și acele entități. În această situație, operatorul economic trebuie să dovedească entității contractante că va dispune de mijloace necesare pentru executarea contractului, de exemplu prin prezentarea unui angajament al acelor entități, în sensul punerii la dispoziția operatorului economic a mijloacelor necesare.
În aceleași condiții, un grup de operatori economici menționat la articolul 11 se poate baza pe capacitatea participanților din grup sau a altor entități.
Secțiunea 2
Atribuirea contractului
Articolul 55
Criterii de atribuire a contractelor
1. Fără a aduce atingere actelor cu putere de lege și actelor administrative naționale privind remunerarea anumitor servicii, criteriile pe baza cărora entitățile contractante atribuie contractele sunt:
(a)
în cazul atribuirii contractului pe baza ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic din perspectiva entității contractante, diverse criterii privind obiectul contractului respectiv, cum ar fi termenul de livrare sau de executare, costul de utilizare, rentabilitatea, calitatea, caracterul estetic și funcțional, caracteristicile de mediu, valoarea tehnică, serviciile post-vânzare și asistența tehnică, angajamentul referitor la piese de schimb, siguranța aprovizionării și prețul sau
(b)
numai prețul cel mai scăzut.
2. Fără a aduce atingere dispozițiilor celui ce-al treilea paragraf, în situația menționată la alineatul (1) litera (a), entitatea contractantă specifică ponderea relativă pe care o acordă fiecărui criteriu ales pentru determinarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic.
Această pondere poate fi exprimată prevăzând un interval cu distanțare maximă corespunzătoare.
În cazul în care, în opinia entității contractante, nu se poate face ponderarea, din motive care pot fi demonstrate, entitatea contractantă indică criteriile în ordinea descrescătoare a importanței.
Această pondere relativă sau ordine a importanței este specificată, după caz, în anunțul folosit ca mijloc de convocare la licitație, în invitația de confirmare a interesului, menționată la articolul 47 alineatul (5), în invitația de a prezenta o ofertă sau de a negocia sau în caietul de sarcini.
Articolul 56
Utilizarea licitațiilor electronice
1. Statele membre pot prevedea posibilitatea ca entitățile contractante să folosească licitațiile electronice.
2. În cadrul procedurilor deschise, restrânse sau negociate, cu o prealabilă convocare la licitație, entitățile contractante pot decide ca atribuirea unui contract să fie precedată de o licitație electronică, în cazul în care se pot stabili cu precizie specificațiile contractului.
În aceleași condiții, o licitație electronică poate fi utilizată la deschiderea licitației de contracte ce urmează a fi atribuite în cadrul unui sistem de achiziționare dinamic menționat la articolul 15.
Licitația electronică se referă:
(a)
fie exclusiv la prețuri, în cazul în care contractul se atribuie pe criteriul prețului celui mai scăzut;
(b)
fie la prețuri și/sau la valorile elementelor ofertelor indicate în caietul de sarcini, în cazul în care contractul se atribuie ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic.
3. Entitățile contractante care decid să organizeze o licitație electronică declară acest lucru în anunțul folosit ca mijloc de convocare la licitație.
Caietul de sarcini include, inter alia, următoarele informații:
(a)
elementele ale căror valori vor face obiectul licitației electronice, cu condiția ca astfel de elemente să fie cuantificabile și să poată fi exprimate în cifre sau procente;
(b)
eventualele limite ale valorilor care pot fi prezentate, astfel cum rezultă ele din specificațiile privind obiectul contractului;
(c)
informațiile care vor fi puse la dispoziția ofertanților în cursul licitației electronice și, după caz, momentul în care vor fi puse la dispoziția lor;
(d)
informațiile relevante privind derularea licitației electronice;
(e)
condițiile în care ofertanții vor putea licita, în special diferențele minime care vor fi impuse pentru a licita, după caz;
(f)
informațiile relevante privind dispozitivul electronic utilizat, precum și modalitățile și cerințele tehnice de conectare.
4. Înainte de a trece la licitația electronică, entitățile contractante fac o evaluare inițială completă a ofertelor, în conformitate cu criteriul/criteriile de atribuire stabilit(e) și cu ponderea fixată pentru ele.
Toți ofertanții care au prezentat oferte admisibile sunt invitați simultan, prin mijloace electronice, să prezinte prețuri și valori noi; invitația conține toate informațiile relevante privind conectarea individuală la dispozitivul electronic utilizat și specifică data și ora de începere a licitației electronice. Licitația electronică poate avea loc într-o serie de faze succesive. Licitația electronică nu poate începe mai devreme decât cu două zile lucrătoare de la data la care au fost trimise invitațiile.
5. În cazul în care contractul urmează să fie atribuit pe baza criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, invitația este însoțită de rezultatul unei evaluări complete a ofertantului în cauză, efectuate în conformitate cu sistemul de ponderare prevăzut la articolul 55 alineatul (2) primul paragraf.
Invitația precizează și formula matematică ce va fi utilizată în cadrul licitației electronice pentru determinarea reclasificării automate în funcție de noile prețuri și noile valori prezentate. Formula respectivă include ponderarea tuturor criteriilor stabilite pentru determinarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, astfel cum este indicat în anunțul utilizat ca mijloc de convocare la licitație sau în caietul de sarcini; în acest scop, eventualele intervale sunt exprimate în prealabil printr-o valoare determinată.
În cazul în care se autorizează variantele, se furnizează o formulă separată pentru fiecare variantă.
6. În cursul fiecărei etape a unei licitații electronice, entitățile contractante comunică instantaneu tuturor ofertanților cel puțin informații suficiente care să le permită acestora să cunoască, în orice moment, locul lor în clasament. De asemenea, ele pot comunica alte informații privind alte prețuri sau valori prezentate, cu condiția ca acest lucru să fie specificat în caietul de sarcini. În plus, ele pot anunța în orice moment numărul participanților la acea etapă a licitației. Cu toate acestea, în nici un caz nu au voie să dezvăluie identitățile ofertanților în timpul derulării etapelor licitației electronice.
7. Entitățile contractante pot închide o licitație electronică în unul sau mai multe dintre următoarele moduri:
(a)
în invitația de participare la licitație se indică data și ora fixate în prealabil;
(b)
în cazul în care nu mai primesc prețuri sau valori noi care satisfac cerințele privind diferențele minime. În acest caz, entitățile contractante precizează în invitația de participare la licitație termenul pe care îl vor permite de la primirea ultimei prezentări, înainte de a închide licitația electronică;
(c)
în cazul în care numărul de etape ale licitației, stabilit în invitația de participare la licitație, a fost realizat.
În cazul în care entitățile contractante au decis să încheie o licitație electronică în conformitate cu litera (c), după caz, în combinație cu modalitățile prevăzute la litera (b), invitația de participare la licitație indică calendarul fiecărei etape a licitației.
8. După închiderea licitației electronice, entitățile contractante atribuie contractul în conformitate cu articolul 55, în funcție de rezultatele licitației electronice.
9. Entitățile contractante nu pot recurge în mod abuziv la licitații electronice, nici nu le pot utiliza astfel încât să împiedice, să restrângă sau să denatureze concurența sau să schimbe obiectul contractului, astfel cum este definit în anunțul folosit ca mijloc de convocare la licitație și în caietul de sarcini.
Articolul 57
Oferte anormal de scăzute
1. În cazul în care, pentru un contract determinat, ofertele par să fie anormal de scăzute în raport cu prestarea, entitatea contractantă, înainte de a putea respinge aceste oferte, solicită precizări în scris privind elementele constitutive ale ofertei, pe care le consideră corespunzătoare.
Aceste precizări se pot referi, în mod special, la:
(a)
economia procedeului de fabricație a produselor, de prestare a serviciilor și a procesului de construcție;
(b)
soluțiile tehnice adoptate și condițiile extrem de favorabile disponibile ofertantului pentru livrarea de bunuri sau servicii sau pentru executarea lucrărilor;
(c)
originalitatea bunurilor, serviciilor sau lucrărilor propuse de ofertant;
(d)
respectarea dispozițiilor privind protecția și condițiile de muncă, în vigoare la locul în care urmează să fie realizată prestarea;
(e)
posibilitatea ofertantului de a primi un ajutor de stat.
2. Entitatea contractantă verifică aceste elemente constitutive prin consultarea ofertantului, luând în considerare dovezile furnizate.
3. În cazul în care o entitate contractantă constată că o ofertă este anormal de scăzută deoarece ofertantul a obținut un ajutor de stat, nu poate respinge oferta numai pentru acest motiv, decât în cazul în care consultă ofertantul și acesta din urmă nu poate dovedi, într-un termen suficient, stabilit de entitatea contractantă, că ajutorul în cauză a fost acordat legal. Entitatea contractantă care respinge o ofertă în aceste condiții informează Comisia despre aceasta.
Secțiunea 3
Oferte care cuprind produse originare din țări terțe și relații cu aceste țări
Articolul 58
Oferte care cuprind produse originare din țări terțe
1. Prezentul articol se aplică ofertelor care cuprind produse originare din țări terțe cu care Comunitatea nu a încheiat, într-un cadru multilateral sau bilateral, un acord care să asigure accesul comparabil și efectiv al întreprinderilor comunitare la piețe ale acestor țări terțe. Acest lucru nu aduce atingere obligațiilor Comunității sau statelor membre față de țările terțe.
2. Orice ofertă prezentată pentru atribuirea unui contract de bunuri poate fi respinsă în cazul în care proporția produselor originare din țări terțe, determinată în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (30), depășește 50 % din valoarea totală a produselor care constituie oferta. În sensul prezentului articol, programele de calculator folosite în echipamentele pentru rețele de telecomunicații sunt considerate produse.
3. Sub rezerva celui de-al doilea paragraf, în cazul în care două sau mai multe oferte sunt echivalente din punct de vedere al criteriilor de atribuire definite la articolul 55, se preferă acele oferte care nu pot fi respinse în temeiul alineatului (2). Valoarea acelor oferte este considerată echivalentă, în sensul prezentului articol, în cazul în care diferența de preț nu depășește 3 %.
Cu toate acestea, o ofertă nu poate fi preferată unei altei oferte în temeiul primului paragraf, în cazul în care acceptarea sa ar obliga entitatea contractantă să achiziționeze un material cu caracteristici tehnice diferite de cele ale materialului existent, ceea ce ar determina o incompatibilitate sau dificultăți tehnice de utilizare ori de întreținere sau costuri disproporționate.
4. În sensul prezentului articol, acele țări terțe pentru care beneficiul dispozițiilor prezentei directive a fost extins printr-o decizie a Consiliului în conformitate cu alineatul (1) nu se iau în considerare pentru determinarea a produselor originare din țări terțe, menționată la alineatul (2).
5. Comisia prezintă Consiliului un raport anual, începând cu al doilea semestru al primului an după intrarea în vigoare a prezentei directive, referitor la progresele realizate în negocierile multilaterale sau bilaterale privind accesul întreprinderilor comunitare la piețe ale țărilor terțe în domenii reglementate de prezenta directivă, la rezultatul obținut în urma acestor negocieri, precum și la aplicarea efectivă a tuturor acordurilor încheiate.
Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, poate modifica dispozițiile prezentului articol, având în vedere aceste evoluții.
Articolul 59
Relații cu țări terțe în ceea ce privește contractele de lucrări, bunuri și servicii
1. Statele membre informează Comisia despre orice dificultăți de ordin general, întâmpinate și semnalate de întreprinderile lor în fapt sau în drept, în ceea ce privește obținerea contractelor de servicii în țări terțe.
2. Comisia raportează Consiliului, înainte de 31 decembrie 2005 și ulterior periodic, despre deschiderea contractelor de servicii în țările terțe și despre progresul negocierilor cu aceste țări în această privință, în special în cadrul OMC.
3. Comisia încearcă, intervenind pe lângă țările terțe interesate, să remedieze orice situație în care constată, fie pe baza rapoartelor menționate la alineatul (2), fie pe baza altor informații, că, în contextul atribuirii de contracte de servicii, o țară terță:
(a)
nu acordă întreprinderilor comunitare acces efectiv, comparabil cu cel acordat de Comunitate întreprinderilor din acele țari terțe;
(b)
nu acordă întreprinderilor comunitare beneficiul tratamentului național sau aceleași posibilități de concurență ca și cele disponibile întreprinderilor naționale sau
(c)
acordă întreprinderilor din alte țări terțe un tratament mai favorabil decât întreprinderilor comunitare.
4. Statele membre informează Comisia despre orice dificultăți, de ordin general, întâmpinate și raportate de întreprinderile lor în fapt sau în drept și care sunt datorate nerespectării dispozițiilor legislației internaționale în materie de drept al muncii enumerate la anexa XXIII, în cazul în care aceste întreprinderi au încercat să obțină contracte de servicii în țările terțe.
5. În condițiile menționate la alineatele (3) și (4), Comisia poate propune Consiliului, în orice moment, să suspende sau să restrângă atribuirea contractelor de servicii pe o perioadă care urmează a fi prevăzută în decizie:
(a)
întreprinderilor guvernate de legislația țării terțe respective;
(b)
întreprinderilor afiliate la întreprinderile specificate la litera (a) și care au sediul oficial în Comunitate, dar care nu au legătură directă și efectivă cu economia unui stat membru;
(c)
întreprinderilor care prezintă oferte care au ca obiect servicii originare din țara terță respectivă.
Consiliul hotărăște, cu majoritate calificată, cât mai curând posibil.
Comisia poate propune aceste măsuri din proprie inițiativă sau la cererea unui stat membru.
6. Prezentul articol nu aduce atingere angajamentelor Comunității față de țările terțe, care derivă din acorduri internaționale privind achizițiile publice, în special în cadrul OMC.
TITLUL III
NORME APLICABILE CONCURSURILOR DE PROIECTE ÎN DOMENIUL SERVICIILOR
Articolul 60
Dispoziție generală
1. Normele de organizare a unui concurs de proiecte sunt stabilite în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol și al articolelor 61 și 63-66 și sunt puse la dispoziția celor interesați să participe la concurs.
2. Accesul la participarea la concursul de proiecte nu poate fi limitat:
(a)
la teritoriul sau o parte din teritoriul unui stat membru;
(b)
prin faptul că participanții, în temeiul legislației statului membru în care se organizează concursul, ar fi obligați să fie persoane fizice sau persoane juridice.
Articolul 61
Praguri
1. Prezentul titlu se aplică concursurilor de proiecte organizate în cadrul unei proceduri de atribuire a contractelor de servicii a căror valoare estimată, fără TVA, este egală sau mai mare de 499 000 EUR. În sensul prezentului alineat, „prag” înseamnă valoarea estimată, fără TVA, a contractului de servicii, inclusiv eventualele prime de participare și plăți acordate participanților.
2. Prezentul titlu se aplică tuturor concursurilor de proiecte în cadrul cărora valoarea totală a primelor de participare la concurs și a plăților acordate participanților este egală sau mai mare de 499 000 EUR.
În sensul prezentului alineat, „prag” înseamnă suma totală a primelor și plăților, inclusiv valoarea estimată, fără TVA, a contractului de servicii care ar putea fi încheiat ulterior în temeiul articolului 40 alineatul (3), dacă entitatea contractantă nu exclude o astfel de atribuire în anunțul referitor la concurs.
Articolul 62
Concursuri de proiecte excluse
Prezentul titlu nu se aplică:
1.
concursurilor organizate în aceleași cazuri ca și cele menționate la articolele 20, 21 și 22 pentru contractele de servicii;
2.
concursurilor de proiecte organizate în scopul desfășurării, în statul membru interesat, a unei activități pentru care aplicabilitatea articolului 30 alineatul (1) a fost stabilită printr-o decizie a Comisiei sau a fost considerată aplicabilă în temeiul alineatului (4) al doilea sau al treilea paragraf sau în temeiul alineatului (5) al patrulea paragraf din articolul menționat.
Articolul 63
Norme privind publicitatea și transparența
1. Entitățile contractante care doresc să organizeze un concurs de proiecte convoacă la licitație prin intermediul unui anunț de concurs. Entitățile contractante care au organizat un concurs de proiecte aduc la cunoștință rezultatele printr-un anunț. Convocarea la licitație conține informațiile prevăzute în anexa XVIII și anunțul privind rezultatele unui concurs de proiecte conține informațiile prevăzute la anexa XIX, în conformitate cu formatul formularelor standard adoptate de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 68 alineatul (2).
Anunțul privind rezultatele unui concurs de proiecte este transmis Comisiei în termen de două luni de la data încheierii concursului de proiecte și în condiții care sunt stabilite de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 68 alineatul (2). În această privință, Comisia respectă orice aspecte comerciale sensibile asupra cărora entitățile contractante pot atrage atenția atunci când transmit aceste informații, privind numărul de proiecte sau planuri primite, identitatea operatorilor economici și prețurile propuse de ofertanți.
2. Articolul 44 alineatele (2)-(8) se aplică și anunțurilor privind concursurile de proiecte.
Articolul 64
Mijloace de comunicare
1. Articolul 48 alineatele (1), (2) și (4) se aplică la toate comunicările privind concursurile.
2. Comunicările, schimburile de informații și stocarea informațiilor se efectuează astfel încât să asigure integritatea și confidențialitatea tuturor informațiilor comunicate de participanții la concursuri și să garanteze că juriul ia cunoștință de conținutul planurilor și proiectelor numai după expirarea termenului prevăzut pentru prezentarea lor.
3. Următoarele norme se aplică dispozitivelor pentru primirea prin mijloace electronice a planurilor și proiectelor:
(a)
informațiile referitoare la specificațiile necesare pentru prezentarea planurilor și proiectelor prin mijloace electronice, inclusiv criptare, trebuie puse la dispoziția părților interesate. În plus, dispozitivele pentru primirea prin mijloace electronice a planurilor și proiectelor trebuie să fie conforme cu cerințele anexei XXIV;
(b)
statele membre pot introduce sau menține regimuri de acreditare voluntare vizând ameliorarea nivelului serviciului de certificare oferit pentru aceste dispozitive.
Articolul 65
Norme privind organizarea concursurilor de proiecte, selecția participanților și juriul
1. Când organizează astfel de concursuri de proiecte, entitățile contractante aplică proceduri adaptate la dispozițiile prezentei directive.
2. În cazul în care concursurile de proiecte reunesc un număr limitat de participanți, entitățile contractante stabilesc criterii de selecție clare și nediscriminatorii. În orice caz, numărul de candidați invitați să participe trebuie să ia în considerare nevoia de a asigura o concurență reală.
3. Juriul este compus exclusiv din persoane fizice independente de participanții la concurs. În cazul în care participanților la concurs li se impune o anumită calificare profesională, cel puțin o treime din membrii juriului trebuie să aibă aceeași calificare sau o calificare echivalentă.
Articolul 66
Deciziile juriului
1. Juriul este autonom în deciziile sau avizele sale.
2. Juriul examinează planurile și proiectele prezentate de către candidați în mod anonim și exclusiv pe baza criteriilor indicate în anunțul de concurs.
3. Juriul consemnează într-un proces-verbal, semnat de membrii săi, alegerile sale efectuate în funcție de meritele fiecărui proiect în parte, împreună cu observațiile sale și orice puncte care pot necesita clarificare.
4. Anonimatul trebuie să fie respectat până la momentul deciziei sau avizului juriului.
5. Candidații pot fi invitați, în cazul în care este nevoie, să răspundă la întrebări pe care juriul le-a consemnat în procesul-verbal, pentru clarificarea oricărui aspect referitor la proiecte.
6. Se întocmește un proces-verbal complet privind dialogul dintre membrii juriului și candidați.
TITLUL IV
OBLIGAȚII STATISTICE, COMPETENȚE DE EXECUTARE ȘI DISPOZIȚII FINALE
Articolul 67
Obligații statistice
1. Statele membre se asigură că, în conformitate cu modalitățile ce urmează să fie stabilite de procedura menționată la articolul 68 alineatul (2), Comisia primește un raport statistic anual privind valoarea totală, detaliată în funcție de fiecare stat membru și fiecare categorie de activități la care se referă anexele I-X, a contractelor atribuite inferioare pragurilor stabilite la articolul 16, dar care, în absența acestor praguri, ar fi reglementate de dispozițiile prezentei directive.
2. În ceea ce privește categoriile de activități la care se referă anexele II, III, V, IX și X, statele membre se asigură că Comisia primește un raport statistic privind contractele atribuite, cel târziu la 31 octombrie 2004 pentru anul precedent și înainte de data de 31 octombrie a fiecărui an, după aceea, în conformitate cu modalitățile care urmează să fie stabilite în temeiul procedurii prevăzute la articolul 68 alineatul (2). Raportul statistic conține informațiile necesare pentru verificarea aplicării corecte a acordului.
Informațiile cerute în temeiul primului paragraf nu includ informații referitoare la contractele de servicii de cercetare și dezvoltare de la categoria 8 din anexa XVII A, pentru serviciile de telecomunicații de la categoria 5 din anexa XVII A ale căror poziții CPV sunt echivalente numerelor de referință CPC 7524, 7525 și 7526 sau pentru serviciile enumerate la anexa XVII B.
3. Modalitățile de aplicare menționate la alineatele (1) și (2) sunt prevăzute astfel încât să asigure că:
(a)
în scopul simplificării administrative, contractele de importanță mai mică pot fi excluse, cu condiția să nu fie afectată utilitatea statisticilor;
(b)
este respectat caracterul confidențial al informațiilor transmise.
Articolul 68
Comitetul consultativ
1. Comisia este sprijinită de Comitetul consultativ pentru contractele publice, instituit în temeiul articolului 1 din Decizia 71/306/CEE (31) a Consiliului (denumit în continuare „comitetul”).
2. În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, ținând seama de dispozițiile articolului 8 din aceasta.
3. Comitetul adoptă regulamentul său de procedură.
Articolul 69
Revizuirea pragurilor
1. Comisia verifică pragurile stabilite la articolul 16 la fiecare doi ani începând cu 30 aprilie 2004 și, în cazul în care este necesar, având în vedere al doilea paragraf, le revizuiește în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 68 alineatul (2).
Calcularea valorii acestor praguri se bazează pe valoarea medie zilnică a monedei euro, exprimată în DST, pe o perioadă de 24 de luni încheiată în ultima zi a lunii august care precede revizuirea, intrând în vigoare de la 1 ianuarie. Valoarea pragurilor revizuite în acest mod se rotunjește, după caz, până la valoarea cea mai apropiată în mii de euro, inferioară cifrei rezultate din acest calcul, pentru a asigura respectarea pragurilor în vigoare prevăzute de acord, exprimate în DST.
2. În același timp cu efectuarea revizuirii prevăzute la alineatul (1), Comisia este obligată, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 68 alineatul (2), să alinieze pragurile prevăzute la articolul 61 (concursuri de proiecte) cu pragul revizuit care se aplică contractelor de servicii.
Contravaloarea pragurilor stabilite în conformitate cu alineatul (1) în monedele naționale ale statelor membre care nu participă la uniunea monetară se revizuiesc, în principiu, din doi în doi ani, începând cu 1 ianuarie 2004. Calculul acestei contravalori se bazează pe valorile medii zilnice ale acestor valute, exprimate în euro, pe o perioadă de 24 de luni încheiată în ultima zi a lunii august care precede revizuirea, intrând în vigoare de la 1 ianuarie.
3. Pragurile revizuite menționate la alineatul (1), contravaloarea lor în monedele naționale și pragurile aliniate menționate la alineatul (2) sunt publicate de către Comisie în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la începutul lunii noiembrie care urmează după revizuirea lor.
Articolul 70
Modificări
Comisia poate modifica, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 68 alineatul (2):
(a)
lista entităților contractante din anexele I-X, astfel încât să îndeplinească criteriile stabilite la articolele 2-7;
(b)
modalitățile de întocmire, transmitere, primire, traducere, colectare și distribuire a anunțurilor menționate la articolele 41, 42, 43 și 63;
(c)
modalitățile de efectuare a trimiterilor specifice la anumite poziții în nomenclatorul CPV în cadrul anunțurilor;
(d)
numerele de referință din nomenclatorul inclus în anexa XVII, în măsura în care acest lucru nu schimbă în mod considerabil domeniul material de aplicare al directivei, precum și modalitățile de trimitere, în anunțuri, la anumite poziții din acest nomenclator, în cadrul categoriilor de servicii enumerate de anexele menționate;
(e)
numerele de referință din nomenclator, prevăzute la anexa XII, în măsura în care acest lucru nu schimbă în mod considerabil domeniul material de aplicare al directivei, precum și modalitățile de trimitere, în anunțuri, la anumite poziții din acest nomenclator;
(f)
anexa XI;
(g)
modalitățile de trimitere și publicare a datelor menționate la anexa XX, pe motive privind progresul tehnic sau de ordin administrativ;
(h)
modalitățile și caracteristicile tehnice ale dispozitivelor pentru recepția electronică menționată la literele (a), (f) și (g) din anexa XXIV;
(i)
în scopul simplificării administrative, în conformitate cu articolul 67 alineatul (3), modalitățile de aplicare și întocmire, transmitere, primire, traducere, colectare și distribuire a rapoartele statistice prevăzute la articolul 67 alineatele (1) și (2);
(j)
modalitățile tehnice pentru metodele de calcul prevăzute la articolul 69 alineatele (1) și (2) al doilea paragraf.
Articolul 71
Punerea în aplicare
1. Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 31 ianuarie 2006 cel târziu. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.
Statele membre își pot acorda un termen suplimentar de până la 35 luni după expirarea termenului prevăzut la primul paragraf, pentru punerea în aplicare a dispozițiilor necesare în vederea respectării articolului 6 din prezenta directivă.
Atunci când statele membre adoptă aceste acte, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
Dispozițiile articolului 30 se aplică începând cu 30 aprilie 2004.
2. Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
Articolul 72
Mecanisme de control
În conformitate cu Directiva 92/13/CEE a Consiliului din 25 februarie 1992 de coordonare a actelor cu putere de lege și actelor referitoare la aplicarea normelor comunitare cu privire la procedurile de achiziții publice ale entităților care desfășoară activități în sectoarele apei, energiei, transporturilor și telecomunicațiilor (32), statele membre asigură punerea în aplicare a prezentei directive prin mecanisme eficiente, accesibile și transparente.
În acest sens, acestea pot numi sau institui, printre altele, un organism independent.
Articolul 73
Abrogarea
Directiva 93/38/CEE se abrogă, fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind termenele pentru transpunerea și aplicarea prevăzute la anexa XXV.
Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut la anexa XXVI.
Articolul 74
Intrarea în vigoare
Prezenta directivă intră în vigoare în ziua publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 75
Destinatari
Prezenta directivă se adresează statelor membre.
Adoptată la Strasburg, 31 martie 2004.