32002R2094
L 323/21
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 2094/2002 AL CONSILIULUI
din 26 noiembrie 2002
de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de fir continuu texturat din poliester originar din India și de închidere a procedurii privind importurile de fir continuu texturat din poliester originar din Indonezia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolele 14 și 15,
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1411/2002 (2) („Regulament provizoriu”), Comisia a instituit o drept compensatoriu provizoriu la importurile în Comunitate de fir continuu texturat din poliester („PTY”) originar din India, încadrat la codul NC 5402 33 00. Valoarea subvențiilor stabilită pentru Indonezia fiind de minimis, nu s-a instituit nici un drept compensatoriu provizoriu pentru această țară.
(2)
Simultan, Comisia, prin Regulamentul (CE) nr. 1412/2002 (3), a instituit și un drept antidumping provizoriu la importurile de PTY originar din India.
(3)
Trebuie amintit că ancheta privind subvențiile și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2000 și 30 septembrie 2001 („perioada anchetei/PA”). Deoarece în Regulamentul provizoriu s-a strecurat o eroare de scriere, s-a confirmat, astfel cum se menționează în diferitele tabele prezentate în continuare, că examinarea tendințelor relevante în scopul evaluării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1996 (și nu 1 octombrie 1997, cum este indicat în Regulamentul provizoriu) și sfârșitul perioadei anchetei („perioadă în cauză”). Alegerea acestei perioade se bazează pe analiza evoluției situației economice globale a industriei comunitare, având în vedere impactul instituirii de măsuri antidumping în 1996 împotriva Indoneziei, Thailandei, Taiwanului și Malaysiei.
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(4)
În urma publicării aspectelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-au instituit măsurile provizorii, mai multe părți interesate au prezentat observații în scris. În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 („Regulament de bază”), toate părțile interesate care au făcut cerere au avut posibilitatea să fie audiate de Comisie.
(5)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii concluziilor definitive.
(6)
Toate părțile au fost informate asupra aspectelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a prevăzut să se recomande instituirea unui drept compensatoriu definitiv și perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de drept provizoriu. De asemenea, părților li s-a acordat un termen pentru ca acestea să își poată formula observațiile în urma acestei notificări.
(7)
În afară de vizitele de verificare deja efectuate de Comisie în stadiul provizoriu, societatea Unifi Textured yarns Ltd, producător comunitar de PTY stabilit în Irlanda, a făcut, de asemenea, obiectul unei vizite după instituirea măsurilor provizorii.
(8)
Argumentele prezentate de părți oral și în scris au fost examinate și, după caz, concluziile provizorii au fost modificate în consecință.
C. PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR
(9)
Producătorii - exportatori indieni au subliniat că, în analiza sa, Comisia nu a luat în considerare faptul că în Comunitate există trei segmente diferite de piață pentru PTY, ceea ce se dovedește prin diferențele semnificative dintre prețurile de vânzare medii ale PTY originar din India și din alte țări terțe și ale PTY produs de industria comunitară. În opinia producătorilor - exportatori în cauză, acest lucru este confirmat de faptul că prețul mediu al industriei comunitare în perioada anchetei era mai ridicat cu peste 50 % decât prețul de import indian, ceea ce ar dovedi că PTY produs în Comunitate nu este similar în toate privințele cu PTY originar din India.
(10)
Trebuie amintit că s-a stabilit provizoriu că nu există nici o diferență semnificativă între caracteristicile fizice de bază și utilizările diferitelor tipuri și calități de PTY și că, în aceste circumstanțe, toate tipurile de PTY ar trebui considerate ca unul și același produs, în scopul prezentei proceduri. De asemenea, s-a concluzionat provizoriu că PTY produs în India și exportat în Comunitate prezintă caracteristici fizice de bază similare și este destinat unor utilizări asemănătoare cu PTY fabricat de producătorii comunitari, ceea ce permite considerarea lor ca produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (5) din Regulamentul de bază. În această privință, diferențele de preț de vânzare, ca atare, nu pot fi considerate un criteriu pentru determinarea produselor similare.
(11)
În plus, în ceea ce privește argumentul privind segmentarea pieței, nu s-a furnizat sau descoperit nici un element de probă care să stabilească o delimitare clară pe baza unor criterii obiective, care să sprijine concluzia în conformitate cu care produsele importate din India și cele fabricate de industria comunitară sunt produse diferite. Prețul de vânzare, în sine, nu este considerat un element suficient pentru definirea segmentelor de piață, mai ales având în vedere practicile de dumping și de subvenționare. În privința diferenței constatate între tipurile de produs, care implică o stabilire diferită a drepturilor vamale, aceasta se ia în considerare în calculele privind subcotarea și nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum se menționează la considerentul 46.
(12)
Pentru motivele menționate anterior, argumentul a fost respins, iar concluziile în conformitate cu care PTY ar trebui considerat un singur produs și analiza globală ar trebui să se efectueze la acest nivel au fost, prin urmare, confirmate.
(13)
În lipsa altor comentarii, definiția produsului în cauză și a produsului similar, menționată la considerentele 14 - 16 din Regulamentul provizoriu, este confirmată.
D. SUBVENȚII
I. INDIA
1. Eșantionare
(14)
Ancheta privind subvențiile în India s-a efectuat în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul de bază. În urma instituirii unei drepturi compensatorii provizorii, nu s-a primit nici un comentariu privind eșantionarea producătorilor-exportatori indieni și, în consecință, concluziile considerentelor 17 - 23 din Regulamentul provizoriu sunt confirmate.
2. Sistemul de credite pentru drepturi de import (Duty Entitlement Passbook Schemes - DEPB) acordate ulterior exportului
(15)
În urma notificării concluziilor provizorii, un producător-exportator și asociația care reprezintă industria în India au susținut că societatea a încetat să mai utilizeze licențele DEPB în perioada anchetei și că sistemul în cauză nu ar trebui să fie supus unor măsuri compensatorii în cazul acestei societăți.
(16)
Societatea nu a contestat concluziile în conformitate cu care ea a recurs la sistemul DEPB ulterior exportului în perioada anchetei și sistemul se aplica încă în India. Avantajul decurgând din sistemul DEPB a fost calculat pe baza valorii creditului acordat pentru licențele care au fost utilizate sau transferate (vândute) în perioada anchetei. Astfel, afirmația în conformitate cu care societatea a încetat să mai primească licențe DEPB și s-a îndreptat spre un alt sistem în perioada anchetei nu schimbă faptul că aceasta a utilizat și vândut efectiv licențe DEPB în perioada anchetei și că mai poate recurge la sistemul în cauză. Prin urmare, s-a concluzionat că societatea a beneficiat de un avantaj în cadrul sistemului DEPB în perioada anchetei și că nu există nici un motiv să se creadă că aceasta nu va profita de sistemul respectiv și în viitor.
(17)
Doi producători - exportatori au afirmat că au utilizat avantajul sistemului DEPB pentru a cumpăra materiile prime destinate fabricării exclusive a produsului în cauză și că acest lucru nu putea fi considerat o subvenție susceptibilă să facă obiectul unor măsuri compensatorii.
(18)
Astfel cum s-a indicat în concluziile provizorii, sistemul DEPB nu reprezintă un sistem de remitere/drawback autorizat, în sensul anexelor I, II și III din Regulamentul de bază. Nimic nu îl obligă pe exportator să consume efectiv inputurile importate cu scutire de drepturi vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. Mărfurile care se importă datorită creditelor în cauză se pot vinde pe piața internă sau utiliza într-un alt mod. În plus, licențele pot fi vândute liber. Ancheta a arătat că aceste societăți au vândut mai mult de 90 % și, respectiv, 60 % din licențele lor DEPB în perioada anchetei. S-a concluzionat, prin urmare, că avantajul pentru societățile în cauză obținut din sistemul DEPB este o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(19)
Un producător-exportator a susținut că avantajul conferit în cadrul sistemului DEPB acordat ulterior exportului trebuia să fie limitat la valoarea licențelor DEPB acordate pentru exporturile produsului în cauză, adică PTY.
(20)
Faptul că licențele în cauză pot fi utilizate pentru importul oricărui produs, sau chiar transferate, nu a permis repartizarea întregului avantaj pe diferitele produse. Licențele acordate pentru alte produse decât produsul în cauză pot fi, de asemenea, utilizate pentru importul materiilor prime care intră direct sau indirect la fabricarea de PTY. Repartizarea avantajului care decurge din sistemul DEPB acordat ulterior exportului, aferent cifrei totale de afaceri realizate la export în perioada anchetei, trebuie, prin urmare, să fie confirmată (considerentele 40 și 41 din Regulamentul provizoriu).
(21)
Un producător-exportator a solicitat, de asemenea, ajustări pentru costuri ipotetice, precum reducerile fiscale, dobânzile și pierderile rezultate din schimbul valutar.
(22)
În sensul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul de bază, doar costurile suportate în mod obligatoriu pentru a avea drept la subvenție se pot deduce din subvenția totală. În această privință, ajustările ipotetice solicitate de exportator nu îndeplinesc condițiile pentru a se deduce din valoarea stabilită a subvenției stabilite care poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(23)
Prin urmare, concluziile stabilite la considerentele 31 - 41 din Regulamentul provizoriu sunt confirmate.
3. Sistemul drepturilor preferențiale la importul de bunuri de capital (EPCGS)
(24)
Un producător-exportator a afirmat că avantajul pe care îl conferă sistemul EPCG ar trebui să fie repartizat în funcție de cifra de afaceri totală (export și piață internă), în măsura în care bunurile de capital obținute în cadrul sistemului în cauză au fost utilizate pentru producția destinată atât pieței interne, cât și exportului.
(25)
S-a observat că sistemul EPCG este, în mod clar, un sistemul de subvenții subordonat în drept rezultatelor la export, în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul de bază. Licența nu poate fi obținută fără un angajament de export al mărfurilor. Această concluzie nu a fost contestată.
(26)
Prin urmare, subvenția la export, în acest caz scutirea de drepturi vamale pentru bunurile de capital obținute în temeiul sistemului în cauză, trebuie să fie repartizată în funcție de cifra de afaceri realizată la export.
(27)
Același producător-exportator a susținut, de asemenea, că avantajul conferit de sistemul EPCG trebuie să se limiteze la investiția destinată fabricării produsului în cauză, adică PTY.
(28)
Licențele EPCG au fost obținute de acest producător - exportator pentru a fabrica produsul în cauză (PTY), dar și alte produse, precum firul de poliester orientat (POY), principalul input în producția de PTY. POY se producea în trei unități diferite și se vindea ca produs finit sau utilizat la fabricarea mai multor produse.
(29)
A fost imposibil să se stabilească, având în vedere conturile societății, bunurile de capital care au fost utilizate la fabricarea de PTY sau proporția acestora. S-a concluzionat, prin urmare, că avantajul total conferit de toate licențele EPCG în comparație cu cifra totală de afaceri realizată la export reprezenta modalitatea cea mai potrivită pentru a stabili valoarea subvenției.
(30)
În consecință, concluziile stabilite la considerentele 42 - 49 din Regulamentul provizoriu sunt confirmate.
4. Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii
(31)
În urma instituirii unei drepturi compensatorii provizorii, s-a constatat o eroare de scriere în privința valorii totale a subvenției stabilite pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion. Este vorba despre valoarea subvenției ad valorem de 5,0 %, stabilită la considerentul 69 din Regulamentul provizoriu pentru societățile care au cooperat neincluse în eșantion, care ar fi trebuit să fie înlocuită cu 5,2 %.
(32)
Asociația care reprezintă industria în India a susținut că marja reală medie ponderată a subvenției stabilite pentru cele trei societăți supuse anchetei era inferioară pragului de minimis și că, prin urmare, „procedura trebuia încheiată în conformitate cu jurisprudența constantă a CE”.
(33)
Astfel cum se menționează la considerentul 69 din Regulamentul provizoriu, marjele de subvenție stabilite pentru toți producătorii - exportatori din India sunt eșalonate între 1,0 % și 9,1 %. S-a constatat o marjă de subvenție inferioară pragului de minimis de 3 % în cazul unei singure societăți în India.
(34)
Ținând cont de toate valorile subvențiilor stabilite la considerentul 69 din Regulamentul provizoriu, marja medie ponderată de subvenție la nivel național se ridică la 3,9 %, adică peste pragul de minimis. Nu există, prin urmare, nici un motiv pentru a încheia procedura împotriva Indiei.
(35)
Nu a fost necesară nici o altă modificare a valorilor subvențiilor stabilite la considerentele 68 și 69 din Regulamentul provizoriu. Concluziile sunt confirmate, prin urmare, după cum urmează:
Tipul subvenției
EOU/EPZ
DEPB acordat ulterior exportului
EPCGS
ITES
Licențe prealabile
TOTAL
IndoRama Synthetics Limited
2,9 %
1,2 %
4,1 %
Reliance Industries Limited
0,4 %
0,6 %
1,0 % de minimis
Welspun Syntex Limited
9,1 %
9,1 %
Producători - exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion
5,2 %
Toate celelalte societăți
9,1 %
II. INDONEZIA
(36)
În urma instituirii măsurilor provizorii, nu s-a primit nici un comentariu cu privire la constatarea subvențiilor de minimis pentru Indonezia. Concluziile de la considerentele 70 - 74 din Regulamentul provizoriu trebuie, prin urmare, confirmate, iar procedura cu privire la Indonezia trebuie încheiată în consecință.
E. DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE
(37)
La puțin timp după instituirea măsurilor provizorii, Dupont SA, unul dintre producătorii comunitari care a cooperat, incluși în definiția industriei comunitare în stadiul provizoriu, a încetat definitiv să producă PTY în Comunitate, motivându-și decizia prin importurile la prețuri mici pe piața Comunității. Având în vedere caracterul definitiv al deciziei sale, s-a considerat necesar ca Dupont SA să nu mai fie considerată ca aparținând industriei comunitare. În consecință, în scopul concluziilor definitive, s-a considerat că cei doi producători comunitari care au rămas și care au cooperat, și anume UNIFI Textured yarns Ltd și Sinterama Spa., trebuie definiți ca reprezentând industria comunitară.
(38)
S-a verificat, așadar, dacă aceste două societăți mai reprezentau o proporție majoră a producției comunitare, astfel cum a fost definită la articolul 10 alineatul (8) din Regulamentul de bază. S-a constatat că producția cumulată a celor doi producători comunitari care au rămas și care au cooperat reprezenta 30 % din producția comunitară totală a produsului similar în Comunitate în perioada anchetei. Acest procentaj este mai mare decât pragul de 25 % stabilit la articolul menționat anterior. Cele două societăți în cauză constituie, prin urmare, industria comunitară, ceea ce este în totalitate în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul de bază.
(39)
Producătorii - exportatori indieni au susținut că analiza provizorie a prejudiciului se baza numai pe situația unei proporții minore a producătorilor comunitari. Aceștia și-au fondat afirmația pe faptul că producătorii comunitari reclamanți, care au cooperat efectiv la anchetă, nu reprezentau o proporție majoră a producției comunitare.
(40)
Acest argument este incorect și a fost respins, în măsura în care cele două societăți care au rămas reprezintă peste 25 % din producția comunitară totală. S-a confirmat, prin urmare, că cei doi producători comunitari care au cooperat reprezintă industria comunitară, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din Regulamentul de bază.
F. PREJUDICIUL
1. Consumul comunitar
(41)
În lipsa unor elemente noi privind consumul comunitar, concluziile menționate la considerentele 84 - 85 din Regulamentul provizoriu sunt confirmate. Pe parcursul perioadei în cauză, consumul comunitar a evoluat după cum urmează:
1996
1997
1998
1999
2000
PA
Consum comunitar
285 640
341 660
369 031
353 376
360 176
339 352
1996 = 100
100
120
129
124
126
119
2. Importuri care fac obiectul unor subvenții din India
(42)
În termeni absoluți, volumul importurilor originare din India aproape s-a triplat în perioada în cauză, de la 7 583 tone în 1996 la 22 683 tone în perioada anchetei. Trebuie să se remarce că din 1999 până în perioada anchetei, moment în care consumul comunitar total a scăzut, volumul importurilor aproape s-a dublat.
(43)
Cota de piață a Comunității deținută de importurile indiene a crescut de la 2,7 % în 1996 la 6,7 % în perioada anchetei. În paralel cu creșterea rapidă a volumului lor între 1999 și perioada anchetei, cota de piață a importurilor a crescut de la 3,3 % la 6,7 %, în timp ce consumul total comunitar a scăzut.
(44)
În ceea ce privește prețul mediu de import, acesta a crescut mai întâi în perioada 1996-1997, iar ulterior a scăzut. Cel mai scăzut nivel de preț s-a atins în 1999.
(45)
În lipsa observațiilor privind volumul și prețul importurilor din India, concluziile considerentelor 86 - 88 din Regulamentul provizoriu sunt confirmate.
(46)
În ceea ce privește subcotarea de prețuri, având în vedere schimbările menționate anterior cu privire la alcătuirea industriei comunitare, calculele au fost revizuite. Metoda de determinare a marjelor de subcotare, explicată la motivele 89 și 92 din Regulamentul provizoriu, a rămas totuși neschimbată. Trebuie să reamintim că, în scopul analizei subcotării de prețuri, prețurile diferitelor tipuri de PTY originare din India au fost comparate cu prețurile tipurilor de PTY similare produse și vândute de industria comunitară. O comparație a totalului prețurilor medii, propusă de producătorii - exportatori indieni, nu ar permite luarea în considerare a existenței diferitelor tipuri de produse și ar duce la rezultate înșelătoare.
(47)
Pe această bază, marjele revizuite de subcotare de prețuri, exprimate ca procentaj al prețurilor industriei comunitare, s-au eșalonat între 23 % și 28 % pentru producătorii-exportatori care au cooperat la anchetă.
(48)
Având în vedere că valoarea subvențiilor stabilită pentru un producător - exportator indian s-a dovedit a fi inferioară pragului de minimis, Comisia a examinat dacă excluderea importurilor în cauză care nu făceau obiectul unor subvenții ar modifica în mod semnificativ concluziile menționate anterior. Pe această bază, s-a dovedit că nivelul creșterii importurilor indiene care făceau obiectul unor subvenții ar fi comparabil, în termeni absoluți și relativi de volum, și anume, s-a dublat între 1996 și perioada anchetei, și mai precis, după o scădere în 1999, s-a dublat, de asemenea, între acest an și sfârșitul perioadei de anchetă. În ceea ce privește prețurile medii de import, tendința în perioada în cauză ar fi fost ascendentă, însă prețurile de import indiene ar fi subcotat în continuare sensibil prețurile industriei comunitare în perioada anchetei, în acest caz, de la 23 % la 28 %. Prin urmare, s-a concluzionat că, și în cazul în care importurile de la societatea pentru care s-a stabilit o marjă de prejudiciu de minimis s-ar exclude în scopul analizei menționate anterior, concluziile acestei analize ar fi identice.
3. Situația industriei comunitare
(49)
Având în vedere că un producător comunitar care a cooperat a fost exclus din definiția industriei comunitare, astfel cum s-a menționat anterior, indicatorii de prejudiciu stabiliți provizoriu au fost revizuiți în consecință. Datele de mai jos arată evoluția indicatorilor de prejudiciu în perioada în cauză pentru cei doi producători comunitari care au rămas și care au cooperat. Din motive de confidențialitate, deoarece industria comunitară este formată doar din doi producători comunitari, cifrele au fost prezentate sub forma unor indici.
(50)
Volumul producției industriei comunitare a crescut cu 18 % în perioada în cauză. Trebuie să se noteze că principala creștere a avut loc între anii 1996 și 1998. Apoi, volumul producției a urmat o curbă instabilă și a atins, în perioada anchetei, un nivel comparabil cu cel din 1998.
(51)
Capacitățile de producție au fost stabilite pe baza producției orare maxime teoretice a instalațiilor mecanice instalate, înmulțită cu orele de lucru teoretice anuale, ținându-se cont de întreruperile pentru mentenanță și alte întreruperi similare ale producției.
(52)
Creșterea capacităților de producție a avut loc în două etape. Prima creștere a avut loc între 1996 și 1998, adică o creștere de 16 %. Trebuie să se noteze că volumul producției industriei comunitare a crescut, de asemenea, în proporții comparabile în perioada în cauză, ceea ce a dus la un nivel stabil și ridicat al utilizării capacităților. A doua creștere a avut loc între 1999 și sfârșitul perioadei de anchetă, când capacitățile de producție au crescut cu aproximativ 14 %. În cursul perioadei în cauză, nivelul producției a rămas relativ stabil, ceea ce explică scăderea ratei de utilizare a capacităților.
(53)
Scăderea nivelului stocurilor din 1996 până în 1999 se explică printr-o creștere semnificativă a volumului vânzărilor, în special în comparație cu volumul producției în această perioadă. În continuare, nivelul stocurilor a crescut din cauza scăderii importante a volumului vânzărilor, în timp ce volumul producției a crescut ușor.
(54)
Volumul vânzărilor industriei comunitare a crescut cu 6 % în perioada în cauză. Acesta a atins un vârf în cursul anului 1998 (creștere de 21 % în comparație cu 1996), iar apoi a scăzut cu 13 % în perioada ulterioară.
(55)
Din 1996 până în 1998, volumul vânzărilor industriei comunitare a crescut mai puțin semnificativ în comparație cu evoluția consumului global în Comunitate. În continuare, scăderea acestuia a fost mai pronunțată decât scăderea cererii globale de PTY observată în Comunitate între 1998 și perioada anchetei. Aceasta explică scăderea constantă a cotelor de piață.
(56)
Producătorii - exportatori indieni au afirmat că ar fi trebuit să se țină seama de către Comisie de evoluția cotei de piață a tuturor producătorilor comunitari în perioada în cauză, și nu doar de cea a industriei comunitare. Aceasta ar fi arătat o creștere globală a cotei de piață.
(57)
Trebuie să se noteze că, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de bază, prejudiciul înseamnă un prejudiciu important adus industriei comunitare. Prin urmare, determinarea prejudiciului se limitează la situația economică globală a producătorilor comunitari care au cooperat și care reprezintă industria comunitară, astfel cum este definită la considerentul 40. În plus, tabelul prevăzut la considerentul 86 arată, de asemenea, scăderea cotei de piață a celorlalți producători comunitari, într-o măsură semnificativă, în perioada în cauză. Într-adevăr, rolul celorlalți producători comunitari a fost evaluat în cadrul examinării legăturii de cauzalitate. Acest argument a fost, prin urmare, respins.
(58)
Prețul mediu de vânzare al industriei comunitare a rămas stabil între 1996 și 1998 și a scăzut cu 5 % în perioada următoare. Trebuie să se reamintească faptul că această comparare a prețurilor pentru tipuri comparabile de produse vândute pe piața Comunității în perioada anchetei a permis stabilirea marjelor de subcotare de 23 % la 25 %.
(59)
Rentabilitatea industriei comunitare, exprimată ca randament al vânzărilor nete efectuate pe piața Comunității, a scăzut puternic în perioada în cauză, de la un nivel pozitiv în 1996 la un nivel semnificativ negativ în perioada anchetei.
(60)
Nivelul investițiilor, care a fost în special ridicat în 1996 și 1998, trebuie să fie pus în legătură cu creșterea capacităților de producție. În perioada anchetei investițiile au fost foarte limitate, în comparație cu anii respectivi.
(61)
Capacitatea industriei comunitare de a mobiliza capitaluri fie din surse de finanțare externe, fie de la societăți mamă, nu a fost grav afectată la începutul perioadei în cauză. Cu toate acestea, având în vedere nivelul pierderilor suferite în perioada anchetei, capacitatea de a mobiliza capitaluri a fost puternic compromisă în perioada în cauză.
(62)
Randamentul activelor nete (care exprimă rentabilitatea ca procent din activele totale ale industriei comunitare) a fost considerat un indicator corespunzător în acest caz.
(63)
Evoluția randamentului activelor nete a corespuns cu cifrele de rentabilitate și a arătat o deteriorare evidentă a situației financiare a industriei comunitare, în special după anul 1998.
(64)
Producătorii - exportatori indieni au pus în discuție nivelul randamentului activelor nete pe baza evoluției respective a prețurilor PTY și a principalei materii prime utilizate pentru fabricarea PTY (adică POY). Aceștia au pretins că prețul mediu de vânzare al PTY a crescut mai mult decât prețul de cumpărare al POY, ceea ce ar trebui să aibă o influență pozitivă asupra randamentului activelor.
(65)
În primul rând, trebuie să se noteze că din 1999 până în perioada anchetei, prețul mediu al PTY și al POY a evoluat în mod asemănător. În al doilea rând, trebuie să se țină seama de celelalte elemente de cost, și anume alte materiale utilizate, precum și de costul de fabricare. Toate aceste elemente au fost verificate și au fost luate în considerare pentru stabilirea rentabilității și a randamentului investițiilor în perioada în cauză. Evoluția valorii activelor ar trebui, de asemenea, luată în considerare în această privință. Acest argument a fost, prin urmare, respins.
(66)
Cifrele privind fluxul de lichidități au confirmat deteriorarea situației financiare a industriei comunitare. Cu toate acestea, au rămas pozitive în cursul perioadei în cauză și au atins un vârf în 1999. Acest vârf rezultă în principal din intrările de lichidități din 1999 care corespund numărului mare de tranzacții înregistrate în cursul anului 1998 și care au fost efectiv lichidate în 1999.
(67)
Numărul persoanelor angajate a crescut cu 23 % în perioada în cauză. Costurile în legătură cu ocuparea forței de muncă au crescut cu 45 % în cursul aceleiași perioade.
(68)
Productivitatea a scăzut cu 5 % în perioada în cauză.
(69)
Din 1996 până în 1998, rezultatele financiare ale industriei comunitare au fost satisfăcătoare, ceea ce dovedește că aceasta din urmă se redresase, cel puțin parțial, în urma efectului importurilor originare din țări terțe care au făcut obiectul unui dumping și pentru care s-au instituit măsuri antidumping în 1996. În continuare, între 1999 și perioada anchetei, având în vedere creșterea importurilor indiene care făceau obiectul unor subvenții, situația industriei comunitare a devenit din nou precară.
(70)
Marjele de subvenție definitive sunt evident importante. Având în vedere volumul și prețul importurilor care au făcut obiectul unor subvenții, impactul marjelor de subvenție în cauză nu poate fi considerat neglijabil.
4. Concluzie cu privire la prejudiciu
(71)
Concluzia provizorie în conformitate cu care industria comunitară a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei, în sensul articolului 8 din Regulamentul de bază, este confirmată. Precaritatea situației industriei comunitare a devenit evidentă în perioada ulterioară anului 1998. Într-adevăr, între 1996 și 1998, volumul producției industriei comunitare a crescut (+17 %), iar rata de utilizare a capacităților era ridicată; volumul vânzărilor a crescut, de asemenea, (+21 %), în timp ce prețurile de vânzare au rămas stabile, iar industria era încă profitabilă (în termeni de randament al cifrei de afaceri nete, de randament al activelor totale și de flux de lichidități). În consecință, industria comunitară a fost în măsură să își crească investițiile; cât despre numărul persoanelor angajate și fluxul de lichidități, cifrele au rămas favorabile în perioada în cauză. Această evoluție favorabilă se explică prin efectul pozitiv combinat al introducerii de măsuri antidumping împotriva Indoneziei, Thailandei, Taiwanului și Malaysiei, restabilind practici comerciale echitabile pe piața Comunității, și al creșterii consumului comunitar de PTY.
(72)
După 1998, situația industriei comunitare a început să se deterioreze în mod semnificativ. Deși volumul producției a rămas stabil, utilizarea capacităților de producție a scăzut cu 7 puncte procentuale, volumul vânzărilor cu 13 %, în timp ce prețul de vânzare a scăzut, de asemenea, cu 5 %. În consecință, industria comunitară a început să sufere pierderi importante, iar nivelul investițiilor a fost, de asemenea, afectat.
(73)
Producătorii - exportatori indieni au susținut că anumiți indicatori detaliați anterior au evoluat favorabil în cursul perioadei în cauză și nu indică, așadar, nici un prejudiciu.
(74)
În primul rând, trebuie să se noteze că, în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din Regulamentul de bază, nici unul dintre factorii economici menționați de articolul în cauză nu reprezintă o bază determinantă care să indice dacă industria comunitară a suferit un prejudiciu important. Un alt element și mai important este faptul că, dacă este adevărat că situația economică a industriei comunitare s-a îmbunătățit din 1996 până în 1998, cifrele și concluziile menționate anterior arată, în mod clar, în cursul perioadei următoare, o deteriorare semnificativă a situației industriei comunitare și un prejudiciu important suferit de industria comunitară în perioada anchetei. Argumentul a fost, prin urmare, respins, iar concluzia anterioară, și anume prejudiciul important suferit de industria comunitară, este confirmată.
G. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(75)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din Regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul important suferit de industria comunitară, astfel cum este definită la considerentul 40, a fost cauzat de importurile din India care fac obiectul unor subvenții. În conformitate cu articolul 8 alineatul (7) din Regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, alți factori cunoscuți care ar fi putut cauza prejudiciul industriei comunitare, pentru ca acesta să nu fie atribuit în mod injust importurilor care fac obiectul unor subvenții.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unor subvenții
(76)
Între 1996 și perioada anchetei, volumul importurilor originare din India s-a triplat, de la 7 583 de tone la 22 683 de tone. Acesta a crescut în două etape: mai întâi între 1996 și 1998, cu 138 %, iar apoi din 1999 la perioada anchetei, cu 92 %, de la 11 824 de tone la 22 683 de tone, ceea ce corespunde unei creșteri de ordinul a 10 800 de tone. Trebuie să se noteze că, dacă prima creștere a avut loc atunci când piața Comunității era încă în expansiune, cea de-a doua creștere s-a produs într-un moment în care consumul comunitar scădea puternic (-14 000 de tone). În cursul aceleiași perioade, adică din 1999 până la perioada anchetei, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu aproximativ 13 %.
(77)
Aceeași tendință se poate observa în termeni relativi. Cota de piață indiană a crescut, de la 2,7 % în 1996 la 6,7 % în perioada anchetei. Această creștere s-a produs în două etape: între 1996 și 1998, adică de la 2,7 % la 4,9 %, și între 1999 și perioada anchetei, adică de la 3,3 % la 6,7 %.
(78)
În 1999, prețul importurilor indiene a atins nivelul scăzut de 1,4 euro pe tonă în medie, ceea ce corespunde unei scăderi de 17 % în comparație cu anul precedent și de 26 % în comparație cu 1996. Această politică a prețurilor scăzute le-a permis creșterea volumului vânzărilor și recâștigarea cotelor de piață pierdute în 2000 și în cursul perioadei de anchetă. Prețurile au atins atunci nivelul lor din 1998, însă erau încă în medie mai scăzute decât nivelul lor din anii 1996 și 1997.
(79)
Trebuie să se amintească faptul că în perioada anchetei au fost stabilite marje semnificative de subcotare, fiind eșalonate între 23 % și 28 %. Acest lucru arată, în mod clar, presiunea puternică prin prețuri exercitată de importurile indiene în perioada anchetei. Într-adevăr, cu o cotă de piață de 6,7 % în perioada anchetei, acest nivel de subcotare de prețuri a avut, în mod clar, un impact negativ semnificativ asupra pieței transparente și deprimate a Comunității, cu atât mai mult cu cât produsul în cauză este extrem de sensibil la prețuri.
(80)
În același timp, industria comunitară a suferit o pierdere a cotei de piață de aproximativ un punct procentual între 1996 și 1998 și de un punct procentual suplimentar între 1999 și perioada anchetei. Trebuie să se analizeze această pierdere având în vedere evoluția prețurilor industriei comunitare. Aceasta a trebuit, într-adevăr, să își reducă prețurile cu 7 % în 1999 în comparație cu 1998 pentru a-și păstra poziția pe piață. Trebuie să se amintească faptul că, în același an, prețurile de import indiene au scăzut cu 17 %. Apoi, prețul industriei comunitare a rămas relativ stabil, la un nivel totuși insuficient pentru a menține o situație financiară pozitivă. Spre deosebire de producătorii - exportatori indieni, industria comunitară nu a fost în măsură să își crească prețul mediu de vânzare în Comunitate din 2000 la perioada anchetei.
(81)
Din 1996 în 1998, în ciuda creșterii importurilor indiene, industria comunitară a cunoscut o evoluție favorabilă, datorită restabilirii practicilor comerciale echitabile pe o piață comunitară în expansiune după instituirea drepturilor antidumping la importurile de PTY originare din diferite țări (a se vedea mai jos). Cu toate acestea, începând cu 1999, situația financiară a industriei comunitare s-a deteriorat în mod semnificativ. După cum s-a explicat anterior, volumul vânzărilor și prețurile au început să scadă, iar rentabilitatea, randamentul investițiilor, precum și fluxul de lichidități au fost grav afectate. Aceasta coincide cu perioada în timpul căreia prețurile indiene au scăzut puternic, iar volumul importurilor a început să crească semnificativ, adică s-a dublat din 1999 până la perioada anchetei.
3. Efectul altor factori cunoscuți
(82)
Dat fiind că nu s-a prezentat nici o informație sau observație suplimentară de către oricare parte interesată, este confirmată concluzia prevăzută la considerentul 121 din Regulamentul provizoriu, și anume că importurile originare din Indonezia și din Taiwan sunt, de asemenea, susceptibile de a fi contribuit la prejudiciul suferit de industria comunitară în perioada anchetei.
(83)
Pe această piață foarte transparentă, importuri semnificative de PTY la preț mic originare din orice țară sunt susceptibile de a cauza un prejudiciu industriei comunitare, într-o măsură care poate fi considerată importantă. Pentru a putea totuși cuantifica impactul importurilor indiene în comparație cu cel al importurilor din Indonezia și Taiwan, trebuie să se țină cont de creșterea semnificativă a importurilor indiene între 1999 și perioada anchetei, atât în termeni absoluți, cât și relativi, precum și de prețul mediu indian de import în cursul perioadei de anchetă, care era în medie inferior prețului importurilor indoneziene și taiwaneze, având în vedere, în special, că importurile în cauză sunt în parte supuse drepturilor antidumping. În aceste circumstanțe, se poate concluziona că impactul importurilor indiene nu era, cu siguranță, mai puțin important decât cel al importurilor indoneziene și taiwaneze și că, prin urmare, există o legătură reală și serioasă între importurile din India și situația precară a industriei comunitare.
(84)
Cât despre importurile din celelalte țări terțe, în absența oricărui comentariu, este confirmată, de asemenea, concluzia provizorie în conformitate cu care aceste importuri nu pot fi considerate că au avut efecte prejudiciabile asupra industriei comunitare.
(85)
Având în vedere că valoarea subvențiilor stabilită pentru un producător - exportator indian s-a dovedit a fi inferioară pragului de minimis, Comisia a examinat dacă aceste importuri au cauzat, de asemenea, un prejudiciu industriei comunitare. În procedura paralelă antidumping privind importurile de PTY originar din India, s-a concluzionat definitiv că (trimitere la regulamentul antidumping) importurile, printre altele, ale acestui producător indian au făcut obiectul unor practici de dumping și au cauzat un prejudiciu industriei comunitare. Cu toate acestea, acest lucru nu modifică concluzia în conformitate cu care importurile indiene care fac obiectul unor subvenții au cauzat un prejudiciu industriei comunitare.
(86)
Tabelul următor, care se bazează pe informațiile primite de la anumite societăți și conținute în plângere, arată evoluția volumului și a cotei de piață a vânzărilor celorlalți producători comunitari.
1996
1997
1998
1999
2000
PA
Volumul vânzărilor (tone)
134 366
144 831
150 544
136 097
142 797
131 924
Cota de piață
47,0 %
42,4 %
40,8 %
38,5 %
39,6 %
38,9 %
(87)
Din datele menționate anterior rezultă că volumul vânzărilor celorlalți producători comunitari de PTY a scăzut considerabil din 1996 până la perioada anchetei, atât în termeni absoluți, cât și relativi. În plus, trebuie să se amintească faptul că o proporție semnificativă a celorlalți producători comunitari făcea efectiv parte din reclamanții inițiali. Aceste societăți nu au fost în măsură să coopereze în totalitate la prezenta anchetă, din lipsă de resurse, însă au sprijinit în întregime procedura și au cooperat total sau parțial la celelalte proceduri recente similare.
(88)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat că ceilalți producători comunitari nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria comunitară în perioada anchetei.
(89)
Anumite părți interesate au susținut că marile investiții realizate de industria comunitară în cursul perioadei în cauză au provocat, de asemenea, o deteriorare a situației financiare a acesteia.
(90)
După cum s-a explicat anterior, investițiile realizate de industria comunitară erau legate de o creștere a capacităților sale de producție. Prima creștere a capacității de producție s-a realizat atunci când consumul comunitar era în expansiune, adică între 1996 și 1998. Industria comunitară a putut, prin urmare, să își crească volumul de producție și a fost în măsură să își crească și volumul vânzărilor, în acord cu expansiunea pieței Comunității. Această evoluție pozitivă a permis industriei comunitare să își crească din nou capacitățile de producție între 1999 și perioada anchetei. Acestea au crescut cu aproximativ 10 000 de tone. Cu toate acestea, de această dată, industria comunitară nu a putut să își crească producția și volumul de vânzări pentru a-și utiliza noile capacități, ceea ce a cauzat o scădere semnificativă a ratei utilizării capacităților. Întrucât industria de PTY necesită investiții importante, ceea ce implică costuri fixe ridicate, scăderea producției și a volumului vânzărilor din 1999 până la perioada anchetei a avut un impact negativ direct asupra situației financiare a industriei comunitare. Trebuie să se noteze că prețul principalei materii prime a rămas stabil în cursul aceleiași perioade.
(91)
Așadar, creșterea capacităților din 1999 până în perioada anchetei a avut implicații negative asupra situației financiare a industriei comunitare. Acestea se explică prin faptul că această creștere a capacităților a coincis cu o scădere a producției și a volumului vânzărilor industriei comunitare. Cu toate acestea, această scădere a fost cauzată de presiunea exercitată de importurile indiene de PTY asupra pieței Comunității. Deși consumul comunitar a scăzut cu aproximativ 14 000 de tone din 1999 până în perioada anchetei, volumul importurilor indiene de PTY a crescut cu aproximativ 10 000 de tone în cursul aceleiași perioade, printr-un comportament agresiv în materie de prețuri. Într-adevăr, prețurile de import indiene de PTY au subcotat semnificativ prețurile industriei comunitare în perioada anchetei, iar volumul corespunzător de importuri a crescut într-atât încât industria comunitară nu a fost în măsură să își crească vânzările și volumul de producție sau chiar să limiteze scăderea acestora și să atenueze în consecință impactul negativ al capacităților excedentare instalate.
(92)
Se consideră că, în cazul în care costurile legate de investiții,și, prin urmare, creșterea capacităților instalate au avut un impact negativ asupra situației financiare a industriei comunitare din 1999 până în perioada anchetei, această situație a fost totuși agravată de faptul că industria comunitară a trebuit să își reducă vânzările, volumul de producție și prețurile de vânzare. Aceasta rezulta din presiunea exercitată de nivelul scăzut al prețurilor de import indiene, al căror volum a crescut de peste două ori în cursul aceleiași perioade, în momentul în care consumul comunitar global scădea.
(93)
Este clar, prin urmare, că în lipsa importurilor din India care fac obiectul unor subvenții, industria comunitară ar fi putut să își mențină prețurile de vânzare la nivelul din 1998 și să își crească volumul producției și al vânzărilor. Acest lucru i-ar fi permis să realizeze economii de scară și, în condiții comerciale echitabile, să absoarbă majoritatea, dacă nu totalitatea, costurilor fixe suplimentare legate de investițiile sale.
(94)
În timp ce consumul comunitar a crescut global în perioada în cauză, acesta a scăzut din 1999 până la perioada anchetei. Deși această tendință spre scădere a coincis cu o scădere a volumului vânzărilor industriei comunitare, trebuie în primul rând să se noteze că volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut proporțional mai mult decât consumul comunitar. În al doilea rând, în cursul aceleiași perioade, importurile originare din India au crescut mai mult de două ori. Prin urmare, dacă nu se poate exclude că această contractare a cererii a avut un efect prejudiciabil asupra situației industriei comunitare, trebuie să se considere că aceasta a avut o importanță minoră în comparație cu efectele importurilor care au făcut obiectul unor subvenții.
(95)
Producătorii-exportatori indieni au susținut că industria comunitară a suferit un prejudiciu care a rezultat din recesiunea activității economice mondiale de la sfârșitul anului 2000 și că acest lucru trebuie să se ia în considerare și să se cuantifice în scopul analizei legăturii de cauzalitate.
(96)
În primul rând, trebuie să se noteze că analiza menționată anterior arată că situația economică a industriei comunitare începuse deja să se deterioreze înainte de sfârșitul anului 2000. În al doilea rând, în perioada de recesiune a activității economice mondiale, s-ar putea aștepta ca toți operatorii din Comunitate să fie afectați la fel. Or, în momentul în care piața cădea, producătorii - exportatori indieni au reușit să își crească în mod considerabil volumul vânzărilor în Comunitate. Astfel cum s-a explicat anterior, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut proporțional mai mult decât consumul comunitar. În plus, impactul încetinirii mondiale se reflecta deja în contractarea cererii menționată anterior.
(97)
Având în vedere cele menționate anterior, în cazul în care nu se poate exclude faptul că recesiunea activității economice a avut, de asemenea, un impact asupra situației industriei comunitare, se concluzionează că, în comparație cu efectul de scădere a prețurilor importurilor care fac obiectul unor subvenții, acest fenomen are o importanță minoră.
(98)
Producătorii - exportatori indieni au pretins că pierderea cotei de piață a industriei comunitare rezultă din faptul că aceasta a optat pentru vânzările la export mai degrabă decât pentru vânzările interne. Creșterea volumului exporturilor industriei comunitare arată că aceasta din urmă este concurențială pe piețele pe care prevalează condițiile de comerț echitabil. Trebuie să se reamintească, de asemenea, că în timp ce volumul exporturilor a crescut de patru ori în perioada în cauză, acesta a rămas marginal în comparație cu vânzările totale ale industriei comunitare. În sfârșit, trebuie să se remarce că rentabilitatea industriei comunitare este stabilită făcându-se referință doar la vânzările sale pe piața Comunității. În lipsa altor comentarii privind aceste puncte, sunt confirmate concluziile prevăzute la considerentele 126 - 127 din Regulamentul provizoriu.
(99)
În lipsa comentariilor privind acest punct, sunt confirmate concluziile prevăzute la considerentele 123 - 125 din Regulamentul provizoriu, în conformitate cu care prețul materiei prime al industriei comunitare nu poate fi considerat ca fiind la originea prejudiciului suferit de industria comunitară.
(100)
Producătorii - exportatori indieni au susținut că scăderea volumului producției în perioada anchetei trebuie atribuită închiderii deliberate a fabricii unuia dintre cei doi producători comunitari care reprezentau industria comunitară. Cu toate acestea, ancheta a arătat că nu a existat nici o închidere de fabrică în perioada anchetei. Producătorul în cauză a confirmat că nu a avut loc nici o închidere de fabrică și a susținut că o eventuală reducere a volumului său de producție în perioada anchetei se datora efectului creșterii ofertei de PTY la preț redus pe piața Comunității. Acest argumentul a fost, prin urmare, respins.
4. Concluzie cu privire la legătura de cauzalitate
(101)
În concluzie, se confirmă că importurile care fac obiectul unor subvenții au avut efecte prejudiciabile asupra situației industriei comunitare, în special din 1999 până în perioada anchetei, caracterizată printr-o scădere a volumului vânzărilor, o depreciere a prețurilor de vânzare, o pierdere a cotei de piață și o deteriorare semnificativă a situației financiare, în special în termeni de rentabilitate și de randament al investițiilor. Într-adevăr, în cursul aceleiași perioade, volumul importurilor indiene a crescut considerabil, atât în termeni absoluți, cât și relativi, la prețuri semnificativ mai mici decât prețurile industriei comunitare.
(102)
S-au examinat ceilalți factori cunoscuți următori: importurile originare din alte țări terțe, vânzările altor producători comunitari, investițiile industriei comunitare, contractarea cererii, recesiunea activității economice mondiale, prețul materiei prime și rezultatele la export ale industriei comunitare. S-a dovedit că unii dintre acești factorii au exercitat, de asemenea, un efect prejudiciabil asupra situației industriei comunitare. Efectul factorilor în cauză a agravat impactul negativ semnificativ asupra situației industriei comunitare cauzat de creșterea bruscă a importurilor originare din India, care, luată separat, a cauzat, de asemenea, un prejudiciu important industriei comunitare.
(103)
Având în vedere analiza anterioară, care a diferențiat în mod clar și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unor subvenții, și asigurându-se că prejudiciul pe care acești alți factori ar fi putut să îl cauzeze industriei comunitare nu se atribuie importurilor care fac obiectul unor subvenții, se confirmă că efectul acestor alți factori nu este de natură să contrazică faptul că există o legătură cauză - efect reală și substanțială între importurile care fac obiectul unor subvenții și prejudiciul important suferit de industria comunitară.
H. INTERESUL COMUNITĂȚII
(104)
Având în vedere evenimentele intervenite după stabilirea concluziilor provizorii, în acest caz închiderea fabricii Dupont SA, s-a reexaminat dacă, în ciuda concluziei privind subvențiile prejudiciabile, există motive incontestabile pentru a concluziona că nu este în interesul Comunității să instituie măsuri compensatorii definitive.
1. Industria comunitară și alți producători comunitari
(105)
Astfel cum s-a explicat în Regulamentul provizoriu, nu există nici un motiv să se pună la îndoială viabilitatea și competitivitatea industriei comunitare în condiții de piață normale. Însă faptele au arătat că, în lipsa unor condiții comerciale echitabile, existența industriei comunitare este serios compromisă. Într-adevăr, unele practici comerciale inechitabile de pe piața Comunității au dus deja la închiderea fabricii Dupont SA, care nu a putut supraviețui declinului actual al pieței. În cazul în care nu se instituie măsuri, nu se poate exclude ca și alți producători comunitari să cunoască aceeași evoluție.
(106)
Trebuie să se amintească faptul că, deși doar doi producători comunitari au fost în măsură să coopereze la anchetă, procedura a fost pe deplin susținută de producătorii comunitari reprezentând aproximativ 75 % din producția comunitară. Astfel cum s-a explicat mai sus, ceilalți producători comunitari au suferit aceeași erodare a cotei lor de piață și a volumului de vânzări pe piața Comunității.
(107)
Concluziile provizorii în conformitate cu care ar fi în interesul industriei comunitare și al celorlalți producători comunitari să se instituie măsuri sunt confirmate.
2. Importatorii
(108)
Nici un importator și nici un comerciant nu s-a manifestat în stadiul provizoriu. În Regulamentul provizoriu s-a concluzionat că instituirea de măsuri nu riscă să afecteze în mod semnificativ situația acestora.
(109)
În lipsa oricărui alt comentariu din partea părților interesate după instituirea măsurilor provizorii, concluziile menționate anterior sunt confirmate.
3. Furnizorii de materii prime
(110)
În lipsa comentariilor, este confirmată concluzia provizorie în conformitate cu care este în interesul industriei în amonte să se instituie măsuri.
4. Utilizatorii
(111)
În stadiul provizoriu, a cooperat un singur utilizator. În lipsa comentariilor sau a reacțiilor după instituirea măsurilor provizorii, este confirmată concluzia în conformitate cu care instituirea de măsuri nu riscă să aducă atingere nici viabilității, nici competitivității utilizatorilor.
5. Concluzie
(112)
Neinstituirea de măsuri compensatorii riscă să pericliteze grav existența industriei comunitare și a celorlalți producători comunitari. Acest lucru este întărit de faptul că, din cauza condițiilor comerciale inechitabile predominând pe piața Comunității, un producător comunitar a trebuit să își închidă recent fabrica din Comunitate.
(113)
Din contră, în lipsa unor măsuri definitive, scăderea continuă a rentabilității industriei comunitare observată în perioada în cauză va continua, cu riscul altor închideri de fabrici de PTY în Comunitate.
(114)
Având în vedere cele menționate anterior, Comisia a concluzionat că nu există nici un motiv incontestabil de a nu institui măsuri compensatorii defiNITIVE.
I. MĂSURI DEFINITIVE
(115)
Pe baza concluziilor stabilite privind subvențiile, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, se consideră că trebuie să fie luate măsuri compensatorii definitive pentru a se evita agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile din India care fac obiectul unor subvenții.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(116)
Pentru a stabili nivelul măsurilor care trebuie instituite definitiv, se confirmă că prețurile importurilor care fac obiectul unor subvenții trebuie ridicate la un nivel neprejudiciabil.
(117)
Producătorii - exportatori indieni au susținut că nivelul profitului utilizat pentru a calcula prețul neprejudiciabil se bazează pe o alegere arbitrară, în acest caz, marja de profit cea mai ridicată observată în perioada în cauză.
(118)
Trebuie să se reamintească faptul că nivelul profitului considerat pentru stabilirea prețului neprejudiciabil trebuie să corespundă unui nivel pe care industria comunitară îl poate sconta în mod rezonabil în absența dumpingului prejudiciabil. Anul 1998 a fost considerat un an de referință rezonabil, deoarece importurile din India nu exercitaseră încă un efect de scădere asupra prețurilor industriei comunitare, iar importurile din țările supuse unor măsuri atinseseră deja un nivel similar celui care prevala în perioada anchetei. Faptul că un producător comunitar a trebuit să fie exclus din definiția industriei comunitare și că, prin urmare, s-au determinat noi cifre privind rentabilitatea pentru perioada în cauză, nu schimbă cu nimic concluziile provizorii în conformitate cu care această industrie ar putea, în condiții de piață echitabile, să atingă în mod rezonabil un nivel de profit de 8 % în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping și al unor subvenții.
(119)
Având în vedere cele menționate anterior, este confirmată metoda utilizată pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului, descrisă la considerentele 155 - 157 din Regulamentul provizoriu.
(120)
Ca și în cazul marjelor de subcotare de prețuri menționate anterior, și marjele de prejudiciu au fost revizuite și modificate:
2. Forma și nivelul dreptului
(121)
Deoarece valorile subvențiilor s-au dovedit mai mici decât marjele de eliminare a prejudiciului, drepturile compensatorii definitive care trebuie instituite trebuie să corespundă marjelor de subvenții stabilite, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul de bază.
Indo Rama Synthetics Limited
4,1 %;
Reliance Industries Limited
0 %;
Welspun Syntex Limited
9,1 %;
Producători - exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion
5,2 %;
Toate celelalte societăți
9,1 %.
(122)
Nivelurile dreptului compensatoriu individual menționat în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pentru aceste întreprinderi în cursul anchetei în cauză. Nivelurile dreptului menționat anterior (în opoziție cu dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societăți și, deci, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice societate ale cărei nume și adresă nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile aflate în legătură cu societățile menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse dreptului aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(123)
Oricare cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale dreptului compensatoriu provizoriu (de exemplu, în urma unei schimbări a numelui entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (4) și trebuie să conțină toate informațiile necesare privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție și de vânzările pe piața internă și de export decurgând, de exemplu, din schimbarea numelui sau din schimbarea entităților de producție și de vânzare. După consultarea comitetului consultativ, Comisia modifică, după caz, regulamentul, actualizând lista societăților care beneficiază de nivelurile individuale ale drePTULUI.
J. PERCEPEREA DREPTULUI PROVIZORIU
(124)
Având în vedere valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, constatată pentru producătorii - exportatori și importanța prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de drept compensatoriu provizoriu instituit de Regulamentul (CE) nr. 1411/2002 la nivelul dreptului definitiv,exceptând cazul în care dreptul definitiv este mai mare decât dreptul provizoriu, caz în care prevalează aceasta din urmă,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Un drept compensatoriu definitiv este instituit la importurile de fir continuu texturat din poliester încadrat la codul NC 5402 33 00, originar din India.
(2) Nivelul dreptului compensatoriu definitiv care se aplică prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează, pentru produsele fabricate de următoarele societăți:
Societate
Nivelul dreptului (%)
Cod adițional TARIC
Chhabria Polyester Corporation
Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India
5,2 %
A 388
Indo Rama Synthetics Limited
51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India
4,1 %
A 389
Microsynth Fabrics Limited
6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India
5,2 %
A 390
Modern Petrofils
NH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India
5,2 %
A 391
Nova Petrochemicals Limited
402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India
5,2 %
A 392
Parasrampuria Industries Limited
208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India
5,2 %
A 393
Reliance Industries Limited
Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India
0,0 %
A 394
Sarla Polyester Limited
304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India
5,2 %
A 395
Supertex Industries Limited
Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Stree, Mumbai 400 002, India
5,2 %
A 396
Welspun Syntex Limited
Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India
9,1 %
A 397
Toate celelalte societăți
9,1 %
A 999
(3) Cu excepția oricărei indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de drept compensatoriu provizoriu instituit de Regulamentul (CE) nr. 1411/2002 la importurile de PTY originare din India se vor percepe la nivelul dreptului definitiv sau al dreptului provizoriu, în cazul în care acesta din urmă este mai mic. Sumele depuse care depășesc nivelurile definitive ale acestui drept compensatoriu sunt eliberate.
Articolul 3
Procedura antisubvenții privind importurile de PTY originare din Indonezia este încheiată.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 noiembrie 2002.