32006R2005
L 379/65
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 2005/2006 AL COMISIEI
din 22 decembrie 2006
de instituire a unor drepturi antidumping provizorii pentru importurile de fibre sintetice discontinue din poliester originare din Malaiezia și Taiwan
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (2), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 12 aprilie 2006, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), Comisia a anunțat deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de fibre sintetice discontinue din poliester originare din Malaiezia și Taiwan.
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 3 martie 2006 de Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (denumit în continuare „CIRFS” sau „reclamant”), în numele unor producători reprezentând un procent semnificativ, respectiv peste 50 %, din producția comunitară totală de fibre sintetice discontinue din poliester. Plângerea conținea dovezi care demonstrau că respectivul produs face obiectul unor practici de dumping și care indicau prejudiciul material semnificativ rezultat. Respectivele probe au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Măsuri în vigoare
(3)
În martie 2005, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 428/2005 (4), un drept antidumping definitiv pentru importurile de fibre discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză și Arabia Saudită și a modificat drepturile antidumping existente aplicabile fibrelor sintetice discontinue din poliester originare din Republica Coreea. De asemenea, sunt în vigoare măsuri antidumping definitive aplicabile importurilor de fibre sintetice discontinue din poliester originare din Belarus (5).
3. Părțile interesate de procedură
(4)
Producătorii-exportatori malaiezieni și taiwanezi, importatorii-comercianți și asociațiile lor, furnizorii și utilizatorii interesați în mod notoriu, reprezentanții țărilor exportatoare în cauză, reclamantul și toți producătorii comunitari cunoscuți au fost informați în mod oficial de către Comisie cu privire la deschiderea procedurii. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita audieri în termenul stabilit în avizul de deschidere. Părțile interesate care au solicitat audieri au fost audiate.
(5)
Ținând seama de numărul mare de producători-exportatori taiwanezi menționați în plângere, precum și de numărul mare de producători și importatori comunitari de fibre sintetice discontinue din poliester, în avizul de deschidere s-a propus să se recurgă la eșantionare, în vederea stabilirii dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(6)
Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se procedeze la eșantionare și, după caz, să stabilească compoziția eșantionului, toți producătorii-exportatori taiwanezi, precum și producătorii și importatorii comunitari au fost invitați să se facă cunoscuți și să furnizeze Comisiei, conform procedurilor specificate în avizul de deschidere, informații esențiale privind activitățile lor referitoare la fibrele sintetice discontinue din poliester, desfășurate în perioada 1 ianuarie 2005-31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada de anchetă”).
(7)
Nouă societăți taiwaneze au răspuns la chestionarul de eșantionare. Opt dintre acestea au declarat că au efectuat vânzări la export în Comunitate în cursul perioadei de anchetă. Patru societăți, reprezentând peste 80 % din volumul declarat al exporturilor în Comunitate în cursul perioadei de anchetă, au fost luate în considerare în vederea constituirii eșantionului. Eșantionul s-a stabilit pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi care ar putea fi examinat în mod corespunzător în perioada de timp disponibilă. Autoritățile taiwaneze au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au ridicat nicio obiecție. Eșantionul se compune din următoarele societăți:
-
Far Eastern Textile Ltd.
-
Nan Ya Plastics Corporation
-
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.
-
Tuntex Distinct Corporation și societatea asociată Tuntex Synthetic Corporation.
(8)
Doar trei importatori independenți din Comunitatea Europeană s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite. Prin urmare, nu a fost necesar să se recurgă la metoda eșantionării. S-au trimis chestionare celor trei importatori independenți, dar, întrucât doi dintre aceștia nu au completat integral chestionarul, s-a considerat că respectivii importatori nu au cooperat la anchetă.
(9)
Dintre producătorii industriali comunitari, s-au făcut cunoscuți doar trei, furnizând, de asemenea, informațiile solicitate în termenele stabilite și completând chestionarul. Prin urmare, nu a fost necesar să se recurgă la metoda eșantionării.
(10)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților interesate în mod notoriu, precum și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele prevăzute în avizul de deschidere și a primit răspunsuri din partea a doi producători-exportatori malaiezieni, patru producători-exportatori taiwanezi luați în considerare în vederea constituirii eșantionului, din partea unei societăți care este asociată cu un producător-exportator taiwanez, precum și din partea a trei producători comunitari, a unui importator independent, a unui furnizor de materii prime și din partea a șapte utilizatori.
(11)
Comisia a analizat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat de dumpingul respectiv și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare în localurile următoarelor societăți:
(a)
Producători comunitari:
-
Advansa GmbH, Hamm, Germania
-
Wellman International Ltd., Kells, Irlanda
-
La Seda de Barcelona, Barcelona, Spania
(b)
Importator independent
-
SIMP SPA, Verona, Italia
(c)
Utilizatori:
-
Tharreau Industries, Chemillé, Franța
-
Libeltex, Meulebeke, Belgia
(d)
Producători-exportatori din Malaiezia:
-
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur
-
Penfibre Sdn. Bhd., Penang
(e)
Producători-exportatori din Taiwan:
-
Far Eastern Textile Ltd., Taipei
-
Nan Ya Plastics Corporation, Taipei
-
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei
-
Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County și societatea asociată acesteia Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County
4. Perioadă de anchetă
(12)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și 31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor în cadrul analizei prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2002 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată” sau „perioada de examinare a prejudiciului”).
B. PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR
5. Produs în cauză
(13)
Produsele în cauză sunt fibrele sintetice discontinue din poliester, necardate, nepieptănate și neprelucrate în alt mod pentru filatură, clasificate în prezent la codul NC 5503 20 00. Acestea sunt denumite în mod obișnuit fibre discontinue din poliester.
(14)
Produsele respective reprezintă o materie primă utilizată în diferite stadii ale procesului de fabricare a produselor textile. În Comunitate, fibrele discontinue din poliester se utilizează fie în filatură, adică pentru fabricarea filamentelor destinate producției de textile, după ce au fost amestecate în prealabil cu alte fibre, ca de exemplu bumbac sau lână, fie pentru alte articole nețesute, de exemplu, umplerea, respectiv, căptușirea sau capitonarea anumitor produse textile precum perne, scaune de mașini sau jachete.
(15)
Există diferite tipuri de produs care se diferențiază prin anumite caracteristici, precum greutatea, tenacitatea, luciul, tratarea cu siliciu sau prin clasificarea lor în diferite categorii de produse (fibre rotunde, goale sau cu două componente) sau în categorii speciale (fibre colorate și fibre cu secțiune triunghiulară). Din punct de vedere al modului de fabricare, se pot distinge fibre discontinue din poliester virgine, fabricate din materii prime virgine, și fibre discontinue din poliester regenerate, fabricate din poliester reciclat. În sfârșit, fibrele pot fi de calitate inferioară calității standard sau fibre de calitate superioară.
(16)
Ancheta a demonstrat că toate tipurile produsului în cauză definite la considerentul 13, în ciuda diferențelor la nivelul diverșilor factori descriși la considerentul anterior, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, toate tipurile produsului în cauză pot fi considerate ca fiind un singur produs, în sensul prezentei proceduri antidumping.
6. Produs similar
(17)
S-a constatat că produsul în cauză și fibrele discontinue din poliester fabricate și vândute de industria comunitară în Comunitate, precum și fibrele discontinue din poliester fabricate și vândute pe piața internă a celor două țări exportatoare, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări. În consecință, respectivele produse sunt considerate provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
7. Metodă generală
(18)
Metoda generală este descrisă în continuare. Prezentarea ulterioară a concluziilor privind dumpingul în cazul țărilor care fac obiectul anchetei descrie, prin urmare, numai situația specifică fiecărei țări exportatoare.
7.1. Valoare normală
(19)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a verificat mai întâi dacă vânzările de fibre discontinue din poliester efectuate pe piața internă de fiecare producător-exportator care a cooperat sunt reprezentative, respectiv, dacă volumul lor total reprezintă minimum 5 % din volumul total al vânzărilor la export efectuate de producătorul respectiv în Comunitate.
(20)
Comisia a identificat apoi tipurile de fibre discontinue din poliester vândute pe piața internă, identice sau direct comparabile cu cele vândute la export în Comunitate. În ceea ce privește examinarea în funcție de tipul de produs, după cum se menționează la considerentul 17, Comisia a considerat că tipurile de produs vândute pe piața internă și cele exportate sunt direct comparabile, întrucât prezintă caracteristici similare în termeni de origine, denier, compoziție, secțiune, luciu, culoare, tratare cu siliciu, calitate și utilizare.
(21)
Pentru fiecare tip vândut de producătorii-exportatori pe piețele lor interne și considerat ca fiind direct comparabil cu tipul de fibre discontinue din poliester vândute la export în Comunitate, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă au fost suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă ale unui anumit tip de fibre discontinue din poliester au fost considerate suficient de reprezentative în cazul în care, în cursul perioadei de anchetă, volumul lor total a reprezentat minimum 5 % din volumul total al vânzărilor tipului comparabil de produs exportat în Comunitate.
(22)
Comisia a verificat apoi dacă vânzările interne ale fiecărui tip de fibre discontinue din poliester efectuate pe piața internă în cantități reprezentative pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, calculând procentul de vânzări profitabile ale tipului de produs în cauză, realizate către clienți independenți.
(23)
În cazul în care volumul vânzărilor unui tip de fibre discontinue din poliester efectuate la un preț net cel puțin egal cu costul de producție calculat a reprezentat peste 80 % din volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs și în cazul în care prețul mediu ponderat al respectivului tip de produs a fost cel puțin egal cu costul de producție, valoarea normală s-a calculat pe baza prețului intern real, corespunzător mediei ponderate a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale respectivului tip de produs, efectuate în cursul perioadei de anchetă, indiferent dacă au fost profitabile sau nu.
(24)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile ale unui tip de fibre discontinue din poliester a reprezentat maximum 80 % din volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs sau în cazul în care prețul mediu ponderat al respectivului tip de produs a fost mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a calculat pe baza prețului intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile ale respectivului tip de produs, în cazul în care vânzările în cauză au reprezentat minimum 10 % din volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs.
(25)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile ale unui tip de produs a reprezentat mai puțin de 10 % din volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs, s-a considerat că respectivul tip de produs a fost vândut în cantități insuficiente și că, prin urmare, prețul practicat pe piața internă nu poate constitui o bază adecvată de calculare a valorii normale.
(26)
În cazul în care prețurile practicate de un producător-exportator pe piața internă pentru un anumit tip de produs nu au putut fi utilizate pentru calcularea valorii normale, a fost necesară aplicarea unei alte metode. În acest caz și în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de producție practicate de fiecare producător-exportator majorate cu o sumă rezonabilă reprezentând costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și cu o marjă de profit rezonabilă.
(27)
În acest sens, Comisia a verificat dacă costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate de fiecare producător-exportator în cauză și profiturile realizate de aceștia pe piața internă reprezintă date fiabile.
(28)
Costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate pe piața internă au fost considerate fiabile în cazul în care volumul vânzărilor pe piața internă ale societății în cauză a putut fi considerat reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Marja de profit obținut pe piața internă a fost calculată pe baza vânzărilor interne efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(29)
În cazurile în care respectivele condiții nu au fost îndeplinite, Comisia a examinat oportunitatea utilizării datelor privind alți exportatori sau producători de pe piața internă a țării de origine, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază. În cazul în care au existat date fiabile privind un singur producător-exportator, a fost imposibilă calcularea unei medii în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază și s-a verificat dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (6) litera (b), respectiv dacă este posibilă utilizarea, pentru exportatorul sau producătorul în cauză, a datelor privind producția și vânzările aceleiași categorii generale de produse. În cazul în care respectivele date privind costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și profitul nu au fost disponibile sau nu au fost furnizate de producătorul-exportator în cauză, acestea au fost calculate în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, adică pe baza oricărei alte metode rezonabile.
7.2. Preț de export
(30)
Întrucât toate exporturile au fost destinate unor clienți independenți din Comunitate, prețurile de export au fost calculate în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
7.3. Comparație
(31)
Comparația între valoarea normală și prețurile de export a fost efectuată la nivelul franco fabrică. În vederea efectuării unei comparații echitabile, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au acordat ajustări adecvate în cazul în care au fost aplicabile, exacte și susținute de probe verificate.
7.4. Marje de dumping
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping au fost stabilite, pentru fiecare producător-exportator, în funcție de tipul de produs, pe baza comparației dintre valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, stabilite după metodele descrise anterior.
(33)
În general, Comisia consideră producătorii-exportatori asociați sau producătorii aparținând aceluiași grup ca fiind o singură entitate în vederea stabilirii marjei de dumping și, prin urmare, calculează o singură marjă de dumping. Calcularea unor marje de dumping individuale ar putea încuraja eludarea măsurilor antidumping și ar diminua eficiența acestora, permițând producătorilor-exportatori asociați să exporte în Comunitate prin intermediul societății cu cea mai scăzută marjă individuală de dumping.
(34)
În conformitate cu respectiva practică, producătorii-exportatori asociați aparținând acelorași grupuri au fost considerați o singură entitate și li s-a atribuit o marjă de dumping unică, calculată pe baza mediei ponderate a marjelor de dumping ale producătorilor din grupul respectiv care au cooperat.
(35)
Marja de dumping a producătorilor-exportatori care au cooperat și care s-au făcut cunoscuți în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, dar nu au fost incluși în eșantion, s-a calculat pe baza mediei ponderate a marjelor de dumping ale societăților incluse în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(36)
Pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat, marja de dumping s-a calculat pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest sens, gradul de necooperare s-a calculat comparând volumul exporturilor în Comunitate declarat de producătorii-exportatori care au cooperat cu statisticile echivalente privind volumul importurilor, stabilite de Eurostat în cursul perioadei de anchetă.
(37)
Întrucât în cele două țări exportatoare nivelul de cooperare a fost scăzut, adică volumul exporturilor efectuate de producătorii-exportatori care au cooperat din fiecare țară exportatoare a reprezentat mai puțin de 80 % din volumul importurilor provenite din țara respectivă, marja de dumping reziduală s-a calculat pe baza mediei tranzacțiilor cu cea mai mare marjă de dumping, efectuate în cantități reprezentative de producătorii-exportatori care au cooperat. Adoptarea respectivei metode a fost necesară pentru a nu recompensa lipsa cooperării, întrucât nu există niciun motiv pentru a considera că un producător-exportator care nu a cooperat a practicat dumpingul într-o măsură mai mică.
7.5. Malaiezia
(38)
Au răspuns la chestionar doi producători-exportatori.
7.5.1. Valoarea normală
(39)
Vânzările produsului similar realizate pe piața internă de unul dintre producătorii-exportatori care au cooperat nu au putut fi considerate suficient de reprezentative.
(40)
Prin urmare, valoarea normală a fost construită după metoda descrisă la considerentul 26 menționat anterior.
(41)
Din anchetă a reieșit că au fost subestimate costurile de producție declarate de societate, întrucât cheltuielile generale de fabricație (inclusiv amortizările, costul chiriei, salariile și costurile de întreținere) efectiv suportate în cursul perioadei de anchetă au fost asimilate costurilor de desfacere, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale. Societatea a susținut că practica respectivă a fost necesară pentru a reflecta nivelul scăzut de utilizare a capacităților instalațiilor sale de producție. Cu toate acestea, costurile efectiv suportate includ și costurile generale de fabricație asimilate costurilor de desfacere, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale. Faptul că societatea nu utiliza decât o parte din capacitățile sale de producție nu înseamnă că respectivele instalații nu implică anumite costuri. De altfel, respectivele costuri au fost înregistrate în documentele contabile ale societății și, întrucât acestea erau direct legate de fabricarea produsului similar, a fost necesară rectificarea costului de producție declarat.
(42)
Întrucât nu au existat vânzări ale produsului similar pe piața internă și date privind aceeași categorie generală de produse, în cursul perioadei de anchetă, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost determinate în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. În special, costurile menționate anterior au fost calculate pe baza volumului total al vânzărilor tuturor produselor pe piața internă. Respectivele cheltuieli au fost adăugate la costul mediu de producție al fiecărui tip de produs exportat de societate în cursul perioadei de anchetă.
(43)
În ceea ce privește profitul, întrucât nu s-au putut utiliza alte baze rezonabile de calcul, s-a utilizat o marjă de profit de 5 %. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, din niciuna dintre informațiile disponibile nu a reieșit că respectiva marjă de profit depășește profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzarea unor produse din aceeași categorie generală, pe piața internă a Malaieziei.
(44)
Al doilea producător-exportator care a cooperat a efectuat vânzări reprezentative ale produsului similar pe piața internă. Cu toate acestea, vânzările realizate în cadrul unor operațiuni comerciale normale nu au fost suficiente pentru ca valoarea normală să fie calculată pe baza prețurilor practicate pe piața internă. Prin urmare, a fost necesară construirea valorii normale. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost calculate pe baza datelor societății privind producția și vânzările produsului similar. S-a aplicat o marjă de profit de 5 %, la fel ca și în cazul celuilalt producător-exportator.
7.5.2. Preț de export
(45)
Cei doi producători-exportatori au efectuat vânzări direct către clienți independenți din Comunitate. Prin urmare, prețurile de export au fost calculate pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite în Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
7.5.3. Comparație
(46)
În vederea efectuării unei comparații echitabile, în cazul în care a fost aplicabil și justificat, s-au efectuat ajustări pentru a ține seama de diferențele privind cheltuielile de transport, asigurări, manipulare și încărcare, precum și costurile auxiliare, creditele și comisioanele.
7.5.4. Marje de dumping
(47)
Marjele de dumping provizorii, exprimate în procente din prețul de import CIF frontieră comunitară înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:
-
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur: 12,4 %;
-
Penfibre Sdn. Bhd., Penang: 14,7 %;
-
Toate celelalte societăți: 23,0 %.
7.6. Taiwan
(48)
Au răspuns la chestionar toți cei patru producători-exportatori incluși în eșantion, precum și o altă societate asociată din țara exportatoare.
(49)
Un producător taiwanez a completat formularul de eșantionare și a solicitat stabilirea unui drept individual. Cu toate acestea, respectiva societate nu a exportat fibre discontinue din poliester în Comunitate, în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, nu a putut fi considerată producător-exportator. Prin urmare, nu a fost posibilă calcularea unei marje de dumping individuale pentru respectiva societate, care trebuie să facă obiectul dreptului rezidual provizoriu stabilit pentru toți ceilalți producători taiwanezi. Societatea a fost informată cu privire la decizia luată și nu a reacționat.
7.6.1. Necooperare
(50)
Ancheta a relevat faptul că doi dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au furnizat Comisiei informații false și înșelătoare.
(51)
Un producător-exportator a declarat valori și volume ale vânzărilor de pe piața internă care nu corespundeau valorilor și volumelor vânzărilor produsului similar efectuate către clienții de pe piața internă. Astfel, în cazul mai multor tranzacții, a reieșit că volumele declarate erau mai mari, iar valorile mai mici decât cele comandate de clienți pe piața internă, după cum rezultă din registrul departamentului de expedieri al societății. Prin urmare, s-a stabilit că volumele vândute efectiv nu sunt cele declarate în facturile prezentate Comisiei, ci cele care corespund comenzilor clienților de pe piața internă și care figurează în registrul de expedieri.
(52)
De asemenea, în ceea ce privește valorile vânzărilor declarate, a reieșit că societatea a adăugat tranzacții fictive pentru a convinge că valoarea totală a tuturor facturilor unei comenzi este egală cu valoarea totală a comenzii. Respectivele tranzacții suplimentare erau fictive întrucât nu figurau în registrul de expedieri al societății.
(53)
Ar trebui subliniat că, pentru tranzacțiile declarate pe piața internă care cuprind volume și valori falsificate și dintre care unele sunt fictive, societatea a furnizat bonuri de livrare și facturi, susținând autenticitatea respectivelor documente. Întrucât a reieșit că datele declarate erau inexacte, a trebuit să se concluzioneze că și documentele de referință au fost falsificate pentru a corespunde informațiilor false furnizate.
(54)
În consecință, manipulând prețurile unitare și volumele vânzărilor efectuate pe piața internă, societatea a furnizat Comisiei informații false și înșelătoare.
(55)
De asemenea, a reieșit că și celălalt producător-exportator a comunicat informații false și înșelătoare privind vânzările sale pe piața internă. Societatea a declarat, în special, anumite tranzacții ale unor tipuri de produse pe piața internă care nu corespundeau celor menționate în comanda clientului și înregistrate în carnetul de comenzi al departamentului de vânzări al societății. Acesta a fost cazul pentru tipurile cele mai exportate de fibre discontinue din poliester, ceea ce a indus Comisia în eroare, determinând-o să utilizeze prețurile de pe piața internă, cu toate că vânzările în cauză nu erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, ținând seama de volumul redus al acestora.
(56)
De asemenea, pentru a justifica o diferență descoperită în cazul unei tranzacții care atestă că tipul de produs livrat corespunde celui declarat Comisiei, societatea a furnizat un document falsificat care era copia unui bon de livrare semnat și trimis prin fax de către un client, potrivit societății, la cererea acesteia. Respectivul document nu corespundea originalului furnizat inițial de societate. Într-adevăr tipurile de produs nu erau identice, ceea ce demonstrează faptul că proba prezentată a fost fabricată pentru a induce Comisia în eroare.
(57)
În plus, ancheta a relevat că societățile taiwaneze obișnuiesc să păstreze bonurile de livrare semnate de clienți pentru a atesta livrarea efectivă a cantităților comandate. Respectiva practică a fost confirmată de producătorul-exportator în cauză, precum și de alți producători-exportatori contactați de Comisie. Cu toate acestea, deși Comisia a solicitat în mod explicit bonurile de livrare din perioada de anchetă, nu i s-a furnizat niciun astfel de document în cursul vizitei de verificare. Prin urmare, societatea nu numai că a refuzat să furnizeze documentele necesare, ci a și împiedicat în mod clar derularea anchetei.
(58)
Ținând seama de faptul că cele două societăți au fost capabile să furnizeze bonuri de livrare false și facturi false pentru a-și justifica tranzacțiile efectuate pe piața internă și întrucât respectivele documente fac parte dintr-un sistem integrat, a trebuit să se concluzioneze că orice document legat de respectivul sistem este susceptibil de a fi falsificat și, prin urmare, nu poate fi considerat fiabil. De asemenea, natura și importanța informațiilor false și înșelătoare pun sub semnul întrebării integritatea tuturor datelor furnizate de societățile în cauză. Prin urmare, s-a decis să nu se țină seama de nicio informație furnizată de respectivele societăți, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(59)
Societățile au fost informate cu privire la motivele pentru care informațiile lor nu pot fi luate în considerare și au avut posibilitatea să furnizeze alte explicații, în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, explicațiile furnizate de societăți nu au fost satisfăcătoare și nu au putut infirma dovada că respectivele societăți au furnizat informații false și înșelătoare.
(60)
Prin urmare, marjele de dumping au fost calculate provizoriu pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
7.6.2. Valoarea normală
(61)
Doi dintre producătorii-exportatori care au cooperat au efectuat vânzări reprezentative ale produsului similar pe piața internă.
(62)
Un producător-exportator a efectuat vânzări pe piața internă atât către clienți asociați, cât și către clienți independenți. Mărfurile vândute clientului asociat au fost revândute unor clienți independenți. Întrucât cele două societăți asociate au cooperat la nivelul producției și al vânzărilor, s-a stabilit că este oportun să fie considerate ca fiind o unică entitate economică. Prin urmare, valoarea normală s-a stabilit, pe cât posibil, pe baza prețului plătit sau care urmează să fie plătit, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, de primul client independent.
(63)
În ceea ce privește majoritatea tipurilor de produse vândute de producătorii care au cooperat, nu s-au efectuat vânzări suficiente pe piața internă în cadrul unor operațiuni comerciale normale și, prin urmare, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest caz, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost calculate pe baza datelor reale privind producția și vânzările produsului similar, efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale de către producătorul-exportator care face obiectul anchetei, în conformitate cu partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază.
7.6.3. Preț de export
(64)
Pentru cei doi producători-exportatori care au cooperat, prețurile de export au fost calculate pe baza prețurilor plătite efectiv de clienți independenți din Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
7.6.4. Comparație
(65)
În vederea efectuării unei comparații echitabile, în cazul în care a fost aplicabil și justificat, s-au efectuat ajustări pentru a ține seama de diferențele privind cheltuielile de transport, asigurări, manipulare și încărcare, precum și costurile auxiliare, creditele, asistența tehnică și comisioanele.
7.6.5. Marje de dumping
(66)
Pentru societățile care au cooperat și care nu au fost incluse în eșantion, marja de dumping s-a calculat pe baza mediei ponderate a marjelor de dumping calculate pentru societățile incluse în eșantion, care reprezintă peste 12 % din exporturile taiwaneze către Comunitate. În acest sens, marjele de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat, calculate pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, nu au fost luate în considerare pentru calcularea mediei, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(67)
Marjele de dumping provizorii, exprimate în procente din prețul de import CIF frontieră comunitară înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:
-
Far Eastern Textile Ltd., Taipei: 29,5 %;
-
Nan Ya Plastics Corporation, Taipei: 29,5 %;
-
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei: 14,7 %;
-
Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County: 18,2 %;
-
Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County: 18,2 %;
-
Societățile care au cooperat și care nu au fost incluse în eșantion: 16,5 %;
-
Toate celelalte societăți: 29,5 %.
D. PREJUDICIU
1. Producția comunitară
(68)
În cursul perioadei de anchetă, 18 societăți comunitare au fabricat fibre discontinue din poliester:
-
opt producători comunitari reclamanți, dintre care trei au cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei;
-
șase producători care au susținut pe deplin plângerea, dar nu au cooperat la procedură;
-
patru producători care nu și-au declarat poziția privind plângerea și nu au cooperat la procedură.
(69)
Prin urmare, ținând seama de aspectele menționate, s-a considerat că fibrele discontinue din poliester fabricate de toate societățile menționate anterior constituie producția totală comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Industria comunitară
(70)
După cum se precizează la considerentul 9 menționat anterior, trei producători comunitari s-au făcut cunoscuți, au comunicat informațiile solicitate în avizul de deschidere în termenele prevăzute și s-au declarat dispuși să răspundă la chestionar. Prin urmare, Comisia a trimis chestionare celor trei producători comunitari care au susținut plângerea și au cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei. Respectivii producători reprezintă peste 25 % din producția comunitară a produsului în cauză și, prin urmare, se consideră că aceștia constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. Consumul comunitar
(71)
Consumul comunitar a fost calculat însumând volumul importurilor produsului în cauză provenite din țările în cauză, calculat pe baza datelor declarate și completate cu datele Eurostat, volumul importurilor provenite din toate celelalte țări terțe despre care se știe că fabrică și exportă produsul în cauză în Comunitate, calculat pe baza datelor Eurostat, și volumul vânzărilor efectuate pe piața comunitară de industria comunitară și de alți producători comunitari. Pentru aceștia din urmă s-au utilizat datele din minichestionarele furnizate în conformitate cu considerentul 143, iar pentru producătorii comunitari care nu au cooperat deloc, s-au utilizat datele menționate în plângere.
(72)
Potrivit datelor menționate anterior, consumul comunitar a crescut puțin în cursul perioadei examinate, respectiv cu 3 % între 2002 și perioada de anchetă. După ce a înregistrat o scădere de 5 % între 2002 și 2003, consumul comunitar a crescut cu peste 8 %, ajungând la 834 093 tone în cursul perioadei de anchetă.
Tabelul 1
Consumul în UE (volum)
2002
2003
2004
Perioada de anchetă = 2005
Consum (tone)
810 226
771 298
825 969
834 093
Indice
100
95
102
103
4. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(73)
S-a analizat oportunitatea efectuării unei evaluări cumulative a importurilor provenite din Taiwan și Malaiezia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(74)
Din respectiva analiză a reieșit că:
-
marjele de dumping calculate pentru importurile provenite din fiecare din țările în cauză sunt superioare pragului de minimisprevăzut la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază;
-
volumul importurilor provenite din fiecare din țările în cauză nu este neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, ținând seama de faptul că, în cursul perioadei de anchetă, cotele de piață ale respectivelor țări s-au situat între 2 % și 13 % și
-
evaluarea cumulativă a fost considerată oportună ținând seama de condițiile de concurență existente între importurile provenite din țările în cauză, pe de o parte, și cele existente între respectivele importuri și produsul similar, pe de altă parte. În acest sens, s-a evaluat comportamentul pe piață al exportatorilor, din punct de vedere al tendințelor prețurilor de export și al volumelor. S-a constatat că nivelul de subcotare, cuprins între 43 % și 50 %, este relativ similar și că prețurile de vânzare practicate de cele două țări urmează aceleași tendințe ca și cele ale produsului similar fabricat și vândut de industria comunitară. De asemenea, s-a constatat că exportatorii din țările în cauză utilizează canale de vânzare similare celor din industria comunitară, adică vând direct unor clienți independenți. De asemenea, din anchetă a reieșit că importurile în cauză și produsul similar prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și că, prin urmare, diferitele tipuri ale produsului importat se află în concurență.
-
După cum indică tabelul următor, volumul importurilor provenite din Taiwan și Malaiezia a înregistrat o creștere semnificativă, în special între 2004 și sfârșitul perioadei de anchetă.
(75)
Pe baza motivelor menționate anterior, s-a stabilit provizoriu că sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază și că importurile provenite din Taiwan și Malaiezia ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative.
5. Importuri provenite din țările în cauză
5.1. Volumul și cota de piață ale importurilor în cauză
(76)
Volumul importurilor provenite din respectivele țări s-a dublat între 2002 și perioada de anchetă. Dacă în 2002 respectivele importuri reprezentau 62 574 tone, în cursul perioadei de anchetă ele au ajuns la 127 890 tone. După ce au scăzut cu 5 % între 2002 și 2003, ele au înregistrat o creștere de 115 % până la sfârșitul perioadei de anchetă. Rata cea mai semnificativă de creștere a importurilor s-a înregistrat între 2004 și perioada de anchetă, atingând 76 %.
Tabelul 2
Importuri provenite din țările în cauză
Importuri (t)
2002
2003
2004
Perioada de anchetă
Taiwan
58 679
54 869
66 915
111 390
Indice
100
94
114
190
Malaiezia
3 894
4 494
5 825
16 500
Indice
100
115
150
424
Totalul țărilor în cauză
62 574
59 363
72 740
127 890
Indice
100
95
116
204
(77)
Cota de piață deținută de țările în cauză aproape s-a dublat între 2002 și perioada de anchetă, trecând de la 8 % la 15 %, ceea ce reprezintă o creștere de 7 procente. Creșterea cea mai semnificativă s-a înregistrat în special între 2004 și perioada de anchetă (+ 73,8 %).
Tabelul 3
Cota de piață a țărilor în cauză
Cotă de piață
2002
2003
2004
Perioada de anchetă
Taiwan
7,2 %
7,1 %
8,1 %
13,4 %
Malaiezia
0,5 %
0,6 %
0,7 %
2,0 %
Totalul țărilor în cauză
7,7 %
7,7 %
8,8 %
15,3 %
5.2. Prețuri
(78)
Între 2002 și perioada de anchetă, prețurile importurilor provenite din țările în cauză au crescut cu 9 %. După ce au înregistrat o scădere de 7 % între 2002 și 2003, acestea au crescut cu 16 % între 2003 și perioada de anchetă, ajungând la 1 156 euro pe tonă metrică.
(79)
După cum se indică la considerentele 124-129, creșterea respectivă ar trebui interpretată în contextul creșterii mondiale înregistrate de prețurile materiilor prime: creștere de peste 30 % înregistrată între 2002 și perioada de anchetă.
Tabelul 4
Prețurile importurilor în cauză
Preț unitar (euro/t)
2002
2003
2004
Perioada de anchetă
Taiwan
1 078
1 000
1 055
1 171
Indice
100
93
98
109
Malaiezia
846
872
989
1 051
Indice
100
103
117
124
Totalul țărilor în cauză
1 063
990
1 050
1 156
Indice
100
93
99
109
5.3. Subcotarea prețurilor
(80)
Pentru a calcula subcotarea prețurilor, s-au analizat datele privind prețurile practicate în cursul perioadei de anchetă. Prețurile de vânzare ale industriei comunitare utilizate au fost prețurile nete de vânzare, obținute după deducerea rabaturilor și remizelor. În cazul în care s-a dovedit necesar, respectivele prețuri au fost ajustate, la nivel franco fabrică, deducând costurile navlului în Comunitate. S-au utilizat, de asemenea, prețurile nete de import ale țărilor în cauză, obținute după deducerea rabaturilor și remizelor și ajustate, după caz, la nivel CIF frontiera comunitară.
(81)
Prețurile de vânzare ale industriei comunitare și prețurile importurilor provenite din țările în cauză au fost comparate în același stadiu comercial, respectiv la nivelul clienților independenți de pe piața comunitară.
(82)
În cursul perioadei de anchetă, marjele medii ponderate de subcotare a prețurilor, exprimate în procente din prețurile de vânzare ale industriei comunitare, au variat între 48 % și 50 % în cazul exportatorilor taiwanezi și între 43 % și 47 % în cazul exportatorilor malaiezieni. Marja medie ponderată de subcotare a prețurilor a fost de 49 % în cazul Taiwanului și de 45 % în cazul Malaieziei.
6. Situația industriei comunitare
(83)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor cu prețuri de dumping asupra industriei comunitare a comportat o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care ar fi putut influența situația industriei comunitare în perioada examinată.
6.1. Producția, capacitatea și rata de utilizare a capacităților
(84)
După cum indică tabelul anterior, producția industriei comunitare a scăzut cu 10 % între 2002 și perioada de anchetă. Producția a înregistrat o scădere spectaculoasă în special între 2004 și perioada de anchetă, pierzând 6 % din volum, respectiv circa 8 400 tone.
(85)
Capacitățile de producție s-au menținut relativ stabile între 2002 și 2004, înregistrând ulterior o pierdere de 10 % între 2004 și perioada de anchetă. Pierderea respectivă se datorează faptului că unul dintre producătorii din industria comunitară și-a reorganizat producția și a decis să utilizeze temporar o parte din instalațiile de producție pentru fabricarea unor produse mai rentabile.
(86)
Ținând seama de evoluția producției și a capacităților, utilizarea capacităților a scăzut cu două procente pe an între 2002 și 2004, înregistrând ulterior o creștere de 4 procente și atingând astfel, în cursul perioadei de anchetă, nivelul din 2002.
6.2. Volumul vânzărilor, cote de piață, creștere și prețuri unitare medii în Comunitatea Europeană
(87)
Tabelul următor indică rezultatele obținute de industria comunitară în ceea ce privește vânzările către clienți independenți din Comunitate.
Tabelul 6
Volumul vânzărilor, cotă de piață, prețuri
2002
2003
2004
Perioada de anchetă
Volumul vânzărilor (tone)
136 030
131 354
135 838
121 057
Indice
100
97
100
89
Cotă de piață
16,8 %
17,0 %
16,4 %
14,5 %
Indice
100
102
98
86
Prețuri unitare (euro/t)
1 271
1 228
1 295
1 417
Indice
100
97
102
112
(88)
Între 2002 și perioada de anchetă, volumul vânzărilor industriei comunitare s-a diminuat cu 11 %. Cu toate că scăderea înregistrată între 2002 și 2003 a fost aproape compensată de creșterea înregistrată între 2003 și 2004, din anchetă a reieșit că scăderea cea mai semnificativă a avut loc între 2004 și perioada de anchetă, reprezentând o pierdere de 11 % din volumul vânzărilor.
(89)
În ansamblu, cota de piață a industriei comunitare a scăzut de la 16,8 % la 14,5 % între 2002 și perioada de anchetă. După ce a înregistrat o creștere ușoară între 2002 și 2003, cota de piață a avut o evoluție negativă constantă până la sfârșitul perioadei de anchetă. Scăderea a fost considerabilă în special între 2004 și perioada de anchetă, cota de piață înregistrând o pierdere de 2 procente. Atât scăderea volumului vânzărilor, cât și cea a cotei de piață ar trebui analizate în contextul evoluției consumului comunitar, care a crescut cu 3 % în timpul perioadei examinate.
(90)
După ce au scăzut cu 3 % între 2002 și 2003, prețurile unitare ale industriei comunitare au înregistrat o evoluție pozitivă până la perioada de anchetă, ajungând la 1 417 euro pe tonă, ceea ce corespunde unei creșteri de 12 % între 2002 și perioada de anchetă. După cum s-a menționat la considerentul 78, situația ar trebui evaluată și ținând seama de creșterea prețurilor materiilor prime (creștere de peste 30 % înregistrată în aceeași perioadă).
6.3. Stocuri
(91)
Cifrele din tabelul următor reprezintă volumul stocurilor la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar.
Tabelul 7
Stocuri
2002
2003
2004
Perioada de anchetă
Stocuri (în t)
12 997
14 940
10 517
12 760
Indice
100
115
81
98
(92)
Ancheta a relevat faptul că stocurile nu pot fi considerate un factor de prejudiciu semnificativ, întrucât producția nu este destinată stocurilor, iar datele respective nu sunt indicate decât cu titlu informativ. În ansamblu, nivelul stocurilor a rămas stabil. Nivelul stocurilor a crescut cu 15 % între 2002 și 2003, a scăzut cu 29 % până la sfârșitul anului 2004 și a înregistrat apoi o creștere de 21 %, atingând aproape nivelul înregistrat în 2002.
6.4. Investiții și capacitatea de mobilizare a capitalurilor
(93)
Cu toate că investițiile au crescut în mod considerabil între 2002 și perioada de anchetă, se estimează că nivelul și natura investițiilor (în special înlocuiri de mașini și operațiuni de întreținere) sunt modeste pentru un sector cu un flux mare de capital precum cel al fibrelor discontinue din poliester.
(94)
Din anchetă a reieșit că performanțele financiare ale industriei comunitare au regresat, dar că, în cursul perioadei examinate, capacitatea sa de mobilizare a capitalurilor nu a fost grav afectată.
6.5. Rentabilitate, randamentul investițiilor și flux de lichidități
(95)
Rentabilitatea industriei comunitare s-a deteriorat în mod considerabil între 2002 și 2003, înregistrând o diminuare de 6 procente. Pragul de rentabilitate a fost aproape atins în 2004, dar o nouă deteriorare a rezultatelor financiare înregistrată între 2004 și perioada de anchetă a determinat pierderi de 4,9 % din cifra de afaceri. Prin urmare, rezultatele financiare ale industriei comunitare au fost negative în cea mai mare parte a perioadei de examinare a prejudiciului.
(96)
De asemenea, s-a constatat că, în aceeași perioadă, costul de producție a crescut cu 17 % în Comunitate. În ceea ce privește materiile prime, creșterea înregistrată la nivel mondial a fost de 30 %. Randamentul activelor totale și fluxurile de lichidități au avut aceeași evoluție ca și rentabilitatea, înregistrând o deteriorare între 2002 și 2003, urmată de o îmbunătățire între 2003 și 2004 și de o ulterioară scădere înregistrată între 2004 și perioada de anchetă.
(97)
Evoluția rezultatelor financiare ale industriei comunitare ar trebui evaluată ținând seama de decizia luată de unul dintre producătorii din industria comunitară de a-și reorganiza producția, decizie menționată la considerentul 85 anterior. Respectiva reorganizare a avut un efect negativ asupra rezultatelor financiare ale producătorului în cauză, care a consacrat procesul de producție cel mai eficient fabricării unor produse mai rentabile, în detrimentul producției de fibre discontinue din poliester. În consecință, costul de producție al respectivului producător comunitar nu a fost luat în considerare la calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului descris la considerentul 172 de mai jos.
(98)
Cu toate acestea, ar trebui subliniat că producătorul în cauză are o producție modestă în comparație cu ceilalți producători incluși în definiția industriei comunitare; prin urmare, analiza prejudiciului și tendințele acestuia nu au fost afectate de excluderea respectivului producător.
6.6. Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
(99)
Numărul de salariați ai industriei comunitare a scăzut în mod constant, de la 813 în 2002 la 659 în perioada de anchetă, ceea ce corespunde unei scăderi de 19 %. Scăderea respectivă a fost, cu toate acestea, mai mică decât scăderea producției, ceea ce a determinat o îmbunătățire a productivității, care a crescut cu 11 % în aceeași perioadă.
(100)
Ar trebui menționat că, din cauza costului social inerent reducerii numărului de active, nu s-au putut reduce cheltuielile de personal în perioada analizată.
6.7. Amploarea marjei de dumping
(101)
Marjele de dumping menționate în partea „dumping” sunt mult superioare pragului de minimis stabilit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. De asemenea, ținând seama de volumul și de prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, efectul marjelor efective de dumping nu poate fi considerat neglijabil.
6.8. Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(102)
În ciuda instituirii unor măsuri antidumping pentru importurile de fibre discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză și Arabia Saudită în martie 2005 (adică în timpul perioadei de anchetă), datele privind prejudiciul, culese în timpul perioadei de anchetă, nu indică o depășire a efectelor practicilor anterioare de dumping.
6.9. Creștere
(103)
Din anchetă a reieșit că, în ciuda creșterii de 3 % a consumului, respectiv de 24 000 de tone, industria comunitară a înregistrat o scădere a volumului vânzărilor sale (-13 000 tone) și a cotelor sale de piață (-1,9 procente) în cursul perioadei analizate.
7. Concluzie privind prejudiciul
(104)
În perioada examinată, volumul importurilor de fibre discontinue din poliester care făcea obiectul unui dumping s-a dublat, iar cota lor de piață a crescut cu 7 procente, ajungând la 15,3 % din piața comunitară în cursul perioadei de anchetă. Ca urmare a creșterii mondiale a prețurilor materiilor prime, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză au crescut între 2004 și perioada de anchetă. Cu toate acestea, respectiva creștere nu a fost în măsură să compenseze creșterea costurilor materiilor prime. De asemenea, respectivele prețuri au rămas în mod constant la un nivel cu mult mai scăzut decât cele ale industriei comunitare în cursul perioadei examinate.
(105)
Ancheta a relevat că anumiți indicatori de prejudiciu privind industria comunitară au rămas stabili sau au înregistrat o evoluție pozitivă în cursul perioadei de examinare a prejudiciului, de exemplu, utilizarea capacităților, investițiile și productivitatea.
(106)
Cu toate acestea, între 2002 și perioada de anchetă s-a constatat o deteriorare generală a situației economice a industriei comunitare: producția, capacitățile de producție, cota de piață, volumul vânzărilor și ocuparea forței de muncă au scăzut. Diminuarea volumului vânzărilor relevă, de asemenea, faptul că industria comunitară nu a putut profita de creșterea cererii pe piața sa principală. De asemenea, ancheta a evidențiat o deteriorare considerabilă a situației financiare a industriei comunitare: s-au înregistrat pierderi în cea mai mare parte a perioadei de examinare a prejudiciului, iar randamentul investițiilor, precum și fluxul de lichidități generate de activitățile de exploatare au avut aceeași tendință negativă.
(107)
În ciuda unei creșteri de 12 % înregistrate între 2002 și perioada de anchetă, prețurile de vânzare ale industriei comunitare nu au putut reflecta creșterea de 30 % a prețurilor materiilor prime. De asemenea, s-a constatat că prețurile importurilor provenite din țările în cauză au fost cu 40 % mai mici decât cele ale industriei comunitare în cursul perioadei de anchetă.
(108)
Ținând seama de pierderile înregistrate la nivelul cotei de piață și al volumului vânzărilor, precum și de rezultatele financiare negative ale industriei comunitare, înregistrate în special în cursul perioadei de anchetă, s-a stabilit provizoriu că industria comunitară a suferit un prejudiciu semnificativ în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. CAUZALITATE
(109)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă prejudiciul material semnificativ suferit de industria comunitară a fost determinat de importurile cu prețuri de dumping provenite din țările în cauză. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat și alți factori, pentru a garanta că prejudiciul cauzat eventual industriei comunitare de respectivii factori nu este atribuit în mod injust importurilor cu prețuri de dumping.
1. Efectul importurilor cu prețuri de dumping
(110)
Se reamintește că s-a constatat faptul că volumul importurilor cu prețuri de dumping provenite din țările în cauză a crescut considerabil în cursul perioadei examinate. După cum se indică la considerentul 76 tabelul 2, importurile în cauză s-au dublat între 2002 și perioada de anchetă, crescând de la 62 kt în 2002 la circa 127 kt în cursul perioadei de anchetă. În aceeași perioadă, cota lor de piață a crescut în mod semnificativ cu 7 procente, de la 8 % la peste 15 %.
(111)
Volumul importurilor cu prețuri de dumping a înregistrat creșterea cea mai semnificativă între 2004 și perioada de anchetă (+75 %), câștigând, astfel, 6,5 procente la nivel de cotă de piață. Creșterea considerabilă a importurilor cu prețuri de dumping a coincis cu deteriorarea situației economice a industriei comunitare. De altfel, din anchetă a reieșit că majoritatea indicatorilor de prejudiciu privind industria comunitară, în special producția, capacitățile de producție, volumul vânzărilor, cota de piață și rentabilitatea au scăzut considerabil între 2004 și perioada de anchetă, adică în perioada în care volumul importurilor cu prețuri de dumping a înregistrat cea mai mare creștere.
(112)
Este, în special, cazul producției, care a scăzut cu 6 %, al volumului vânzărilor, care s-a diminuat cu 11 %, al cotei de piață, care a pierdut 1,9 procente, și al rentabilității, care a scăzut cu 5,7 % între 2004 și perioada de anchetă. De asemenea, deteriorarea respectivă a avut loc într-o perioadă în care prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping erau cu peste 40 % mai mici decât prețurile industriei comunitare. Efectul acestei politici de prețuri neloiale a fost blocarea prețurilor industriei comunitare, care nu au fost în măsură să acopere nici măcar creșterea prețurilor materiilor prime. Respectivul efect a fost confirmat și de pierderile considerabile suferite de industria comunitară în cursul perioadei de anchetă.
(113)
Ținând seama de faptele și considerentele prezentate anterior, este evident că semnificativa creștere a importurilor cu prețuri de dumping provenind din țările în cauză a coincis cu situația prejudiciabilă a industriei comunitare. Impactul negativ al importurilor cu prețuri de dumping a fost semnificativ, în special între 2004 și perioada de anchetă, și a avut un rol hotărâtor în deteriorarea situației economice a industriei comunitare.
2. Efecte ale altor factori
2.1. Evoluția consumului
(114)
Consumul comunitar a crescut cu peste 3 % între 2002 și perioada de anchetă. Prin urmare, evoluția consumului nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria comunitară. Dimpotrivă, în condiții normale de piață, industria comunitară ar fi putut conta pe o creștere a volumului vânzărilor sale.
2.2. Importuri provenite din alte țări terțe
(115)
În perioada examinată, importurile provenite din țări terțe care nu au făcut obiectul prezentei anchete au evoluat după cum urmează:
2.3. Importuri provenite din alte țări care fac obiectul drepturilor antidumping
(116)
După cum indică tabelul anterior, cota de piață a țărilor care fac obiectul unor drepturi antidumping a rămas stabilă între 2002 și perioada de anchetă. După ce a câștigat 4 procente între 2002 și 2004, cota de piață a scăzut până la nivelul înregistrat în 2002. Totalul importurilor provenite din țările care fac obiectul unor măsuri antidumping a scăzut între 2004 și perioada de anchetă cu 18 % în termeni de volum și cu 4 procente în termeni de cotă de piață.
(117)
Ținând seama de considerentele menționate anterior, s-a stabilit provizoriu că importurile provenite din țările terțe care fac obiectul unor măsuri antidumping nu au avut un efect considerabil asupra prejudiciului suferit de industria comunitară.
2.4. Importuri provenite din alte țări terțe care nu fac obiectul drepturilor antidumping
(118)
Importurile provenite din alte țări terțe care nu fac obiectul unor drepturi antidumping au scăzut ușor între 2002 și 2003, înregistrând ulterior, între 2003 și perioada de anchetă, o creștere de 45 %. Cu toate că au scăzut cu 7 % între 2002 și perioada de anchetă, prețurile lor au rămas cu 9 % mai mari decât prețurile practicate de țările în cauză în cursul perioadei de anchetă.
(119)
Doar două țări au deținut o cotă de piață de cel puțin 2 %, respectiv, Turcia și Nigeria.
(120)
Cu toate acestea, ar trebui subliniat că prețurile lor au crescut cu 8 % și, respectiv, 15 % între 2002 și perioada de anchetă, și chiar mai mult între 2004 și perioada de anchetă, cu 13 % și, respectiv, 22 %, în timp ce prețurile țărilor în cauză au crescut cu doar 10 % în aceeași perioadă. În afară de aceasta, prețurile lor au fost, în medie, cu 4 % mai mari decât prețurile practicate de exportatorii taiwanezi și malaiezieni în cursul perioadei de anchetă. Cu toate că volumul importurilor de fibre discontinue din poliester din Turcia și Nigeria a crescut în mod considerabil între 2002 și perioada de anchetă, ele nu au reprezentat decât 10,1 % și, respectiv, 2,7 % din importurile în Comunitate; în plus, doar Turcia a câștigat o cotă mică de piață, de 3 procente, între 2002 și perioada de anchetă. Prin urmare, importurile nigeriene nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria comunitară.
(121)
În ceea ce privește Turcia, ar trebui subliniat că cea mai mare parte a importurilor de fibre discontinue din poliester în Comunitate au fost efectuate prin intermediul uneia dintre societățile reclamante, luate în considerare în definiția industriei comunitare și asociate cu un producător-exportator turc. Respectivele achiziții aveau ca scop completarea gamei de produse a producătorului comunitar în cauză în perioadele de cerere crescută pe piață. În afară de aceasta, respectivele importuri nu au fost consecința abandonării sau amânării unor proiecte de investiții care ar fi putut determina o reducere a capacităților de producție ale societății comunitare asociate. Prin urmare, s-a stabilit că produsele turcești completau gama de produse a industriei comunitare, permițându-i să propună clienților săi o paletă mai largă de modele, și că acestea nu au avut un efect negativ asupra situației industriei comunitare.
(122)
Ținând seama de considerentele prezentate anterior, s-a stabilit provizoriu că importurile provenite din țări terțe care nu sunt supuse unor drepturi antidumping nu au avut un efect semnificativ asupra prejudiciului suferit de industria comunitară.
2.5. Alți producători comunitari
(123)
Ceilalți producători comunitari ai produsului în cauză au deținut o cotă de piață de 41 % în cursul perioadei de anchetă. În timpul perioadei examinate, volumul vânzărilor lor a scăzut cu 15 %, iar cota lor de piață a pierdut 9 procente. Pierderea suferită indică faptul că respectivii producători se găsesc într-o situație similară cu cea a industriei comunitare, adică au suferit un prejudiciu cauzat de importurile cu prețuri de dumping. În consecință, nu se poate concluziona că ceilalți producători comunitari au cauzat un prejudiciu semnificativ industriei comunitare.
2.6. Fluctuația prețurilor materiilor prime
(124)
Întrucât costul materiilor prime reprezintă un procent considerabil din costul total de producție al fibrelor discontinue din poliester (circa 60 %), s-a verificat dacă prejudiciul semnificativ suferit de industria comunitară a fost cauzat de creșterea prețurilor materiilor prime. Fibrele discontinue din poliester așa-numite virgine se fabrică din derivați ai petrolului (în special din monoetilenglicol, MEG, și acid tereftalic purificat, PTA). Ele pot fi fabricate, de asemenea, din materiale reciclate (polietilenă tereftalată, PET, sticle și alte deșeuri). În sfârșit, fibrele discontinue din poliester pot fi fabricate din combinația celor două tipuri de materii prime menționate anterior, respectiv derivați ai petrolului și deșeuri din PET reciclate.
(125)
Prețurile derivaților din petrol, MEG și PTA, depind de fluctuațiile prețului petrolului. După cum se menționează în Regulamentul (CE) nr. 428/2005 al Consiliului (4), prețurile MEG și PTA au crescut cu 14 % între 2002 și sfârșitul anului 2003. În afară de aceasta, pe baza diferitelor informații provenite din surse internaționale privind evoluția prețurilor MEG și PTA, s-a stabilit că prețurile MEG și PTA au crescut din 2003 până la jumătatea perioadei de anchetă cu 25 % și, respectiv, 29 %, ceea ce corespunde unei creșteri de 40 % între 2002 și jumătatea anului 2005.
(126)
Datele Eurostat au indicat chiar o creștere a prețurilor de 36 % în cazul PTA și de 75 % în cazul MEG înregistrată între 2002 și perioada de anchetă. Această tendință a fost confirmată, de asemenea, de informațiile oferite de singurul furnizor de materii prime care a cooperat.
(127)
După cum se menționează la considerentul 95 prezentat anterior, costul total al producției a crescut cu 17 % între 2002 și perioada de anchetă. Acest lucru demonstrează eforturile de raționalizare făcute de industria comunitară pentru a-și îmbunătăți eficiența și pentru a compensa efectul creșterii prețurilor materiilor prime menționate la considerentele 124 și 125 anterioare. Acest lucru este confirmat și de creșterea productivității descrise la considerentul 99. Cu toate acestea, în ciuda eforturilor de raționalizare, creșterea prețurilor materiilor prime nu s-a putut reflecta integral aspra prețurilor medii de vânzare ale fibrelor discontinue din poliester fabricate în Comunitate, prețuri care nu au crescut decât cu 9 % între 2002 și perioada de anchetă, cu toate că fibrele sunt produse foarte sensibile la evoluția prețurilor.
(128)
În plus, s-a constatat că toți producătorii mondiali, inclusiv cei din țările în cauză, s-au confruntat cu o creștere similară a prețurilor materiilor prime, care sunt mărfuri ce fac obiectul unor schimburi comerciale internaționale. Prin urmare, este evident că producătorii din țările în cauză nu au mărit în mod semnificativ prețurile de export către Comunitate, ca urmare a respectivei evoluții. În consecință, s-a considerat că nivelul scăzut al prețurilor de export practicate de țările în cauză a provocat o blocare a prețurilor și nu a permis industriei comunitare să-și mărească prețurile de vânzare în consecință. În caz contrar, pierderea în termeni de clienți și de cotă de piață ar fi fost mai mare.
(129)
Prin urmare, s-a stabilit că, și în cazul în care ar reieși că creșterea costurilor materiilor prime a contribuit, într-o anumită măsură, la prejudiciul suferit de industria comunitară, aceasta nu constituie cauza principală. Existența importurilor care fac obiectul unui dumping efectuate la prețuri mici reprezintă motivul pentru care industria comunitară nu a fost în măsură să-și adapteze prețurile la creșterea costurilor. Prin urmare, respectivele importuri au cauzat prejudiciul semnificativ suferit de industria comunitară.
2.7. Fluctuația cursului de schimb
(130)
Anumite părți interesate au susținut că evoluția prețurilor importurilor în cauză a fost influențată de evoluția monedei euro în raport cu USD. Este adevărat că, între 2002 și perioada de anchetă, USD s-a depreciat în mod constant, valoarea sa scăzând de la 1,06 euro la 0,79 euro, ceea ce corespunde unei diminuări de 25 %.
(131)
Ar trebui amintit că scopul anchetei este de a stabili dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în termeni de preț și volum) au cauzat un prejudiciu material industriei comunitare sau dacă respectivul prejudiciu a fost cauzat de alți factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază face referire la necesitatea de a demonstra că nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu. Prin urmare, articolul respectiv menționează doar o diferență de prețuri, fără a indica necesitatea analizării factorilor care afectează nivelul prețurilor respective.
(132)
În practică, efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei comunitare este examinat în special din punct de vedere al subcotării, al scăderii și al blocării prețurilor. În acest sens, se efectuează o comparație între prețurile exporturilor care fac obiectul unui dumping și prețurile de vânzare practicate de industria comunitară. Uneori este necesară efectuarea unei conversii monetare pentru a dispune de o bază comparabilă de calcul al prețurilor de export, în vederea stabilirii prejudiciului. În consecință, utilizarea unor cursuri de schimb în contextul respectiv are exclusiv scopul de a garanta că diferența de preț este stabilită pe o bază comparabilă. Din argumentele menționate anterior rezultă că, în principiu, cursul de schimb nu poate constitui un alt factor de prejudiciu.
(133)
Acest lucru este confirmat și de textul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, care menționează toți factorii cunoscuți, alții decât importurile cu prețuri de dumping. În lista celorlalți factori cunoscuți menționați la articolul respectiv nu figurează niciun factor care să afecteze nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping. Pe scurt, în cazul în care exporturile au prețuri de dumping, chiar în cazul în care au beneficiat de o evoluție favorabilă a cursului de schimb, nu se poate concluziona că respectivele fluctuații monetare au putut constitui un alt factor de prejudiciu.
(134)
În consecință, analiza factorilor care influențează nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, indiferent că este vorba de fluctuații ale cursului de schimb sau de alți factori, nu poate fi concludentă și nu ar trebui să depășească cerințele prevăzute de regulamentul de bază.
(135)
În orice caz și fără a aduce atingere dispozițiilor menționate anterior, orice afirmație potrivit căreia aprecierea monedei euro față de USD constituie o cauză a prejudiciului suferit de industria comunitară ar trebui să fie valabilă în special pentru perioada în care a avut loc respectiva apreciere, respectiv între 2002 și 2004, și în special în primii doi ani, când diferențele dintre cele două monede au fost mai semnificative. În acest sens, ar trebui subliniat că importurile în cauză au scăzut cu 5 % între 2002 și 2003, în timp ce USD a suferit cea mai semnificativă depreciere față de euro în aceeași perioadă (-16 %). De asemenea, în timp ce USD s-a depreciat cu 25 % între 2002 și 2004, importurile în cauză au crescut cu doar 16 %, iar după o depreciere ulterioară de 2 % a USD înregistrată între 2004 și 2005, importurile în cauză au crescut cu 75 %.
(136)
În plus, și importurile provenite din alte țări decât cele care au practicat dumpingul au profitat de aprecierea monedei euro. Cu toate acestea, creșterea volumelor lor a fost mult mai treptată decât cea înregistrată în țările în cauză, iar evoluția lor a corespuns mai mult fluctuațiilor cursului de schimb. Astfel, ele au crescut cu 35 % între 2002 și 2004, în timp ce USD s-a depreciat cu 25 % (în timp ce importurile în cauză au crescut cu 17 %), și cu doar 7 % între 2004 și perioada de anchetă, în timp ce USD s-a depreciat cu încă 2 % (în timp ce importurile în cauză au crescut cu 75 %).
(137)
Faptul că importurile provenite din țările în cauză și cursul de schimb valutar au avut evoluții diferite (între 2002 și 2003) sau evoluții având o amploare diferită (între 2004 și perioada de anchetă) demonstrează, în ciuda afirmațiilor părților interesate, că evoluția respectivă nu poate fi considerată cauza creșterii semnificative a importurilor cu prețuri de dumping din țările în cauză.
2.8. Lipsa unei restructurări a industriei comunitare
(138)
Anumite părți interesate au susținut că industria comunitară nu a fost în măsură să se restructureze și să beneficieze pe deplin de drepturile antidumping instituite timp de mai mulți ani pentru numeroase țări terțe.
(139)
Cu toate acestea, ar trebui amintit că, în cursul respectivei perioade, industria comunitară a suferit distorsiuni comerciale și prețuri de dumping practicate de țările terțe. Piața comunitară a depins așadar în mod sistematic de aceste distorsiuni, care nu au permis industriei comunitare să depășească practicile de dumping și să ia decizii comerciale pe o bază solidă. Acest lucru nu a permis industriei să facă previziunile necesare, în special să ia decizii pe termen lung.
(140)
În afară de aceasta, după cum se menționează la considerentul 126, industria comunitară a depus eforturi de restructurare care au permis o îmbunătățire a producției și o compensare a creșterii prețurilor materiilor prime, în prezența constantă a unor importuri cu prețuri de dumping, ceea ce demonstrează că industria este viabilă și că poate fi rentabilă în cazul în care se restabilesc reguli echitabile pe piața comunitară.
3. Concluzii privind legătura de cauzalitate
(141)
Pe baza analizei prezentate anterior, care a distins și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare față de efectul prejudiciabil al importurilor cu prețuri de dumping, s-a stabilit provizoriu că există o legătură de cauzalitate între importurile cu prețuri de dumping și prejudiciul semnificativ suferit de industria comunitară în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. Concluzia se bazează, pe de o parte, pe creșterea considerabilă a volumelor și cotelor de piață ale importurilor în cauză, creștere însoțită de o subcotare semnificativă a prețurilor, și, pe de altă parte, pe pierderea unor cote de piață care a determinat ulterior deteriorarea situației sale financiare. Cele două evoluții au coincis în timp. Niciunul din ceilalți factori analizați nu ar fi putut justifica deteriorarea situației industriei comunitare.
F. INTERESUL COMUNITĂȚII
1. Remarcă preliminară
(142)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă, în ciuda concluziilor privind existența unui dumping prejudiciabil, există motive întemeiate pentru a concluziona că nu este în interesul Comunității să adopte măsuri antidumping în respectivul caz particular. Stabilirea interesului Comunității s-a făcut pe baza unei evaluări a intereselor tuturor părților interesate, adică a celor ale industriei comunitare, importatorilor, comercianților și utilizatorilor produsului în cauză.
(143)
Pentru a evalua efectul probabil al instituirii sau neinstituirii unor măsuri, Comisia a solicitat informații tuturor părților interesate: celor despre care se știe că sunt interesate sau celor care și-au manifestat interesul. Astfel, Comisia a trimis chestionare industriei comunitare, celor trei producători independenți, către 22 de utilizatori și 3 furnizori de materii prime. De asemenea, Comisia a contactat 14 producători comunitari care nu au furnizat informațiile solicitate pentru a fi incluși în stabilirea eșantionului, pentru a obține informații esențiale privind producția și vânzările acestora.
(144)
După cum se menționează la considerentul 10, au răspuns la chestionar cei trei producători reclamanți din industria comunitară, un importator independent, șapte utilizatori și un furnizor de materii prime. Pe de altă parte, șase producători comunitari au furnizat informații esențiale privind producția și vânzările lor, iar trei asociații de utilizatori s-au pronunțat împotriva instituirii de măsuri.
2. Industria comunitară
(145)
Ar trebui amintit că, după cum s-a explicat la considerentele 104-108, industria comunitară a suferit un prejudiciu semnificativ.
(146)
Instituirea unor măsuri ar trebui, potrivit previziunilor, să pună capăt distorsiunii pieței și blocării prețurilor. Respectivele măsuri ar permite industriei comunitare să-și mărească volumul vânzărilor și să recupereze cotele de piață pierdute, beneficiind astfel de economii de scară. De asemenea, se estimează că industria comunitară ar putea să-și mărească puțin prețurile de vânzare, până la un nivel care ar acoperi costurile și ar permite obținerea unui profit. Acesta ar permite industriei comunitare să atingă nivelurile de rentabilitate necesare în acest sector cu un mare flux de capital, în care sunt necesare investiții în permanență, precum și să beneficieze de evoluțiile de pe piața comunitară. Astfel, ar putea fi asigurată viabilitatea industriei comunitare de fibre discontinue din poliester.
(147)
Dimpotrivă, în cazul neinstituirii de măsuri antidumping, s-a estimat că situația financiară a industriei comunitare va continua să se deterioreze. Situația industriei comunitare este afectată în special de scăderea veniturilor, ca urmare a scăderii prețurilor, de diminuarea cotei sale de piață și de pierderile rezultate. Astfel, scăderea veniturilor și evoluția negativă înregistrată în cursul perioadei de anchetă vor avea ca efect, după toate probabilitățile, o deteriorare și mai gravă a situației financiare a industriei comunitare, în cazul neinstituirii unor măsuri. Acest lucru ar putea determina, de asemenea, reducerea producției și închiderea unor locuri de producție, ceea ce ar putea afecta ocuparea forței de muncă și investițiile din Comunitate. Afirmația este valabilă mai ales în cazul pieței europene, care a rămas una dintre puținele piețe de export pentru țările în cauză după instituirea de drepturi antidumping pentru fibrele discontinue din poliester provenite din Taiwan în alte țări terțe, precum Statele Unite ale Americii, India și Japonia.
(148)
În consecință, s-a stabilit provizoriu că instituirea măsurilor antidumping ar permite industriei comunitare să se restabilească în urma efectelor dumpingului prejudiciabil și, prin urmare, ar fi în interesul acesteia. După toate probabilitățile, ceilalți producători comunitari ar beneficia, de asemenea, de instituirea măsurilor antidumping. Într-adevăr, ceilalți producători comunitari care nu au furnizat informațiile solicitate pentru a fi luați în considerare în stabilirea eșantionului, dar au fost contactați ulterior pentru a furniza informații esențiale privind producția și vânzările lor, s-au găsit într-o situație similară, întrucât volumul vânzărilor lor a scăzut cu 23 %, iar prețurile lor de vânzare au crescut cu doar 12 %.
3. Impactul asupra importatorilor și utilizatorilor
(149)
Un singur importator a putut fi considerat ca fiind o societate care a cooperat; importatorul în cauză s-a declarat împotriva instituirii măsurilor, susținând că respectivele măsuri ar împiedica importurile de fibre discontinue din poliester ca materii prime și ar putea constrânge industria în aval să-și transfere activitățile în afara UE. Cu toate acestea, respectivul importator nu a fost în măsură să furnizeze informații precise privind consecințele măsurilor asupra societății sale și nici date privind rentabilitatea vânzărilor produsului în cauză efectuate de societatea sa. Prin urmare, nu a fost posibilă evaluarea efectului eventual al măsurilor antidumping propuse asupra rentabilității sale.
(150)
Ar trebui amintit că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a împiedica importurile în Comunitate, ci de a garanta că respectivele importuri nu sunt efectuate la prețuri de dumping și că operatorii au acces la fibre discontinue din poliester la prețuri corecte. Importurile pe piața comunitară au fost autorizate întotdeauna și vor rămâne autorizate. Experiențele recente au demonstrat că, în ciuda măsurilor antidumping tradiționale, exportatorii sud-coreeni au continuat să aprovizioneze clienții din Comunitate. După cum se menționează la considerentul 158 prezentat în continuare, măsurile antidumping instituite pentru anumite țări, precum India, Australia și Indonezia, au expirat și există surse alternative de aprovizionare care nu sunt supuse unor drepturi antidumping, de exemplu, fibrele discontinue din poliester din Nigeria și Turcia.
(151)
Pe baza considerentelor menționate anterior și ținând seama de numărul mare de importatori care nu au cooperat la procedură, s-a stabilit provizoriu că măsurile antidumping nu vor avea un efect atât de negativ asupra importatorilor în ansamblu încât să devină prioritar în raport cu necesitatea eliminării efectelor de distorsiune ale dumpingului prejudiciabil și restabilirea unei concurențe reale.
(152)
Utilizatorii produsului în cauză aparțin sectorului textil. Piața fibrelor discontinue din poliester este compusă din sectorul țesăturilor (fabricarea filamentelor destinate producției de țesături, amestecate sau nu în prealabil cu alte fibre, de exemplu, bumbac sau lână), sectorul produselor nețesute (fabricarea foilor și pânzelor din fibre care nu au fost transformate în fire și care sunt legate prin frecare, coeziune sau lipire, cu excepția hârtiei) și sectorul de umplere (căptușirea sau capitonarea anumitor produse textile, de exemplu, perne sau scaune de mașină).
(153)
Majoritatea utilizatorilor care au cooperat în cadrul prezentei proceduri sunt producători de articole nețesute. Ei sunt membri ai uneia dintre cele trei asociații de utilizatori care au cooperat la prezenta procedură, care reprezintă, la nivel european, industria textilelor nețesute.
(154)
Potrivit informațiilor privind achizițiile furnizate în răspunsurile la chestionar, utilizatorii care au cooperat reprezentau, în cursul perioadei de anchetă, aproape 6 % din consumul comunitar total de fibre discontinue din poliester și circa 7 % din importurile totale provenite din țările în cauză. Ar trebui amintit că importurile provenite din țările în cauză reprezintă un procent infim din achizițiile lor, respectiv 16 %, în timp ce importurile din alte țări terțe și achizițiile efectuate în UE reprezintă 44 % și, respectiv, 40 % din achizițiile lor. Unul dintre utilizatorii care au cooperat nu a efectuat deloc importuri din țările în cauză între 2002 și perioada de anchetă.
(155)
Anumiți utilizatori au prezentat o serie de argumente împotriva instituirii de drepturi.
(156)
În primul rând, utilizatorii au susținut că măsurile antidumping ar putea afecta industria în aval, care angajează peste 20 000 de persoane, în timp ce industria comunitară angajează mai puțin de 1 700 de persoane. Ei au afirmat că instituirea de drepturi ar putea duce la pierderea unor locuri de muncă în industria în aval sau la transferarea în afara UE a unor instalații de producție.
(157)
De asemenea, ei au afirmat că instituirea de drepturi antidumping ar determina creșteri ale prețurilor pe care utilizatorii ar fi nevoiți să le transfere asupra produselor din aval. O astfel de evoluție ar declanșa, la rândul său, o creștere a importurilor de produse din aval cu prețuri mai mici provenite din alte țări terțe și din țările care fac obiectul prezentei anchete.
(158)
În sfârșit, respectivii utilizatori au susținut că industria comunitară nu este în măsură să facă față cererii de pe toată piața comunitară și că instituirea de drepturi antidumping ar agrava situația financiară a utilizatorilor, întrucât aceștia ar trebui să continue să importe din țările în cauză produse care nu sunt disponibile în Comunitate, de exemplu, poliesterul „termofuzibil” („low melt”).
(159)
În ceea ce privește pretinsa dependență a pieței comunitare de furnizorii externi, se reamintește că, prin Regulamentul (CE) nr. 1515/2006 al Consiliului (6), s-a decis abrogarea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor provenite din Australia, Indonezia, Thailanda și India. Dacă măsura antidumping instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1522/2000 al Consiliului (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 2852/2000 al Consiliului (8) a determinat încetarea aproape în totalitate a importurilor provenite din respectivele țări, ar trebui subliniat că, înainte de instituirea de măsuri antidumping asupra importurilor de fibre discontinue din poliester pe piața comunitară, Australia, Indonezia și Thailanda dețineau o cotă de piață de 8,9 %, iar India deținea o cotă de 2,9 %. Prin urmare, este posibil ca, după eliminarea măsurilor antidumping, importurile provenite din respectivele țări terțe să reînceapă și să se orienteze spre piața comunitară. Pe de altă parte, importurile provenite din alte țări terțe reprezintă deja o cotă semnificativă din piața comunitară (11 % în cursul perioadei de anchetă).
(160)
Astfel, în ciuda propunerii de instituire a unor drepturi pentru importurile din Taiwan și Malaiezia și ținând seama de abrogarea măsurilor aplicabile Australiei, Indoneziei, Thailandei și Indiei, utilizatorii comunitari, care în cursul perioadei de anchetă și-au acoperit deja 84 % din necesități prin achiziții din afara țărilor în cauză, ar putea continua să se bazeze pe (sau să se orienteze înspre) importanți furnizori ai produsului în cauză din Comunitate sau alți furnizori mari din țări care nu fac obiectul unor drepturi antidumping, în cazul în care ar trebui să se aprovizioneze cu un produs specific, precum poliesterul termofuzibil.
(161)
Acest lucru este confirmat de unul dintre utilizatori, care a declarat că poliesterul termofuzibil este disponibil în Coreea și Japonia și că este fabricat, de asemenea, de doi producători europeni. Reiese că cel puțin doi producători europeni dispun de tehnologia și de cunoștințele necesare pentru fabricarea unui produs atât de specific; prin urmare, nu este exclus ca, odată ce prețurile vor atinge un nivel la care efectele dumpingului prejudiciabil dispar, producția și oferta să crească în interiorul Comunității.
(162)
În afară de aceasta, faptul că industria comunitară nu a fabricat anumite tipuri de fibre discontinue din poliester în anumite perioade nu înseamnă că ea nu este în măsură să o facă. Astfel, în funcție de tipul de produs, ar fi necesare doar câteva mici modificări ale procesului de producție, ceea ce ar implica investiții modeste. De fapt, producătorii comunitari nu au fabricat anumite tipuri de produse, întrucât nu puteau livra cantitățile solicitate la prețurile extrem de mici pe care utilizatorii erau dispuși să le plătească.
(163)
În ceea ce privește nivelul de ocupare a forței de muncă din industria comunitară și industria în aval, ar trebui subliniat că, timp de mai mulți ani, industria comunitară s-a confruntat cu importuri care au făcut obiectul unui dumping de fibre discontinue din poliester efectuate la prețuri mici, ceea ce a determinat scăderea constantă a ocupării forței de muncă, după cum se arată în considerentul 99. Faptul că există mai multe persoane angajate în industria în aval decât în sectorul producției de fibre discontinue din poliester nu justifică, în sine, riscul compromiterii industriei comunitare care, chiar dacă utilizează mai puțină mână de lucru decât industria în aval, este, după cum demonstrează considerentul 154 menționat anterior, la fel de vitală pentru utilizatori, întrucât toți utilizatorii care au cooperat au cumpărat parțial produsul comunitar.
(164)
În ceea ce privește efectul probabil asupra situației financiare a industriei în aval, informațiile disponibile privind structura costurilor industriei utilizatoare, nivelul măsurilor propuse și procentul de importuri cu prețuri de dumping față de celelalte surse de aprovizionare indică faptul că:
-
fibrele discontinue din poliester reprezintă între 10 și 40 % din costul total de producție al produselor din aval suportat de utilizatori;
-
dreptul antidumping mediu este de circa 24,9 % pentru țările în cauză;
-
procentul importurilor cu prețuri de dumping este de 15,3 % din consumul total de fibre discontinue din poliester.
Măsurile propuse pot determina o creștere a costului de producție al utilizatorilor cuprinsă între 0,4 % și 1,5 %. Această eventuală creștere maximă este relativ mică față de impactul pozitiv al măsurilor propuse asupra restabilirii unei concurențe efective pe piața comunitară.
(165)
Analiza efectului măsurilor propuse asupra utilizatorilor indică, așadar, că instituirea de măsuri antidumping nu va determina, probabil, o creștere a importurilor în Comunitate de produse din aval la prețuri mici. Pe de altă parte, utilizatorii nu au furnizat niciun element de probă care să le susțină afirmația, potrivit căreia, de exemplu, măsurile anterioare privind același produs au avut un efect similar.
4. Efectul asupra furnizorilor de materii prime
(166)
Un furnizor de materii prime a cooperat la prezenta procedură, răspunzând la chestionar. El aprovizionează sectorul de fibre discontinue din poliester cu PTA și MEG și s-a declarat în favoarea instituirii de drepturi care, pe lângă faptul că i-ar consolida poziția, ar permite și industriei comunitare să rămână viabilă.
5. Concluzie privind interesul Comunității
(167)
Ținând seama de factorii menționați anterior și de nivelul măsurilor, precum și de închiderea procedurii privind Australia, Indonezia, Thailanda și India, s-a stabilit că instituirea de măsuri nu va avea un efect negativ semnificativ, în cazul în care va exista un efect negativ, asupra situației utilizatorilor și importatorilor produsului în cauză. Se reamintește că, în cadrul procedurilor precedente privind același produs, s-a stabilit că adoptarea unor măsuri nu este contrară interesului Comunității.
(168)
În acest sens, s-a stabilit provizoriu că nu există motive întemeiate pentru a nu institui măsuri antidumping.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(169)
Ținând seama de concluziile provizorii stabilite în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, se consideră oportună instituirea unor măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile cu prețuri de dumping.
(170)
Pentru a stabili nivelul respectivelor măsuri, Comisia a ținut seama de marja de dumping constatată și de valoarea dreptului necesar pentru a elimina prejudiciul suferit de industria comunitară.
(171)
Măsurile provizorii ar trebui instituite la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de respectivele importuri, fără a depăși, cu toate acestea, marja de dumping constatată. Pentru calcularea valorii dreptului necesar pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile respective ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul brut pe care l-ar putea obține în mod rezonabil o societate din același sector în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor cu prețuri de dumping, din vânzările produsului similar în Comunitate.
(172)
Ancheta a confirmat că, în absența importurilor cu prețuri de dumping, industria comunitară ar trebui să realizeze un profit brut de 5 %. Respectivul profit ar trebui să permită industriei să-și acopere costurile. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 5 % menționată anterior la costul de producție.
(173)
Nivelul de majorare a prețurilor necesar a fost determinat prin compararea prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, cu prețul mediu neprejudiciabil. Eventualele diferențe rezultate din comparația respectivă au fost exprimate apoi în procente din valoarea medie CIF de import.
2. Măsuri provizorii
(174)
Ținând seama de considerentele menționate anterior, s-a considerat că dreptul antidumping provizoriu ar trebui stabilit la nivelul marjei de dumping constatate, fără a depăși marja de prejudiciu calculată anterior, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(175)
Ratele dreptului antidumping individuale menționate de prezentul regulament s-au stabilit pe baza concluziilor prezentelor anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetelor pentru societățile care au cooperat. Respectivele rate (spre deosebire de dreptul rezidual aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, în consecință, exclusiv importurilor de produse originare din țările în cauză, fabricate de respectivele societăți și, prin urmare, de persoanele juridice specifice, menționate de prezentul regulament. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei nume și adresă nu sunt menționate în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile asociate societăților menționate în mod special, nu pot beneficia de respectivele rate și vor face obiectul dreptului aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(176)
Eventualele cereri de aplicare a unor rate individuale ale drepturilor antidumping (de exemplu, în urma modificării denumirii oficiale a entității sau în urma creării unor noi entități de producție sau vânzare) ar trebui adresate de îndată Comisiei (9), completate cu toate informațiile necesare privind, în special, eventualele modificări ale activităților societății legate de producție, vânzările pe piața internă și vânzările la export determinate de modificarea denumirii oficiale sau de crearea noilor entități de producție sau de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de rate individuale ale dreptului antidumping.
(177)
Pentru asigurarea unei aplicări corecte a dreptului antidumping, nivelul dreptului rezidual ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori care nu au cooperat, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi în Comunitate în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, producătorii-exportatori malaiezieni, care nu au făcut obiectul unei eșantionări, în cazul în care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf din regulamentul de bază, sunt invitați să depună o cerere de reexaminare, în sensul prezentului articol, pentru ca situația lor să poată fi examinată individual.
Se propun următoarele drepturi antidumping:
Țară
Societate
Drept antidumping (%)
Malaiezia
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.
Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan
Raja Chualan
50 200 Kuala Lumpur
12,4
Penfibre Sdn. Bhd.
Lot 109-114
Zonă industrială Prai Free 1
13 600 Prai, Penang
14,7
Toate celelalte societăți
23,0
Taiwan
Chung Shing Textile Co., Ltd.
No 463, Hua Cheng Road,
Hsin Chuang City
Taipei Hsien
16,5
Far Eastern Textile Ltd.
33Fl, No 207, Sec. 2,
Tun Hwa South Road
Taipei
29,5
Nan Ya Plastics Corporation
5Fl, No. 201,
Tung Hwa North Road
Taipei
29,5
Shing Ming Ind., Co., Ltd.
No 330, Ho Shin Rd,
Chu-Nan, Miao-Li
16,5
Shingkong Synthetic Fibres Corporation
8Fl, No 123, Sec. 2,
Nanking E. Road
Taipei
16,5
Tainan Spinning Co., Ltd.
4Fl, No 560, Sec. 4,
Chung Hsia e. Road
Taipei
16,5
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.
13Fl, No 376, Sec. 4,
Jen Ai Rd
Taipei
14,7
Tuntex Distinct Corporation
16Fl, No. 90, Sec 1,
Hsin-Tai 5th Rd Hsichih
Taipei County
18,2
Tuntex Synthetic Corporation
16Fl, No. 90, Sec 1,
Hsin-Tai 5th Rd Hsichih
Taipei County
18,2
True Young Co., Ltd.
8, Li Hsing St. Erch Chen Village
Kwantien Hsiang
Tainan Hsien, 720
29,5
Toate celelalte societăți
29,5
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(178)
În vederea unei bune gestionări, este necesară stabilirea unui termen în care părțile în cauză care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere să-și prezinte observațiile în scris și să solicite audieri. De asemenea, ar trebui precizat că toate concluziile privind instituirea de drepturi, stabilite în sensul prezentului regulament, sunt provizorii și pot fi reexaminate, în vederea instituirii unor măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping provizoriu pentru importurile de fibre sintetice discontinue din poliester, necardate, nepieptănate și neprelucrate în alt mod pentru filatură, clasificate la codul NC 5503 20 00, originare din Malaiezia și Taiwan.
(2) Rata dreptului antidumping provizoriu, aplicabilă prețului net franco frontieră comunitară înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează, pentru produsele descrise la alineatul (1):
Țară
Producător
Rata dreptului (%)
Cod adițional TARIC
Malaiezia
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.
Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan
Raja Chualan
50 200 Kuala Lumpur
12,4
A796
Penfibre Sdn. Bhd.
Lot 109-114
Zonă industrială Prai Free 1
13 600 Prai, Penang
14,7
A797
Toate celelalte societăți
23,0
A999
Taiwan
Chung Shing Textile Co., Ltd.
No 463, Hua Cheng Road,
Hsin Chuang City
Taipei Hsien
16,5
A798
Far Eastern Textile Ltd.
33Fl, No 207, Sec. 2,
Tun Hwa South Road
Taipei
29,5
A799
Nan Ya Plastics Corporation
5Fl, No. 201,
Tung Hwa North Road
Taipei
29,5
A800
Shing Ming Ind., Co., Ltd.
No 330, Ho Shin Rd,
Chu-Nan, Miao-Li
16,5
A801
Shingkong Synthetic Fibres Corporation
8Fl, No 123, Sec. 2,
Nanking E. Road
Taipei
16,5
A802
Tainan Spinning Co., Ltd.
4Fl, No 560, Sec. 4,
Chung Hsia e. Road
Taipei
16,5
A803
Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.
13Fl, No 376, Sec. 4,
Jen Ai Rd
Taipei
14,7
A804
Tuntex Distinct Corporation
16Fl, No. 90, Sec 1,
Hsin-Tai 5th Rd Hsichih
Taipei County
18,2
A805
Tuntex Synthetic Corporation
16Fl, No. 90, Sec 1,
Hsin-Tai 5th Rd Hsichih
Taipei County
18,2
A806
True Young Co., Ltd.
8, Li Hsing St. Erch Chen Village
Kwantien Hsiang
Tainan Hsien, 720
29,5
A807
Toate celelalte societăți
29,5
A999
(3) Dacă nu se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
(4) Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) se face numai cu condiția constituirii unei garanții echivalente cu valoarea dreptului provizoriu.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile interesate pot să-și prezinte punctul de vedere în scris și pot solicita să fie audiate de Comisie în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile interesate pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament, în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pentru o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 decembrie 2006.