DECIZIA COMISIEI
din 20 decembrie 2006
privind ajutorul de stat C 12/05 (ex N 611/03) pe care Germania intenţionează să îl aplice în beneficiul e-glass AG
[notificată cu numărul C(2006) 6587]
(Numai textul în limba germană este autentic)
(Text cu relevanţă pentru SEE)
(2007/656/CE)
COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special primul paragraf din articolul 88 alineatul (2),
având în vedere Acordul privind Spaţiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 care prevede norme detaliate pentru aplicarea articolului 93 din Tratatul CE (1), în special articolul 9,
după ce părţile interesate au fost invitate să îşi prezinte observaţiile în conformitate cu aceste dispoziţii (2) şi având în vedere observaţiile acestora,
întrucât:
1. PROCEDURA
(1)
Prin scrisoarea din 15 decembrie 2003, înregistrată la data de 18 decembrie 2003, Germania a informat Comisia cu privire la ajutorul pentru investiţii prevăzut în beneficiul e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) în conformitate cu obligaţia de notificare prevăzută în cadrul multisectorial din 1998 privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiţii (denumit în continuare „MSF 1998”) (3). La datele de 23 ianuarie şi 27 februarie 2004, Comisia a solicitat informaţii suplimentare. Germania a furnizat informaţiile solicitate prin scrisoarea din data de 13 februarie2004, înregistrată în aceeaşi zi, precum şi prin scrisoarea din 4 martie 2004, înregistrată în aceeaşi zi.
(2)
La data de 20 aprilie 2004 Comisia a aprobat, cu numărul de referinţă C (2004) 1350 final, intensitatea ajutorului de stat pentru e-glass AG notificată în MSF 1998.
(3)
Prin scrisoarea din data de 25 octombrie 2004, înregistrată la 26 octombrie 2004, Germania a informat Comisia cu privire la faptul că o parte din informaţiile referitoare la proprietarii e-glass AG din notificarea iniţială erau incorecte şi au solicitat Comisiei modificarea deciziei din 20 aprilie 2004.
(4)
Prin scrisoarea din data de 8 februarie 2005, înregistrată la 9 februarie 2005, Germania a furnizat informaţii suplimentare.
(5)
Prin scrisoarea din data de 24 februarie 2005, cu numărul de referinţă D/51447, Comisia a oferit Germaniei ocazia de a-şi prezenta observaţiile cu privire la intenţia Comisiei de a-şi abroga decizia din 20 aprilie 2004 prin iniţierea procedurii de investigaţie formale. Germania şi-a prezentat observaţiile în scrisoarea din 4 martie 2005, înregistrată la data de 8 martie 2005.
(6)
Prin scrisoarea din 20 aprilie 2005, cu numărul de referinţă C(2005) 1114 final, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniţia procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE referitoare la ajutorul acordat întreprinderii e-glass AG. Decizia Comisiei de a iniţia procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4). Comisia a invitat părţile interesate să îşi prezinte observaţiile.
(7)
Germania şi-a prezentat observaţiile în scrisoarea din 7 iunie 2005, înregistrată la data de 9 iunie 2005.
(8)
Comisia a primit observaţiile părţilor interesate prin scrisorile din următoarele date: 3 octombrie 2005, înregistrată la 4 octombrie 2005, 7 octombrie 2005, înregistrată la 10 octombrie 2005 şi 10 octombrie 2005, înregistrată în aceeaşi zi. Comisia a transmis comentariile Germanie, căreia i s-a oferit ocazia de a reacţiona. Observaţiile Germaniei au fost primite prin scrisoarea din data de 22 noiembrie 2005, înregistrată la 25 noiembrie 2005.
2. DESCRIEREA MĂSURII DE AJUTOR
(9)
Germania intenţionează să furnizeze ajutor regional naţional pentru investiţii în beneficiul societăţii cu răspundere limitată e-glass AG („e-glass”) în vederea înfiinţării unei noi fabrici pentru producerea de sticlă flotată brută în Saxony-Anhalt, Germania.
2.1. Beneficiarii şi modificarea survenită în structura acţionariatului
(10)
Obiectul de activitate al întreprinderii e-glass, potrivit statutului său, îl reprezintă „fabricarea, prelucrarea şi distribuţia sticlei plate de orice tip”.
(11)
Următoarea structură a acţionariatului a fost notificată la data de 15 decembrie 2003:
-
Luxfinpart S.A., Luxemburg, cu [...] (5) % din acţiuni;
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco”), Germania, cu [...] % din acţiuni;
-
Domnul Heckmann, avocat, în calitate de administrator al unei întreprinderi germane („societate fiduciară”), cu [...] % din acţiuni.
Luxfinpart S.A., fondată în anul 1997, este un holding pentru care proiectul notificat părea să reprezinte o investiţie pur financiară la momentul notificării.
Semco, fondată în anul 1997, prelucrează sticlă flotată. Acţionarii sunt Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG şi Hermann Schüler GmbH & Co. KG, fiecare deţinând [...] % din acţiuni.
Societatea fiduciară este o [...] care prelucrează şi rafinează sticla şi sticla flotată. Acţiunile societăţii fiduciare sunt [...] sau deţinute de [...].
(12)
Prin scrisoarea din data de 25 octombrie 2004, Germania a informat Comisia cu privire la informaţiile eronate din notificare în ceea ce priveşte unul dintre proprietarii întreprinderii e-glass şi activităţile desfăşurate de acesta pe piaţa sticlei flotate (6).
(13)
Prin scrisoarea din data de 8 februarie, Germania a informat Comisia cu privire la modificarea survenită în structura acţionariatului întreprinderii e-glass, care s-a produs la data de 21 decembrie 2004. Comisia a fost informată cu privire la faptul că Luxfinpart S.A. a vândut întreprinderii Glas Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Germania („Trösch”) acţiunile deţinute în cadrul întreprinderii e-glass. Trösch a mai achiziţionat [...], deţinând în final [...] % din acţiunile e-glass.
(14)
Trösch este un holding german al grupului Trösch, care are sediul la Berna (Elveţia). Trösch este acţionarul majoritar al întreprinderilor Euroglas S.A., Hombourg (Franţa) şi Euroglas GmbH, Haldensleben (Germania). Grupul Trösch produce sticlă flotată şi este activ, de asemenea, în prelucrarea sticlei flotate.
(15)
Domnul avocat Heckmann, în calitate de administrator al unei întreprinderi germane, şi-a transferat acţiunile la întreprinderea AD Augento GmbH, Stuttgart (Germania) („AD-GmbH”), începând cu data de 21 decembrie 2004. [...] (7).
(16)
În urma tranzacţiei din data de 21 decembrie 2004, structura acţionariatului întreprinderii e-glass arată în prezent astfel:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Cel de-al treilea proprietar (acţiuni deţinute în baza unui contract fiduciar de AD-GmbH)
[...] %
2.2. Proiectul
(17)
Proiectul se desfăşoară în Sülzetal-Osterweddingen, o zonă asistată în baza articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. Plafonul ajutorului regional naţional este de 28 % brut sau, în situaţii excepţionale, 35 % brut pentru întreprinderile mari (8). Proiectul de investiţii a fost iniţiat la 15 aprilie 2003. Finalizarea sa a fost programată pentru data de 31 decembrie 2005. Cererea de ajutor a fost depusă înaintea iniţierii proiectului.
(18)
Proiectul a avut drept scop construirea unei noi fabrici pentru producţia de sticlă flotată brută. Sticla flotată este de departe cel mai răspândit tip de sticlă plată. Alte categorii de sticlă plată includ sticla imprimată, geamul oglindă şi sticla plană. Sticla flotată reprezintă peste 80 % din producţia totală de sticlă plată la nivel mondial (9). În cadrul SEE, sticla flotată reprezintă probabil mult peste 80 %. Piaţa sticlei flotate este în general împărţită pe două niveluri, şi anume producţia sticlei flotate neprelucrate (nivelul 1) şi prelucrarea sticlei flotate (nivelul 2).
(19)
Pentru a produce sticlă flotată neprelucrată, se produce mai întâi o fibră continuă de sticlă, în timp ce sticla topită este flotată în baie de cositor topit. În urma acestui proces rezultă suprafeţe de sticlă absolut plate. După răcire, sticla este tăiată şi pregătită pentru vânzare. Sticla flotată este, în general, prelucrată în continuare şi utilizată ori de câte ori sticla plată este necesară, în special în industria construcţiilor şi industria de autovehicule.
(20)
Noua fabrică va reprezenta prima locaţie de producţie a întreprinderii e-glass. Producţia a fost planificată să înceapă în [...], iar fabrica urma să devină pe deplin operaţională în [...]. Odată cu încheierea perioadei de punere în funcţiune în [...], capacitatea anuală este estimată la aproximativ [...] tone (brut) de sticlă flotată brută.
(21)
Costurile eligibile sunt de 121 milioane de euro, împărţite astfel:
Articol
Costuri eligibile în euro
Teren
[...]
Clădiri
[...]
Echipamente externe
[...]
Instalaţii, utilaje
[...]
Bunuri intangibile (software)
[...]
Total
121 000 000
(22)
Conform notificării, proiectul va contribui la crearea a 186 de locuri de muncă directe, inclusiv zece stagii. Se aşteaptă, de asemenea, ca acesta să contribuie la crearea a 358 de locuri de muncă indirecte în însăşi regiunea asistată şi în zonele asistate învecinate (la nivelul NUTS II).
2.3. Intensitatea ajutorului
(23)
Germania solicită aprobarea ajutorului cu o intensitate brută de maxim 35 % din costurile eligibile totale de 121 milioane de euro.
2.4. Măsuri de ajutor
(24)
Ajutorul de care beneficiază e-glass include următoarele:
-
o subvenţie pentru investiţii acordată pe baza schemei comune a Guvernului Federal/Länder de ameliorare a structurilor economice regionale (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) în strânsă legătură cu cel de-al 32-lea plan general al schemei comune a Guvernului Federal/Länder (32. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). Cel de-al 32-lea plan general, prin dispoziţiile sale relevante, este identic cu predecesorul său, cel de-al 31-lea plan general, care a fost aprobat de Comisie până la finele anului 2006 (10);
-
o primă de investiţii în temeiul Legii primei de investiţii din 1999 (Investitionszulagengesetz 1999), aprobată de Comisie în vederea producţiei sau achiziţionării de bunuri economice, ambele finalizate înainte de 2005 şi raportate la un proiect iniţial de investiţii (11). Germania îşi rezervase utilizarea unei posibile scheme succesoare a Legii primei de investiţii 1999;
-
o garanţie pentru un împrumut bancar, bazat pe un sistem de ajutoare aprobat în anul 1991 (12).
(25)
Germania a confirmat respectarea condiţiilor prevăzute în harta ajutorului regional naţional aprobat şi în sistemele de ajutoare aprobate (13) menţionate anterior.
3. INIŢIEREA PROCEDURII
3.1. Informaţiile incorecte
(26)
Prin scrisoarea din data de 25 octombrie 2004, Germania a informat Comisia că o parte dintre informaţiile conţinute în notificarea iniţială referitoare la proprietarii întreprinderii e-glass erau incorecte. Germania şi administraţia întreprinderii e-glass afirmă faptul că nu au ştiut despre această situaţie înainte de adoptarea deciziei de către Comisie.
(27)
Noile informaţii se referă la unul dintre proprietarii întreprinderii e-glass (Luxfinpart S.A.) şi la activităţile desfăşurate de acesta pe piaţa prelucrării (nivelul 2). Notificarea iniţială menţiona trei proprietari, dintre care doi erau deja activi pe piaţa prelucrării (nivelul 2), în timp ce al treilea proprietar era considerat doar ca investitor financiar (Luxfinpart S.A.), nefiind activ nici pe piaţa producţiei de sticlă flotată brută (nivelul 1), nici pe piaţa prelucrării (nivelul 2). Conform informaţiilor corecte furnizate de Germania prin scrisoarea din 25 octombrie 2004, la momentul notificării, toţi cei trei proprietari ai întreprinderii e-glass erau activi pe piaţa prelucrării (nivelul 2).
(28)
Din luna martie a anului 2003, Luxfinpart S.A. a avut o relaţie comercială cu [...]. [...] este activă în prelucrarea sticlei flotate (nivelul 2) [...] şi-a asumat riscurile economice ale acţiunilor deţinute de Luxfinpart în cadrul întreprinderii e-glass. [...] a preluat în egală măsură obligaţia contractuală de a achiziţiona [...] % din producţia întreprinderii e-glass.
3.2. Consecinţele informaţiilor incorecte asupra evaluării
(29)
În decizia iniţială din 20 aprilie 2004, piaţa relevantă a fost definită ca fiind piaţa sticlei flotate brute (nivelul 1). Deşi doi dintre cei trei proprietari ai întreprinderii e-glass erau activi pe piaţa prelucrării (nivelul 2), Germania a furnizat probe care au permis Comisiei să tragă concluzia că analiza ar putea fi limitată la nivelul 1 al pieţei.
(30)
Comisia deţinea copii ale unor modele de contracte încheiate între întreprinderea e-glass şi un client independent. Contractul încheiat cu clientul independent a demonstrat faptul că acest client beneficia de aceeaşi termeni şi condiţii ca şi clienţii - proprietari. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că acelaşi tratament era aplicat atât clienţilor proprietari, cât şi celorlalţi clienţi activi pe piaţa din aval, efectul fiind acela că ajutorul de stat nu urma să aibă niciun impact asupra pieţelor prelucrării şi că nu era necesară includerea de către Comisie a pieţei prelucrării (nivelul 2) în definiţia pieţei relevante. În plus, s-a afirmat că pieţele producţiei (nivelul 1) şi prelucrării (nivelul 2) ar cunoaşte aceeaşi dezvoltare întrucât sticla flotată brută constituie principalul factor de intrare utilizat pe piaţa prelucrării.
(31)
Cu toate acestea, informaţiile furnizate de Germania la data de 25 octombrie 2004 au indicat faptul că modelul de contract menţionat anterior nu provenea de la un client independent, astfel cum se menţiona în notificare, ci era de fapt un contract încheiat cu unul din proprietarii (indirecţi) ai întreprinderii e-glass la momentul notificării, şi anume [...], care este activ pe piaţa prelucrării sticlei flotate (nivelul 2).
Prin urmare, concluzia că ajutorul nu ar avea niciun impact de distorsiune asupra pieţei prelucrării (nivelul 2) şi că, în consecinţă, Comisia nu trebuia să evalueze dezvoltarea pieţei prelucrării, nu mai putea fi susţinută. Conform noilor informaţii, piaţa prelucrării (nivelul 2) trebuie să fie inclusă în evaluarea de către Comisie a compatibilităţii măsurii de ajutor.
(32)
Având în vedere că informaţiile incorecte au avut o influenţă asupra motivelor de definire a pieţei(lor) relevante, influenţând astfel factorul concurenţă şi, prin urmare, intensitatea maximă permisă a ajutorului de stat în baza MSF 1998, informaţiile incorecte vor fie considerate un factor decisiv pentru decizie în sensul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
(33)
Articolul 9 din Regulamentul (CE) Nr. 659/1999 stipulează faptul că „Comisia poate revoca o decizie … după ce a dat statului membru în cauză posibilitatea de a-şi prezenta observaţiile, în cazul în care decizia respectivă s-a bazat pe informaţii eronate furnizate în cursul procedurii, acestea având un rol determinant în adoptarea deciziei. Înainte de revocarea unei decizii şi adoptarea unei noi decizii, Comisia iniţiază o procedură oficială de examinare în temeiul art. 4 alin. (4) …”.
(34)
Înainte de revocarea deciziei iniţiale, fondată pe informaţiile incorecte furnizate care au constituit un factor determinant pentru decizie, şi de adoptarea unei noi decizii, Comisia a deschis procedura oficială de examinare - în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) Nr. 659/1999 - la data de 20 aprilie 2005.
4. OBSERVAŢII DE LA PĂRŢILE INTERESATE
(35)
În urma invitaţiei de a-şi face cunoscute observaţiile în conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din tratat, Comisia a primit observaţii de la trei concurenţi.
(36)
Conform opiniilor primei părţi interesate, Saint-Gobain, Comisia nu putea ignora dezvoltările pieţei despre care ştia în momentul adoptării unei decizii privind compatibilitatea ajutorului de stat în temeiul articolului 87 din Tratatul CE şi MSF 1998. Prin urmare, în cadrul actualelor proceduri formale de examinare, Comisia nu îşi putea baza evaluarea numai pe creşterea anuală medie a consumului aparent în perioada 1997-2002. Saint-Gobain a afirmat că, date fiind informaţiile incorecte furnizate în notificare, Comisia ar trebui, din perspectiva actuală, să considere perioada 1999-2004 ca fiind perioada decisivă pentru evaluarea intensităţii ajutorului de stat.
(37)
Conform afirmaţiilor făcute de Saint-Gobain, rata anuală medie a creşterii consumului aparent de sticlă flotată brută în ultimii cinci ani era negativă (1999-2004: -0,62 %), iar piaţa ar trebui definită în consecinţă ca „piaţă aflată într-un absolut declin” în sensul punctului 7.8 din MSF 1998.
(38)
Saint-Gobain considera, de asemenea, că în momentul adoptării deciziei din luna aprilie a anului 2004 Comisia ar fi trebuit să ia în considerare estimările orientate ale creşterii consumului aparent în viitor, în special în cazul în care acestea indicau o modificare semnificativă survenită în creşterea anuală medie a consumului aparent. Aceasta a subliniat faptul că însăşi Comisia solicită statului membru care a trimis notificarea să furnizeze estimări şi prognoze privind dezvoltarea consumului aparent al produsului/produselor vizat(e) în decursul celor trei exerciţii fiscale care au urmat notificării (a se vedea în acest sens punctul 5.4.2 din secţiunea 5 din anexa la MSF 1998).
(39)
Saint-Gobain a afirmat că piaţa relevantă ar trebui să includă piaţa pentru sticla prelucrată (nivelul 2). Cu toate acestea, potrivit afirmaţiilor făcute de Saint-Gobain, numai o subpiaţă din piaţa sticlei prelucrate per ansamblu prezenta relevanţă în acest caz. Saint-Gobain a făcut la început o diferenţiere între piaţa sticlei auto şi piaţa sticlei pentru uz general comercial (sticlă pentru construcţii), deoarece a afirmat că tehnologia producţiei pentru sticlă auto, atragerea clientelei şi modalitatea de comercializare pe piaţă a sticlei auto erau complet diferite de cele din sectorul construcţiilor. În continuare, aceasta a împărţit sectorul sticlei pentru construcţii în patru pieţe separate: (i) unităţi sigilate (straturi duble sau multiple de sticlă); (ii) sticlă întărită la cald (sticlă de siguranţă); (iii) sticla laminată (VSG - sticlă de siguranţă); şi (iv) sticla argintată (oglinzi). Întrucât consumul de sticlă pentru unităţi sigilate (straturi duble), exprimat cantitativ, era de aproximativ 80 % din sticla flotată utilizată în activităţi comerciale generale (alte aplicaţii decât cele auto), Saint-Gobain a afirmat că principala piaţă relevantă de produse în această situaţie era piaţa pentru unităţi sigilate.
(40)
În ceea ce priveşte destinaţia geografică a pieţelor menţionate anterior, Saint-Gobain a afirmat că pieţele pentru sticlă argintată (oglinzi) şi sticlă laminată ar trebui să fie considerate ca fiind răspândite la nivelul întregii Comunităţi. Cu toate acestea, în ceea ce priveşte celelalte pieţe de produse, în special cele pentru sticla întărită la cald şi unităţile sigilate, nu existau indicaţii clare referitoare la existenţa unei pieţe la nivelul întregii Comunităţi. Astfel de pieţe păreau mai degrabă să includă pieţe naţionale sau chiar regionale, în special ca urmare a costurilor de transport mai ridicate. Costurile ridicate, în preţurile curente aplicate straturilor duble de sticlă, nu ar mai permite transportul pe distanţe lungi şi - potrivit informaţiilor de care dispunea Saint-Gobain - toţi producătorii de sticlă furnizau unităţi sigilate clienţilor aflaţi la distanţe de aproximativ 250-300 km de fabrica de prelucrare. Prin urmare, Saint-Gobain a afirmat că piaţa pentru unităţi sigilate, în mod special, ar trebui să fie considerată o piaţă naţională sau chiar regională ca întindere.
(41)
Saint-Gobain a făcut, de asemenea, unele observaţii cu privire la evaluarea prognozelor referitoare la numărul de noi locuri de muncă create prin investiţii. Aceasta a subliniat faptul că fabrica de sticlă flotată planificată să se deschidă la Osterweddingen va fi situată la 40 km depărtare de o fabrică de sticlă flotată care există deja la Haldensleben, exploatată de Euroglas. Unul dintre cei trei acţionari ai întreprinderii Euroglas era Trösch. Datorită posibilelor sinergii existente între aceste două fabrici şi ca urmare a faptului că noua fabrică e-glass era dotată cu cele mai moderne utilaje în materie de tehnologie, Saint-Gobain a afirmat că era posibil ca e-glass să fie în măsură să funcţioneze cu mai puţin de 120 angajaţi (inclusiv stagiari).
(42)
Cea de-a doua parte interesată, […] (14), a furnizat date actualizate privind informaţiile de pe piaţă pentru sticla flotată brută (nivel comunitar, cantitativ şi valoric) utilizate de Comisie în decizia sa din data de 20 aprilie 2004. Aceasta a afirmat, de asemenea, că situaţia pieţei din Germania ar trebui luată în considerare de către Comisie. Prin urmare, a furnizat date privind volumul şi valoarea consumului total de sticlă flotată brută în Germania (2001-2004).
(43)
Cea de-a doua parte interesată considera, de asemene, că, deşi obţinerea de date actualizate privind volumul sau valoarea consumului de sticlă prelucrată pe teritoriul Comunităţii era extrem de dificilă, aceste date reflectau tendinţele din sectorul sticlei flotate brute. Aceasta a subliniat faptul că, întrucât orice sticlă flotată brută era prelucrată, tendinţa reflectată de datele furnizate pentru sectorul sticlei flotate brute ar trebui să fie similară celei existente pe piaţa sticlei prelucrate şi că se poate ignora fluctuaţia importurilor şi exporturilor de sticlă procesată în şi dinspre Comunitate.
(44)
Cea de-a doua parte interesată a făcut, de asemenea, unele observaţii privind evaluarea de către Comisie a factorului capital-muncă. A subliniat, mai întâi, că înfiinţarea unei fabrici similare de sticlă flotată de către Trösch în Hombourg, Franţa, a creat 168 de noi locuri de muncă. În al doilea rând, a afirmat că Trösch va fi în măsură să furnizeze servicii de ordin administrativ, tehnic, comercial şi alte tipuri de servicii, să asigure personal de asistenţă administrativă şi cursuri de formare profesională pentru întreprinderea e-glass. În consecinţă, numărul de noi locuri de muncă create de proiectul întreprinderii e-glass ar fi chiar mai mic de 168.
(45)
Cea de-a treia parte interesată, Pilkington, a făcut unele observaţii cu privire la perioada de referinţă care va fi luată în considerare pentru calcularea factorului concurenţă. În opinia acesteia, Comisia nu continua examinarea iniţială, ci desfăşura în prezent o nouă examinare. De asemenea, Comisia era obligată să ia în considerarea cele mai recente date disponibile. În consecinţă, perioada de cinci ani care urma să fie luată în considerare era perioada 1999-2004.
(46)
Pilkington a afirmat, de asemenea, că piaţa relevantă de produse era cea a sticlei prelucrate pentru uz comercial general şi nicidecum pentru aplicaţii auto. În cadrul acesteia din urmă, componentele din sticlă izolatoare constituiau pe departe cel mai mare element. Potrivit afirmaţiilor făcute de Pilkington, piaţa geografică relevantă pentru sticla prelucrată (nivelul 2) nu era, în acest caz, la nivelul întregii Comunităţi, ci limitată la Germania (sau cel mult Germania şi teritoriile imediat învecinate).
5. OBSERVAŢII DIN PARTEA GERMANIEI
(47)
Germania şi-a exprimat observaţiile privind decizia de a iniţia procedura în scrisoarea din data de 7 iunie 2005, înregistrată la 9 iunie 2005.
(48)
În ceea ce priveşte perioada relevantă necesară analizei, Germania a sprijinit opinia Comisiei, astfel cum a fost formulată în decizia din 20 aprilie 2005, potrivit căreia datele din perioada 1997-2002 trebuiau luate în considerare deoarece reprezentau cele mai recente date disponibile la momentul notificării.
(49)
Germania a propus separarea nivelului 2 al pieţei în sticlă de siguranţă (ESG şi VSG), sticlă cu pereţi multipli şi sticlă tehnică. Sticla de siguranţă (ESG şi VSG) era utilizată în industria auto şi sectorul construcţiilor, iar sticla cu pereţi multipli, în special, în sectorul construcţiilor. Întrucât toţi cei trei acţionari ai e-glass produceau sticlă de siguranţă (ESG şi VSG) şi sticlă cu pereţi multipli pentru sectorul construcţiilor, doar aceste subpieţe ar trebui considerate relevante. În plus, acestea ofereau informaţii privind oferta de înlocuire a acestor produse.
(50)
Germania considera că nivelului 2 al pieţei de sticlă de siguranţă (ESG şi VSG) şi sticlă cu pereţi multipli era răspândit la nivelul întregului SEE. În plus, aceasta a furnizat informaţii privind evoluţia pozitivă a acestei pieţe în perioada 1997-2002.
(51)
Prin scrisoarea din data de 22 noiembrie 2005, înregistrată la 25 noiembrie 2005, Germania a transmis observaţii privind reacţiile concurenţilor întreprinderii e-glass. Germania a subliniat faptul că perioada de referinţă 1997-2002 trebuia să rămână aceeaşi întrucât doar acele informaţii disponibile la momentul notificării puteau fi luate în considerare. Deschizând procedura formală de examinare, Comisia continua o evaluare care fusese demarată în urma notificării din decembrie 2003.
(52)
Germania a furnizat unele informaţii privind evoluţia pieţei sticlei flotate brute în anii 2003 şi 2004, fapt ce sublinia evoluţia pozitivă a acestei pieţe. Aceasta a arătat, de asemenea, că principalii producători de sticlă flotată plănuiau să-şi sporească capacitatea de producţie, ceea ce sprijinea perspectiva pozitivă asupra pieţei.
(53)
În ceea ce priveşte piaţa pentru sticla prelucrată (nivelul 2), Germania şi-a menţinut opinia că nu era necesar ca această piaţă să fie inclusă în analiză. Aceasta a afirmat că o mare parte din sticla flotată brută va fi vândută direct pe piaţă, iar acţionarii e-glass îşi vor procura sticlă flotată brută la cursul pieţei. Prin urmare, ajutorul de stat nu ar avea niciun impact asupra nivelului 2 al pieţei.
(54)
În ceea ce priveşte definiţia pieţei relevante, Germania a combătut opinia potrivit căreia doar sticla cu pereţi multipli ar constitui o piaţă relevantă şi au subliniat faptul că piaţa relevantă este răspândită la nivelul întregului SEE şi că ar trebui să includă sticla de siguranţă (ESG şi VSG), precum şi sticla cu pereţi multipli.
(55)
Germania a furnizat, de asemenea, informaţii privind costurile de transport ale sticlei flotate brute şi sticlei flotate prelucrate. Procentul costurilor de transport era mai important în cazul sticlei flotate brute decât în cazul sticlei prelucrate, ca urmare a unui preţ mai mare al sticlei prelucrate. Acest lucru implica definirea pieţei la nivelul întregului SEE. În plus, Germania a sugerat faptul că zonele de distribuţie ale instalaţiilor de producţie pentru sticla prelucrată în cadrul SEE se suprapuneau, ceea ce conducea la concluzia că piaţa era răspândită la nivelul întregului SEE.
(56)
Germania şi-a exprimat observaţiile privind opinia concurenţilor potrivit căreia factorul capital-muncă necesita o ajustare deoarece Trösch putea exploata sinergiile existente între locaţia de producţie a întreprinderii e-glass şi alte fabrici ale grupului în zonă. Germania a afirmat în special că, având în vedere că Trösch era doar unul dintre cei trei acţionari concurenţi pe piaţa pentru sticla prelucrată, generarea acestor sinergii nu era posibilă. În plus, aceasta a furnizat informaţii privind estimare corectă a numărului angajaţilor şi a afirmat că efectuarea de comparaţii între fabrici, astfel cum a fost realizată de concurenţi, nu era corectă şi a condus la concluzii eronate.
6. EVALUAREA AJUTORULUI
6.1. Observaţii preliminare
(57)
La data de 20 aprilie 2004, Comisia a aprobat intensitatea ajutorului de stat pentru compania e-glass în urma notificării adresate de Germania la 15 decembrie 2003. Având în vedere că în urma adoptării deciziei, Germania a informat Comisia cu privire la informaţiile incorecte din notificarea iniţială şi că aceste informaţii reprezentau un factor hotărâtor pentru decizie, Comisia a decis la data de 20 aprilie 2005 să iniţieze procedura formală de examinare în vederea abrogării deciziei iniţiale din 20 aprilie 2004 şi emiterii unei noi decizii.
(58)
Decizia din 20 aprilie 2004 conţine o evaluare completă a notificării. Această evaluare este preluată în cadrul prezentei decizii, cu excepţia acelor fragmente care trebuie corectate ca urmare a informaţiilor furnizate de Germania la data de 25 octombrie 2004 şi care făceau parte din decizia din 20 aprilie 2005.
(59)
Germania a făcut cunoscut acest ajutor de stat într-o notificare trimisă întreprinderii e-glass la data de 15 decembrie 2003, iar această notificare a fost înregistrată la 18 decembrie 2003. Punctul 40 din Cadrul multisectorial din 2002 privind ajutorul regional de stat pentru proiecte mari de investiţii (15) (MSF 2002) stipulează faptul că un proiect trebuie să fie evaluat în baza criteriilor aplicabile la momentul notificării: „…, dispoziţiile acestui cadru vor fi aplicate începând cu data de 1 ianuarie 2004. Cadrul multisectorial anterior va rămâne în vigoare până la data de 31 decembrie 2003. Cu toate acestea, notificările înregistrate de Comisie înainte de 1 ianuarie 2004 vor fi examinate în conformitate cu criteriile în vigoare la momentul notificării.” Având în vedere cele de mai sus, pentru evaluarea ajutorului în beneficiul întreprinderii e-glass se vor aplica criteriile prevăzute în MSF 1998.
(60)
Prezenta evaluare va lua în calcul datele, cifrele şi situaţiile existente la momentul notificării din 15 decembrie 2003.
(61)
Comisia trebuie să adopte o decizie ex-ante în baza estimărilor perspectivelor viitoare şi a cifrelor referitoare la piaţă. Nici statul membru nu are alte informaţii disponibile pentru a lua o decizie privind ajutorul de stat decât datele, cifrele şi situaţiile existente la momentul notificării. Intensităţile ajutorului de stat nu sunt adaptate ulterior în cazul în care, după câţiva ani, - ex-post - cifrele indică faptul că piaţa, de exemplu, a luat o altă turnură. Deşi în situaţia de faţă Comisia trebuie să ia o decizie după doi ani şi jumătate de la notificarea iniţială, aceasta trebuie totuşi să-şi fondeze evaluarea pe datele şi situaţiile existente la momentul notificării.
(62)
Perioada de referinţă menţionată în decizia din 20 aprilie 2004 cuprindea anii 1997-2002. Concurenţii întreprinderii e-glass au sugerat faptul că perioada de referinţă pentru analiză ar trebui ajustată pentru a lua în calcul mai multe date recente care sunt disponibile în prezent. Dat fiind faptul că s-a scurs o perioadă de timp între notificarea iniţială şi decizia actuală, este posibil ca situaţiile să se fi schimbat între timp, pieţele să fi evoluat, iar datele referitoare la proiect să fi luat o altă turnură decât se planificase iniţial. În baza celor de mai sus, acest lucru nu poate fi luat în considerare de către Comisia în evaluarea sa.
6.2. Existenţa ajutorului de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE
(63)
Prezenta măsură de ajutor a fost asigurată de un stat membru şi prin intermediul resurselor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE (a se vedea punctul 2.4. din prezenta decizie). Ajutorul va conferi un avantaj întreprinderii e-glass deoarece, în caz contrar, aceasta ar fi trebuit să suporte singură toate costurile investiţiei. Întrucât o cantitate semnificativă din sticla flotată este transportată în străinătate, există un comerţ internaţional pe piaţa sticlei flotate. Prin urmare, avantajele financiare conferite întreprinderii ar putea denatura concurenţa într-o manieră ce ar putea afecta comerţul între statele membre. În consecinţă, în cadrul prezentei evaluări, Comisia consideră că măsura notificată constituie ajutor de stat acordat întreprinderii e-glass în sensul articolului 87 alineatul(1) din Tratatul CE.
6.3. Cerinţa notificării
(64)
Întrucât se aplică criteriile menţionate la punctul 2.1(i) din MSF 1998, proiectul de ajutor trebuie să fie notificat, iar intensitatea maximă permisă a ajutorului de stat trebuie să fie stabilită în conformitate cu MSF 1998. Comisia observă faptul că ajutorul de stat este fondat pe trei sisteme de ajutoare regionale care au fost aprobate deja de Comisie. Prin urmare, ajutorul nu reprezintă un ajutor de stat ad hoc în sensul celui de-al treilea alineat al punctului 2 din orientările privind ajutorul regional de stat (16) a cărui compatibilitate de bază cu piaţa comună necesită o analiză individuală. În acest caz, cerinţa analizării Comisiei este limitată la compatibilitatea intensităţii ajutorului de stat notificat de 35 % brut în baza criteriilor prevăzute în cadrul MSF 1998.
6.4. Evaluarea în temeiul MSF 1998
(65)
Intensitatea maximă a ajutorului de stat permisă pentru proiectele în baza MSF 1998 trebuie să fie stabilită în conformitate cu plafonul maxim al ajutorului de stat aplicabil ajutorului regional în zona asistată vizată la momentul notificării ajutorului.
(66)
În cazul Sülzetal-Osterweddingen, unde este localizată e-glass, plafonul ajutorului regional este de 28 % brut pentru companiile mari. Cu toate acestea, în cazul în care se întrunesc anumite condiţii, plafonul ajutorului regional de stat poate fi majorat la 35 % brut. Ca urmare a candidaturii depuse de un Land şi cu acceptul Subcomitetului multinaţional [Unterausschuss der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (GA)], în cazuri justificate excepţionale, măsurile care sunt în special eficiente din punct de vedere structural în strânsă legătură cu locaţia întreprinderilor pot beneficia de o intensitate sporită a ajutorului. Potrivit informaţiilor furnizate de Germania, aceste condiţii sunt întrunite, întrucât Subcomitetul a aprobat candidatura depusă de Saxony-Anhalt la data de 23 iulie 2003 (17).
(67)
Prin urmare, în acest caz se aplică un plafon al ajutorului regional de 35 % brut. În calcularea intensităţii maxime a ajutorului de stat permise pentru proiectul relevant, acest plafon al ajutorului regional trebuie ajustat în conformitate cu dispoziţiile MSF 1998 pentru a ţine cont de diverşi coeficienţi care rezultă din aplicarea a trei factori de evaluare, şi anume factorul concurenţă (T), care ţine seama de situaţia de pe piaţa relevantă de produse, factorul capital-muncă (I) şi factorul impact regional (M).
6.4.1. Factorul concurenţă
(68)
Aprobarea ajutorului de stat acordat unor întreprinderi din industrii cu surplus structural de capacitate antrenează, în special, riscuri de denaturare a concurenţei. Orice creştere a capacităţii care nu este echilibrată de o reducere a capacităţii în altă parte agravează problema surplusului structural de capacitate. Prin urmare, pentru a determina factorul concurenţă, Comisia are obligaţia de a examina dacă proiectul planificat se desfăşoară într-o industrie sau o ramură a industriei în care există un surplus structural de capacitate.
(69)
În conformitate cu punctul 7.6 din MSF 1998, piaţa(ele) relevantă(e) de produse compromit(e) produsele vizate de proiectul de investiţie şi, după caz, înlocuitorii acestora luaţi în considerare de consumator (ca urmare a caracteristicilor produselor, preţurilor şi utilizării preconizate a acestora) sau de către producător (prin intermediul flexibilităţii instalaţiilor produsului).
(70)
Sticla flotată este de departe forma cea mai răspândită de sticlă plată. Întrucât, ca urmare a procesului specific de fabricaţie şi a calităţilor produsului, sticla flotată nu poate fi înlocuită nici din perspectiva ofertei, nici din cea a cererii, de alte tipuri de sticlă plată (de exemplu sticla plană, sticla imprimată sau geamul oglindă), piaţa sticlei flotate trebuie să fie considerată o piaţă separată a produsului (18). Această piaţă a produsului este la rândul său clasificată pe două niveluri care trebuie evaluate separat unul de celălalt, şi anume producţia de sticlă flotată neprelucrată (nivelul 1) şi prelucrarea sticlei flotate (nivelul 2) (19).
(71)
Analiza Comisiei din decizia din 20 aprilie 2004 conduce la concluzia că, în acest caz special, numai piaţa pentru sticla flotată brută (nivelul 1) necesită o evaluare (20). Ca urmare a informaţiilor incorecte privind structura acţionariatului, această concluzie nu poate fi susţinută, iar piaţa prelucrării (nivelul 2) trebuie inclusă în definiţia pieţelor relevante deoarece ajutorul de stat ar putea denatura concurenţa şi la acest nivel.
(72)
În următoarea secţiune, piaţa pentru sticla flotată brută (nivelul 1) este mai întâi evaluată, după care urmează o evaluare a pieţei pentru sticla flotată prelucrată (nivelul 2).
(73)
Evaluarea pieţei pentru sticla flotată brută (nivelul 1), astfel cum este descrisă în decizia iniţială din 20 aprilie 2004, nu a fost pusă în discuţie şi nu a fost inclusă în decizia din 20 aprilie 2005 de iniţiere a procedurii. Următoarea secţiune este aşadar o reproducere a evaluării care a fost realizată şi descrisă în decizia din 20 aprilie 2004.
(74)
Punctul 7.6 din MSF 1998 prevede că piaţa geografică relevantă include de obicei SEE sau, în mod alternativ, orice parte semnificativă a acestuia în cazul în care condiţiile de concurenţă în acest sector pot fi diferenţiate într-o mare măsură de alte zone ale SEE. Acolo unde este cazul, piaţa relevantă poate fi considerată o piaţă globală.
(75)
Ca urmare a preţurilor relativ ridicate ale transportului sticlei flotate brute (21), pieţele de desfacere ale fabricilor individuale de producţie nu acoperă întregul SEE. Acestea iau mai degrabă forma unor cercuri concentrice în jurul unei locaţii relevante de producţie a cărei rază este determinată de distanţa de transport viabilă din punct de vedere economic, care nu depăşeşte, de obicei, 5 001 000 km pentru transportul pe şosea, care este cea mai utilizată formă de transport. Cu toate acestea, având în vedere existenţa, în prezent, a peste 50 de locaţii de producţie operate de producătorii europeni de sticlă flotată în cadrul SEE şi suprapunerea în consecinţă a pieţelor lor de desfacere, acestea acoperă împreună întregul SEE.
(76)
Pentru a se stabili dacă, pe baza acestei suprapuneri geografice a pieţelor individuale, există, de asemenea, condiţii similare de concurenţă în diferitele zone ale SEE, Comisia a analizat dacă preţurile separate au determinat o dezvoltare independentă a pieţelor separate de alte pieţe de desfacere sau dacă preţurile de pe SEE urmează o tendinţă de bază uniformă. Analizând statisticile Eurostat disponibile, Comisia a comparat preţurile pe tonă din principalele state membre ale UE producătoare de sticlă flotată, în special Franţa, Germania, Italia, Marea Britanie şi Spania, în perioada 1997-2002 şi din Belgia (ca urmare a unor date incomplete) în perioada 1999-2002. Cifrele indică faptul că preţurile sticlei flotate brute în statele membre individuale prezintă un grad ridicat de corelaţie în perioada 1997-2002. Această tendinţă paralelă a preţurilor indică faptul că achizitorii de sticlă flotată brută beneficiază de un spaţiu suficient pentru a se reorienta către producătorii din alte state membre - un indice clar al unei pieţe geografice unice.
(77)
Concluzie: Concluzia la care a ajuns Comisia este că piaţa geografică pentru sticla flotată brută este reprezentată de întregul SEE (22).
(78)
Cel mai jos nivel din clasificarea NACE corespunzând producţiei de sticlă flotată brută este codul NACE 26.11 „producţia de sticlă plată”. Sticla flotată brută reprezintă mult peste 80 % din producţia totală de sticlă plată din SEE şi, prin urmare, poate fi considerată reprezentativă pentru codul NACE 26.11. Cu toate acestea, capacitatea din sectorul sticlei plate este măsurată prin raportarea la capacităţile exploatabile (vandabile) (23). Această metodă de măsurare nu poate fi comparată cu măsurarea capacităţii din industria producţiei în ansamblu.
(79)
Prin urmare, Comisia consideră că situaţia privind capacitatea în cazul pieţei de sticlă flotată brută nu poate fi luată în calcul în vederea evaluării factorului concurenţă (24).
(80)
Punctul 3.4 din MSF 1998 stipulează că, în absenţa unor date suficiente privind utilizarea capacităţii, Comisia va utiliza cifrele privind consumul aparent pentru a stabili dacă investiţiile sunt realizate în contextul unei pieţe aflate în declin. Se consideră că piaţa pentru produsul în cauză este în declin în cazul în care, în ultimii cinci ani, rata anuală medie a creşterii consumului aparent al produsului respectiv este cu peste 10 % sub media anuală a industriei producţiei din SEE în ansamblu, cu excepţia situaţiei în care există o puternică tendinţă ascendentă în rata relativă a creşterii cererii de produs. O piaţă aflată într-un declin absolut este cea în care rata anuală medie a creşterii consumului aparent în ultimii cinci ani este negativă.
(81)
Comisia deţine următoarele date privind consumul aparent de sticlă flotată brută pentru perioada 1997-2002:
Piaţa pentru sticla flotată brută în cadrul Comunităţii
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Rata anuală medie a creşterii
Consumul total cantitativ (milioane de tone) (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Preţul mediu pe tonă (în euro) (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Consumul total valoric (milioane de euro)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
În perioada 1997-2002, rata anuală medie a creşterii înregistrată de industria producţiei din SEE per ansamblu era de 4,8 %. Pragul mai jos de care, în conformitate cu punctul 7.8 din MSF 1998, se presupune că există o piaţă în declin este în consecinţă 4,4 %. Piaţa europeană a sticlei flotate brute cunoştea o rată anuală medie a creşterii valorice de 5,28 % în cursul acestei perioade, situându-se astfel mult peste media din SEE (27). Comisia a analizat, de asemene, pe baza datelor comerciale intra-comunitare disponibile furnizate de Eurostat/Comext, dacă tendinţa consumului aparent de sticlă flotată brută exprimat valoric în statele membre individuale confirma acest rezultat şi a constatat că îl confirma.
(83)
Tendinţa pozitivă a pieţei sticlei flotate brute se reflectă în comportamentul producătorilor, având în vedere faptul că, pe piaţa europeană, care se axează pe câţiva producători mari de sticlă flotată (28), investiţiile au fost realizate în noua fabrică de producţie în ultimii ani în Franţa (2001 - Pilkington/Interpane), Belgia (2001 - Glaverbel/Scheuten) şi Italia (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Concluzie: Comisia ajunge astfel la concluzia că piaţa pentru sticla flotată brută nu este o piaţă în declin şi că factorul concurenţă în conformitate cu punctul 3.10.1(iv) din MSF 1998 trebuie fixat la 1,0.
(85)
În conformitate cu punctul 7.6 din MSF 1998, piaţa(ele) relevantă(e) de produse includ(e) produsele luate în calcul de proiectul de investiţie şi, după caz, înlocuitorii acestora luaţi în considerare de către consumator (ca urmare a caracteristicilor produselor, preţurilor şi utilizării preconizate a acestora) sau de către producător (prin intermediul flexibilităţii instalaţiilor produsului).
(86)
Piaţa pentru sticla prelucrată (nivelul 2) trebuie subîmpărţită în continuare pentru a identifica produsele vizate şi pentru a defini piaţa relevantă în acest caz. Două categorii vaste pot fi diferenţiate în mod clar, care nu pot fi înlocuite din punctul de vedere al consumătorului sau al producătorului: sticla auto şi sticla pentru construcţii (30). Aceste două produse formează două pieţe independente de produse întrucât tehnologia producţiei, atragerea clientelei, precum şi tehnica de comercializare diferă foarte mult. Piaţa pentru sticla de construcţii poate fi subîmpărţită în continuare în următoarele subpieţe: (i) sticla cu pereţi multipli (unităţi sigilate); (ii) sticla întărită (ESG - sticlă de siguranţă); (iii) sticla laminată (VSG - sticlă de siguranţă); şi (iv) sticla argintată (oglinzi).
(87)
Sticla de siguranţă (ESG şi VSG) şi sticla cu pereţi multipli sunt înlocuitori în procesul de furnizare întrucât producătorii pot adapta producţia la produse diferite într-o perioadă scurtă de timp şi fără costuri semnificative. Potrivit Germaniei, un procent de aproximativ 70-80 % din sticla prelucrată pentru industria de construcţii este fabricat de producători care oferă cele două produse, sticla de siguranţă şi sticla cu pereţi multipli, în acelaşi timp. Este, de asemenea, important de remarcat faptul că sticla de siguranţă poate servi ca produs finit, dar şi ca produs de intrare în fabricarea sticlei cu pereţi multipli. În plus, vânzarea şi distribuţia sticlei de siguranţă şi a celei cu pereţi multipli pentru industria de construcţii au loc adesea simultan.
(88)
Având în vedere cele de mai sus, concluzia că piaţa relevantă de produse ar trebui să se limiteze exclusiv la unităţi sigilate, astfel cum au sugerat concurenţii în observaţiile lor, este falsă.
(89)
Comisia observă faptul că toţi cei trei acţionari ai întreprinderii e-glass produc sticlă de siguranţă (VSG şi ESG) şi sticlă cu pereţi multipli pentru industria construcţiilor, dar nu şi sticlă tehnică sau sticlă pentru industria auto.
(90)
Concluzie: Comisia ajunge la concluzia că piaţa relevantă de produse este un sub-grup al nivelului 2 al pieţei, mai precis sticlă de siguranţă (VSG şi ESG) şi sticlă cu pereţi multipli pentru industria construcţiilor, cu următoarele coduri PRODCOM: 26121230 (sticlă de siguranţă întărită, n.e.c.), 26121270 (sticlă de siguranţă laminată, n.e.c.) şi 26121330 (componente din sticlă izolatoare cu pereţi multipli).
(91)
Punctul 7.6 din MSF 1998 prevede că piaţa geografică relevantă include de obicei SEE sau, în mod alternativ, orice parte semnificativă a acestuia în cazul în care condiţiile de concurenţă în acest sector pot fi diferenţiate într-o mare măsură de alte zone ale SEE. Acolo unde este cazul, piaţa relevantă poate fi considerată o piaţă globală.
(92)
Germania sugerează faptul că, asemenea pieţei pentru sticla flotată brută (nivelul 1), piaţa pentru sticla flotată prelucrată (nivelul 2) trebuie considerată ca fiind răspândită la nivelul întregului SEE.
(93)
Concurenţii întreprinderii e-glass sugerează în observaţiile lor că piaţa pentru sticla prelucrată (nivelul 2) este naţională sau chiar regională ca sferă, deoarece preţurile ridicate de transport nu ar permite o distribuţie la o scară mai largă.
(94)
Potrivit datelor furnizate de Germania, baza de clienţi ai acţionarilor întreprinderii e-glass pentru piaţa relevantă, astfel cum este definită la alineatele 85-90 de mai sus, este mai extinsă decât cea la nivelul naţional sau regional şi acoperă diferite zone ale SEE (31).
(95)
Pieţele de desfacere formează cercuri concentrice în jurul diferitelor locaţii de producţie şi, în ciuda costurilor de transport relativ ridicate, sticla prelucrată este transportată pe distanţe mari (32). Aceste cercuri concentrice se suprapun şi acoperă împreună întregul SEE. Mai mult, nu există standarde tehnice diferite sau bariere de reglementare pentru comerţul cu sticlă prelucrată (nivelul 2) pe teritoriul SEE şi în jur de 20 % din producţia Germaniei este importată.
(96)
Conform deciziilor anterioare privind fuziuni şi ajutoare de stat, Comisia consideră că, asemenea pieţei pentru sticla flotată brută (nivelul 1), piaţa pentru sticla flotată prelucrată (nivelul 2) trebuie considerată ca fiind răspândită la nivelul întregului SEE.
(97)
În cazul ajutorului de stat Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 din 17 august 2000, Comisia a ajuns la concluzia că piaţa pentru VSG şi sticla pe straturi, inclusiv sticla izolatoare, este răspândită la nivelul întregului SEE.
(98)
În cazul de fuziune IV/M/1230 Glaverbel/PPG, alineatul 16 prevede că: „În ceea ce priveşte comerţul general în cazul Pilkington-Techint/SIV, Comisia a lăsat deschisă definiţia precisă a pieţei geografice. În special în ceea ce priveşte sticla argintată şi sticla laminată, Comisia a observat faptul că aceste produse erau transportate pe distanţe lungi de producătorii mari. Prin urmare, părţile susţin că există, de asemenea, argumente puternice în favoarea definirii acestor pieţe la nivelul UE. Părţile susţin că aceeaşi concluzie este valabilă pentru sticla întărită şi unităţile sigilate întrucât toţi marii producători funcţionează cel puţin la un nivel al UE, iar condiţiile de piaţă din diferitele state membre sunt suficient de omogene. Analiza Comisiei în acest caz a confirmat faptul că pieţele pentru sticla argintată (oglinzile) şi sticla laminată sunt răspândite la nivelul întregii UE. Pentru celelalte pieţe de produse din segmentul comerţului general, rezultatele nu sunt la fel de clare.”
(99)
Prin urmare, definirea pieţei geografice pentru nivelul 2 ca fiind naţională, astfel cum a sugerat Pilkington în observaţiile sale, ar contrazice propria sa declaraţie ca răspuns la analiza cazului de fuziune.
(100)
Concluzie: Concluzia Comisiei este că piaţa geografică pentru sticla prelucrată (nivelul 2) sub forma sticlei de siguranţă şi a celei cu pereţi multipli pentru sectorul construcţiilor este întregul SEE. Comisia nu are motive să considere că piaţa pentru sticla prelucrată ar trebui să primească o definiţie diferită în termeni geografici faţă de piaţa pentru sticla flotată brută.
(101)
Comisia remarcă faptul că datele privind utilizarea capacităţii pentru nivelul 2 al pieţei nu sunt disponibile sau nu există. Informaţiile necesare privind volumul (anual) al producţiei şi capacitatea (anuală) maximă a producţiei pe teritoriul SEE ale fabricilor care prelucrează sticlă flotată brută sub forma sticlei de siguranţă şi sticlei cu pereţi multipli pentru industria construcţiilor nu sunt disponibile - fie de la Eurostat sau instituţii de cercetare sau de la asociaţiile sectoriale.
(102)
Prin urmare, Comisia consideră că situaţia privind capacitatea pentru sticla prelucrată sub forma sticlei de siguranţă şi a sticlei cu pereţi multipli pentru industria construcţiilor nu poate fi luată în calcul în evaluarea factorului concurenţă.
(103)
Aşa cum s-a afirmat la alineatul 80, punctul 3.4 din MSF 1998 stipulează că, în absenţa unor date suficiente privind utilizarea capacităţii, Comisia va utiliza cifrele privind consumul aparent pentru a stabili dacă investiţiile sunt realizate în contextul unei pieţe aflate în declin. În conformitate cu punctul 7.8 din MSF 1998, se consideră că piaţa pentru produsul în cauză este în declin în cazul în care, în ultimii cinci ani, rata anuală medie a creşterii consumului aparent al produsului vizat este cu peste 10 % sub media anuală a industriei producţiei din SEE per ansamblu, cu excepţia situaţiei în care există o puternică tendinţă ascendentă în rata relativă a creşterii cererii pentru produsul respectiv. O piaţă aflată într-un declin absolut este cea în care rata anuală medie a creşterii consumului aparent în ultimii cinci ani este negativă.
(104)
Comisia deţine următoarele date privind consumul aparent exprimat valoric pentru perioada de referinţă 1997-2002 (sursa: COMEXT/Eurostat):
Piaţa pentru sticla flotată prelucrată (nivelul 2) în euro
PRODCOM
1997
2002
Rata compusă anuală medie a creşterii (1997-2002)
26121230 (sticlă de siguranţă întărită, n.e.c.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (sticlă de siguranţă laminată, n.e.c.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (componente din sticlă izolatoare cu pereţi multipli)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Germania a prezentat date cantitative furnizate de asociaţia industriei CPIV (34), care indică faptul că piaţa pentru sticla de siguranţă (ESG şi VSG) şi sticla cu pereţi multipli a crescut cu 5,54 % în cursul perioadei de referinţă 1997-2002. Aceste date cantitative au fost transformate în cifre de afaceri folosind informaţii privind preţul de la beneficiar, în măsura în care acestea sunt disponibile, precum şi estimări de preţ. Rata compusă anuală medie a creşterii calculată valoric este de 7,6 % pentru perioada de referinţă 1997-2002. Aceste cifre corespund datelor furnizate de COMEXT/Eurostat, prezentate mai sus.
(106)
Rata anuală medie a creşterii consumului aparent exprimată valoric pentru toate produsele relevante (sticlă de siguranţă sub formă de VSG şi ESG, precum şi sticlă cu pereţi multipli) în mod individual, precum şi cumulat, astfel cum indică tabelul de mai sus (35), se situează peste rata anuală medie a creşterii din industria producţiei din SEE pentru aceeaşi perioadă, care era de 4,8 %.
(107)
Concluzie: Prin urmare, concluzia Comisiei este că piaţa pentru sticla prelucrată, astfel cum este definită mai sus, nu este o piaţă în declin şi că factorul concurenţă în conformitate cu punctul 3.10.1(iv) din MSF 1998 trebuie fixat la 1,0.
(108)
Evaluarea pieţei prelucrării (nivelul 2) alături de analiza pieţei pentru sticla flotată brută (nivelul 1) indică faptul că aceste pieţe s-au dezvoltat în acelaşi sens în cursul perioadei de referinţă 1997-2002, mai precis cu o rată a creşterii peste rata medie a creşterii din industria producţiei. Comisia constată faptul că pentru ambele pieţe (nivelul 1 şi nivelul 2) factorul concurenţă este fixat la 1,0, ceea ce înseamnă, de asemenea, că factorul concurenţă pentru întregul proiect este fixat la 1,0 (36).
6.4.2. Factorul capital-muncă
(109)
Evaluarea factorului capital-muncă, astfel cum se prezintă în decizia iniţială din 20 aprilie 2004, nu a fost pusă în discuţie şi nu a fost inclusă în decizia din 20 aprilie 2005 de iniţiere a procedurii. Următoarea secţiune este aşadar o reproducere a evaluării care a fost realizată şi descrisă în decizia din 20 aprilie 2004.
(110)
Factorul capital-muncă din MSF 1998 îşi propune să ajusteze intensitatea maximă permisă a ajutorului de stat în favoarea unor proiecte care contribuie efectiv şi într-un mod mai avantajos la reducerea şomajului prin crearea unui număr relativ mai mare de noi locuri de muncă sau prin protejarea locurilor de muncă existente.
(111)
Potrivit informaţiilor furnizate de Germania, proiectul va crea 186 de locuri de muncă pe termen lung, împărţite astfel:
Sectorul de activitate
Locuri de muncă directe
Administrativ
3
Comercial
4
Producţie - conducere
8
Producţie - amestec/fărâmiţare
11
Producţie - procesul încălzirii
27
Producţie - spălare/cuptor de recoacere/procesul răcirii
31
Producţie - tăiere
1
Producţie - depozitare/distribuţie
44
Producţie - calitate/laborator
9
Servicii tehnice
38
Ucenicii
10
Total
186
(112)
Aceste estimări se bazează pe comparaţia cu o altă fabrică din Saxony-Anhalt care funcţionează deja de cel puţin şase ani şi a cărei divizie de sticlă flotată, cu o producţie de [...] brut pe zi, angajează 187 persoane (excluzând stagiarii) la momentul notificării. E-glass, cu o producţie de [...] tone brut pe zi, va avea un număr de locuri de muncă relativ mai mic în raport cu fabrica de comparaţie, întrucât în cazul întreprinderii e-glass anumite zone (siguranţa) vor fi externalizate şi se vor folosi tehnologiile cele mai moderne. Comisia consideră aceste cifre plauzibile.
(113)
Costurile eligibile ale investiţiilor de 121 milioane de euro necesare creării a 186 locuri de muncă indică cifre de 650 538 euro pe loc de muncă. În conformitate cu punctul 3.10.2 din MSF 1998, factorul capital-muncă trebuie astfel fixat la 0,8.
6.4.3. Factorul impact regional
(114)
Factorul impact regional, astfel cum este descris şi evaluat în decizia iniţială din 20 aprilie 2004 nu a fost pus în discuţie şi nu a fost inclus în decizia din 20 aprilie 2005 de iniţiere a procedurii. Următoarea secţiune este aşadar o reproducere a evaluării care a fost realizată şi descrisă în decizia din 20 aprilie 2004.
(115)
Factorul impact regional ţine cont de efectele benefice ale noii investiţii pentru economia din regiunea asistată. Comisia consideră că crearea de locuri de muncă poate fi utilizată ca indice al contribuţiei unui proiect la dezvoltarea unei regiuni. Investiţiile, inclusiv investiţiile masive de capital, pot crea locuri de muncă indirecte în regiunea asistată în cauză şi în orice regiune asistată învecinată, crearea de locuri de muncă în acest context făcând referire la locurile de muncă create direct de proiect sau de furnizori şi clienţi de prim rang.
(116)
Proiectul va contribui la crearea unor locuri de muncă indirecte în următoarele sectoare:
Sectorul activităţii
Locuri de muncă indirecte invocate
LOI (37)
Urmează a fi recunoscute
Producţia de materie primă - sodă
24
24
24
Producţia de materie primă - nisip
10
8
8
Producţia de materie primă - dolomită
2
2
2
Producţia de materie primă - carbonat de calciu
2
2
2
Producţia de materie primă - cioburi de sticlă
20
15
15
Transportul materiei prime - nisip, carbonat de calciu şi sodă
29
29
29
Transportul materiei prime - reziduuri
8
8
8
Transportul sticlei flotate
81
81
81
Prelucrarea avansată (întreprinderi mici)
30
6
6
Operarea şi menţinerea instalaţiilor de furnizare - azot, hidrogen
5
-
5
Operarea şi menţinerea instalaţiilor de furnizare - electricitate, gaz natural (fabrici municipale)
3
-
3
Eliminarea deşeurilor
12
12
12
Producătorii de ambalaje
28
28
28
Întreţinere, componente de rezervă, mentenanţă, reparaţii (utilaje, fabrica de producţie, macarale, pompe, încălzire, ventilaţie şi echipament sanitar, electronice, aer condiţionat, transport, vehicule)
60
60
60
Lucrări permanente de vopsire
1
-
1
Mentenanţa/întreţinerea calculatoarelor, echipament de comunicaţii şi industrial tehnologie TV
8
8
8
Servicii de curăţenie
5
-
5
Curăţenia/întreţinerea instalaţiilor externe, întreţinere de iarnă
6
5
5
Dispozitive de protecţie/siguranţă
12
7
7
Cantină
2
2
2
Furnizori de componente de înlocuire şi extensibile
10
-
0
Total
358
297
311
(117)
În ceea ce priveşte sectoarele pentru care întreprinderile contactate au oferit scrisori de intenţie, Comisia recunoaşte cifrele menţionate în aceste scrisori de intenţie (în total 297 locuri de muncă).
(118)
În cazul a 24 de locuri de muncă, nu au fost oferite scrisori de intenţie. Cu toate acestea, explicaţiile şi cifrele oferite de Germania pentru aceste locuri de muncă par să fie suficient de convingătoare. Doar în ceea ce priveşte sectorul „Furnizori de componente de înlocuire şi extensibile” există unele îndoieli: cele zece locuri de muncă invocate aici sunt considerate de Comisie mult prea numeroase, întrucât furnizarea de componente de rezervă pare să fie asigurată deja într-o mare măsură de cele 60 de locuri de muncă menţionate la punctul „Întreţinere, componente de rezervă, mentenanţă, reparaţii …”. Prin urmare, Comisia include numai 14 din totalul de 24 de locuri de muncă care nu sunt acoperite de scrisori de intenţie, rezultând un total de 311 locuri de muncă indirecte care pot fi recunoscute.
(119)
Prin urmare, Comisia ajunge la concluzia că, în comparaţie cu cele 186 de locuri de muncă create în mod direct, va exista un grad ridicat de locuri de muncă create în mod indirect (peste 100 %). În conformitate cu punctul 3.10.3(i) din MSF 1998, indicatorul impactului regional este, în consecinţă, 1,5.
6.4.4. Intensitatea maximă autorizată a ajutorului de stat
(120)
În temeiul celor arătate mai sus şi pe baza cifrelor furnizate de Germania, formulele indicate de MSF 1998 pentru calcularea intensităţii maxime a ajutorului de stat în cazul acestui proiect este: 35 % brut × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brut, limitat de plafonul ajutorului regional de stat de 35 % brut.
(121)
Intensitatea ajutorului de până la 35 % brut de costuri eligibile pentru investiţii pe care Germania îşi propune să le acorde întreprinderii e-glass este, în consecinţă, compatibilă cu intensitatea maximă a ajutorului de stat calculată pe baza MSF 1998.
7. CONCLUZIE
(122)
Intensitatea notificată a ajutorului de stat de până la 35 % brut pe care Germania îşi propune să o acorde întreprinderii e-glass AG întruneşte condiţiile care îi permit să fie considerată compatibilă cu cadrul multisectorial privind ajutorul regional de stat pentru proiecte mari de investiţii (1998),
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Decizia adoptată la data de 20 aprilie 2004 în cazul N 611/2003 se abrogă.
Articolul 2
Ajutorul de stat de până la 35 % brut din cheltuielile eligibile în beneficiul e-glass, notificat Comisiei de Germania la data de 15 decembrie 2003, este compatibil cu piaţa comună în temeiul articolului 87(3)(a) din Tratatul CE.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.
Adoptată la Bruxelles, 20 decembrie 2006.