REGULAMENTUL (CE) NR. 393/2009 AL CONSILIULUI
din 11 mai 2009
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite lumânări, lumânări subțiri și articole similare originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri provizorii
(1)
Comisia, prin Regulamentul (CE) nr. 1130/2008 din 14 noiembrie 2008 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite lumânări, lumânări subțiri și articole similare originare din Republica Populară Chineză (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite lumânări, lumânări subțiri și articole similare originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
1.2. Procedura ulterioară
(2)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii („comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au făcut cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
(3)
Comisia și-a continuat ancheta cu privire la aspectele de interes comunitar și a efectuat o analiză suplimentară a informațiilor furnizate de importatori, comercianți cu amănuntul și de organizații profesionale din Comunitate, după instituirea măsurilor antidumping provizorii.
(4)
Observațiile prezentate de părțile interesate oral și în scris au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință. În acest sens, au fost efectuate vizite de verificare la următoarele societăți:
Importatori independenți din Comunitate:
-
Koopman International BV, Amsterdam, Țările de Jos
-
Salco Group PLC, Essex, Regatul Unit
De asemenea, au fost efectuate vizite de verificare la sediile societăților menționate în considerentul 31.
(5)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive asupra importurilor de anumite lumânări, lumânări subțiri și articole similare originare din RPC, precum și a perceperii definitive a sumelor constituite cu titlu de taxă provizorie. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată face observații în urma acestei comunicări.
(6)
Se amintește că ancheta privind dumpingul și prejudiciul cauzat a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și 31 decembrie 2007 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele care se referă la perioada cuprinsă între 2004 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
(7)
Unele dintre părțile interesate au susținut că alegerea anului 2007 drept perioadă de anchetă a fost inadecvată din cauza anumitor evenimente produse între 2007 și 2008, care au avut un rol în analiza prejudiciului, precum modificarea subvențiilor la export și a politicilor în domeniul ocupării forței de muncă ale RPC și fluctuațiile cursurilor de schimb.
(8)
Ar trebui menționat faptul că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, perioada de anchetă ar trebui să acopere o perioadă imediat anterioară inițierii procedurii. Se amintește că prezenta anchetă a fost inițiată la 16 februarie 2008. În ceea ce privește examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului, aceasta acoperă o perioadă de trei sau patru ani anterioară inițierii procedurii și se încheie cu perioada de anchetă privind dumpingul. Prin urmare, cererea a fost respinsă.
(9)
Una dintre părțile interesate a contestat procentul menționat în considerentul 2 al regulamentului provizoriu care reprezintă ponderea reclamanților în raport cu totalul producției comunitare.
(10)
În urma examinării cererii, ar trebui menționat că cifra de 60 % menționată în considerentul 2 din regulamentul provizoriu se referă la sprijinul în ansamblu exprimat în favoarea anchetei, inclusiv la reclamanții și producătorii comunitari care au sprijinit plângerea și au acceptat să coopereze la anchetă, și nu la procentul din producția comunitară corespunzător exclusiv reclamanților. Acest lucru este confirmat de considerentul 92 din regulamentul provizoriu. În ceea ce privește procentul din considerentul 2 din regulamentul provizoriu, acesta ar trebui să se citească „34 %”.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(11)
Produsul în cauză a fost temporar definit ca fiind anumite lumânări, lumânări subțiri și articole similare, altele decât candelele și alte lumânări de exterior, exportate către Comunitate și originare din RPC (denumite în continuare „lumânări” sau „produsul în cauză”).
(12)
În scopul instituirii de măsuri provizorii, deși diferitele tipuri de lumânări pot varia ca dimensiune, formă, culoare și privind alte caracteristici precum parfumul etc., s-a considerat că toate tipurile de lumânări incluse în definiția produsului în cauză au în comun aceleași caracteristici chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări și sunt, în mare măsură, interschimbabile.
(13)
Observațiile formulate de părțile interesate la acel moment nu au justificat excluderea anumitor tipuri de lumânări din sfera anchetei, în special așa-numitele lumânări fantezie sau decorative. Părțile nu au prezentat nicio observație care să identifice caracteristici distincte care ar fi permis diferențierea clară între diversele tipuri de lumânări care ar trebui incluse în sfera anchetei și cele care ar trebui excluse din aceasta. În plus, contrar anumitor afirmații, în ceea ce privește societățile incluse în eșantion, ancheta nu a dus la constatări privind dumpingul și prejudiciul care să indice diferențe semnificative în funcție de tipurile de lumânări. Prin urmare, s-a considerat în mod provizoriu că toate tipurile de lumânări care intră în sfera prezentei anchete fac parte din același produs și ar trebui să facă obiectul anchetei.
(14)
În urma instituirii de măsuri provizorii, s-a afirmat încă o dată că producătorii-exportatori din RPC fabrică în mare măsură lumânări realizate manual sau decorative care presupun operațiuni suplimentare de rafinare. S-a repetat că producerea lor necesită folosirea intensivă a forței de muncă și că producătorii comunitari le fabrică în cantități limitate. De asemenea, s-a reafirmat că lumânările decorative sunt percepute de client diferit față de tipurile clasice și standard de lumânări. De exemplu, s-a susținut că, spre deosebire de lumânările clasice, lumânările decorative nu sunt destinate să fie arse sau folosite ca surse de căldură, ci pentru a fi păstrate ca obiecte decorative un timp cât mai îndelungat posibil, fără a suferi modificări.
(15)
De asemenea, s-a afirmat că ar fi relativ ușor să se facă diferența între lumânările decorative și alte tipuri de lumânări, precum lumânările pastilă și lumânările subțiri, ținând cont că lumânările decorative prezintă cel puțin una dintre următoarele caracteristici: (i) sunt multicolore și au straturi multiple; (ii) au forme speciale; (iii) au suprafața sculptată cu decorațiuni și (iv) au decorațiuni în plus realizate din materiale altele decât ceara/parafina.
(16)
Alte părți interesate au afirmat că lumânările aniversare nu sunt fabricate în Comunitate, ci, aproape în mod exclusiv în RPC și, prin urmare, ar trebui deopotrivă să fie excluse din prezenta procedură.
(17)
În egală măsură, s-a susținut că așa-numitele lumânări pastilă pot înlocui lumânările folosite pentru producerea de lumină, însă alte tipuri de lumânări nu pot înlocui lumânările pastilă pentru producerea de căldură. Prin urmare, aceste două tipuri de produse nu ar fi interschimbabile, cum este cazul între, pe de o parte, candele și alte tipuri de lumânări de exterior care nu fac parte din produsul în cauză și, pe de altă parte, alte tipuri de lumânări, inclusiv lumânările pastilă. În consecință, s-a afirmat că lumânările pastilă ar trebui deopotrivă excluse din prezenta procedură.
(18)
În ceea ce privește afirmația cu privire la lumânările decorative, caracteristicile distincte menționate de părți sunt foarte generale și nu ar permite diferențierea clară între diversele tipuri de lumânări care ar trebui incluse și cele care ar trebui excluse din sfera anchetei și care nu ar trebui să facă obiectul măsurilor. Numeroase tipuri standard de lumânări prezintă mai multe culori, pot avea o formă specifică sau una sau mai multe decorațiuni, de exemplu cele pentru anumite sărbători de-a lungul anului. În plus, informațiile furnizate de părți și strânse în cadrul anchetei, în special cu privire la tipurile de produse și la numerele de control ale produselor astfel cum au fost definite, nu ar permite întotdeauna diferențierea clară între diferitele tipuri de lumânări pe baza caracteristicilor menționate anterior. În primul rând, ar trebui menționat că prezumția că anumite tipuri de produse nu sunt fabricate de producătorii comunitari nu ar determina în mod automat excluderea tipurilor respective din definiția produsului în cauză. În al doilea rând, nu se poate exclude faptul că anumite tipuri de lumânări nu sunt fabricate de producătorii comunitari din cauza dumpingului prejudiciabil. În cazul așa-numitelor lumânări aniversare, părțile în cauză nu au furnizat nicio dovadă că tipurile respective de lumânări nu sunt, de fapt, produse în Comunitate, nici nu au explicat motivele pentru care lumânările de acest tip nu ar fi produse în Comunitate. În plus, la fel ca în cazul lumânărilor decorative, nu au fost prezentate criterii de diferențiere clare între lumânările aniversare și celelalte tipuri de lumânări pentru a permite o eventuală excludere a acestor tipuri de produse. Aceste observații sunt deopotrivă valabile pentru așa-numitele lumânări realizate manual. Este important de precizat că, așa cum se menționează în considerentul 26, afirmația potrivit căreia în Comunitate nu se produc lumânări realizate manual nu este corectă.
(19)
În ceea ce privește declarația făcută referitoare la utilizarea anumitor tipuri de lumânări, și anume utilizarea pentru producerea de lumină și/sau de căldură, se amintește că, în considerentul 26 din regulamentul provizoriu s-a menționat că diferitele tipuri de lumânări sunt interschimbabile și că lumânările sunt în mare măsură utilizate pentru decorarea interioarelor și nu, în principal, pentru producerea de căldură. Părțile nu au furnizat nicio informație care să contrazică această afirmație. În ceea ce privește observațiile făcute cu privire la candele și la lumânările de exterior, se confirmă că aceste produse pot fi diferențiate de alte tipuri de lumânări pe baza criteriilor tehnice și chimice menționate în considerentul 17 din regulamentul provizoriu.
(20)
Pe scurt, s-a considerat că afirmațiile făcute de părți nu au fost suficient de precise și nu au fost susținute de dovezi care să arate că produsul în cauză nu a fost definit corect în regulamentul provizoriu. Se amintește că toate tipurile de lumânări incluse în produsul în cauză au în comun aceleași caracteristici chimice și tehnice de bază. În plus, în cazul de față s-a constatat că lumânările au utilizări similare și că sunt, în numeroase situații, interschimbabile. Ele sunt fabricate de producători de lumânări din RPC și exportate prin aceleași canale de vânzare și fac astfel parte din același produs.
(21)
În absența oricăror observații ulterioare legate de definiția produsului în cauză, se confirmă considerentele 15-23 din regulamentul provizoriu.
2.2. Produsul similar
(22)
Unele părți au contestat constatările formulate în considerentul 28 din regulamentul provizoriu, potrivit căruia criteriile pentru determinarea „produsului similar” se bazează în principal pe caracteristicile tehnice și chimice, precum și pe utilizările finale sau funcțiile produsului. Alți factori cum ar fi forma, parfumul, culoarea sau alte trăsături menționate de partea interesată nu au fost considerate ca fiind relevante pentru definiția produsului similar. Eventualele diferențe de dimensiune nu au, de fapt, nicio influență asupra definiției produsului în cauză și a produsului similar, în special din cauza faptului că nu se poate face o distincție clară între tipurile de produse care aparțin aceluiași produs în funcție de principalele lor caracteristici tehnice și chimice de bază, de utilizarea finală și de percepția utilizatorilor.
(23)
În acest context, ar trebui subliniat că părțile nu au contestat că toate tipurile de lumânări prezintă aceleași caracteristici chimice și tehnice de bază sau că toate tipurile de lumânări sunt făcute integral din aceeași materie primă, în principal ceară, că sunt produse de aceiași producători și că sunt vândute la export fie prin intermediul acelorași canale de vânzare, fie clienților similari de pe piața comunitară.
(24)
Principalele argumente formulate de părțile interesate se bazau pe faptul că tipurile de lumânări produse în RPC și exportate către Comunitate nu sunt similare cu tipurile fabricate în Comunitate de producătorii comunitari. Toate afirmațiile au fost atent examinate, dar nu au adus niciun nou element semnificativ în comparație cu afirmațiile făcute și examinate în etapa provizorie.
(25)
Afirmația făcută în considerentul 14 privind definirea produsului în cauză a fost, de asemenea, folosită în contextul produsului similar. S-a susținut că producătorii-exportatori din RPC fabrică în mare măsură lumânări realizate manual sau decorative care necesită folosirea intensivă a forței de muncă și presupun operațiuni suplimentare de rafinare, precum și lumânări de diverse forme care nu sunt produse sau sunt produse în cantități limitate de producătorii comunitari. Prin urmare, s-a afirmat că tipurile respective de lumânări nu sunt similare cu cele produse de producătorii comunitari.
(26)
Ancheta a evidențiat că această afirmație nu este corectă. Deși producătorii incluși în definiția industriei comunitare s-ar concentra asupra segmentului de piață al lumânărilor standard, informațiile disponibile arată că există un număr important de producători în Comunitate care produc lumânări decorative, inclusiv lumânări realizate manual și lumânări care necesită folosirea intensivă a forței de muncă, în unele state membre precum Estonia, Franța, Germania, Grecia, Italia, Polonia și Slovenia.
(27)
Având în vedere afirmațiile formulate și dovezile prezentate de părțile interesate și toate celelalte informații disponibile în urma anchetei, se consideră că produsul în cauză și lumânările produse și comercializate de producători-exportatori pe piața lor internă și de către producătorii din Comunitate, care a servit, de asemenea, drept țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC, ar putea fi considerate drept produse similare în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceste produse au în esență aceleași caracteristici tehnice și chimice de bază și utilizări de bază identice sau similare.
3. EȘANTIONAREA
3.1. Eșantionarea producătorilor comunitari, a importatorilor și a producătorilor-exportatori din RPC
(28)
În absența oricăror observații cu privire la eșantionarea producătorilor comunitari, a importatorilor și a producătorilor-exportatori din RPC, care ar modifica constatările provizorii, se confirmă considerentele 31-40 din regulamentul provizoriu.
3.2. Examinarea individuală
(29)
Astfel cum se menționează în considerentele 41-43 din regulamentul provizoriu, o cerere de examinare individuală („EI”) în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, înaintată de un producător-exportator nu a putut fi acceptată în etapa provizorie întrucât ar fi împiedicat finalizarea la timp a anchetei în acea etapă.
(30)
Cu toate acestea, în condițiile cazului de față, s-a considerat posibil din punct de vedere administrativ să se dea curs acestei cereri unice justificate, după instituirea măsurilor provizorii.
(31)
Prin urmare, s-a efectuat o vizită de verificare la sediul următoarei societăți din RPC:
-
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co, Ltd, Taicang.
În plus, au fost efectuate vizite de verificare la următorii importatori afiliați ai acesteia din Comunitate:
-
Müller Fabryka Świec S.A, Grudziądz, Polonia;
-
Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Germania.
4. DUMPING
4.1. Aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază
(32)
În urma comunicării constatărilor provizorii, societatea în cazul căreia s-a aplicat articolul 18 din regulamentul de bază a contestat constatările Comisiei. În esență, s-au menționat din nou afirmațiile formulate în etapa provizorie, fără a se furniza vreo dovadă întemeiată care ar putea justifica modificarea constatărilor provizorii.
(33)
În baza celor prezentate mai sus, se confirmă considerentele 44-47 din regulamentul provizoriu.
4.2. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(34)
În urma comunicării provizorii, cei cinci producători-exportatori chinezi cărora nu li se acordase TEP au contestat constatările provizorii.
(35)
În cazul exportatorului care nu a putut demonstra că îndeplinea criteriile 1 și 3 din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, s-a susținut că criteriul 1 din respectiva dispoziție ar fi îndeplinit întrucât, în țările cu o economie de piață ar fi, de asemenea, disponibilă o contribuție financiară acordată de stat în vederea construirii, de exemplu a unui centru tehnologic de către o întreprindere mică sau mijlocie. În egală măsură, s-a afirmat că, în alte cazuri de antidumping, subvențiile pe care o altă societate le-a primit nu au privat-o pe aceasta de statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.
(36)
În ceea ce privește prima afirmație, trebuie menționat că instituțiile comunitare realizează evaluarea TEP pe baza articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și nu pe baza unor comparații de ordin general între condițiile de piață ale societăților care își desfășoară activitatea în RPC, pe de o parte, și cele ale societăților care operează în țări cu o economie de piață, pe de altă parte. Prin urmare, această cerere a trebuit să fie respinsă. În ceea ce privește a doua afirmație, trebuie subliniat că ancheta fiecărui caz de antidumping în parte este realizată separat și că stabilirea concluziilor pentru fiecare anchetă se face în funcție de contextul și circumstanțele cazului respectiv. În plus, natura, frecvența și mediul economic în care au fost acordate contribuțiile din partea statului, în cazul de față, au indicat că criteriul 1 din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază nu a fost îndeplinit. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.
(37)
Același exportator a afirmat că, în ceea ce privește criteriul 3 din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, toate documentele relevante furnizate ar fi demonstrat că prețul achitat pentru drepturile de utilizare a terenului ar fi rezultat în urma negocierii libere cu autoritățile locale și, prin urmare, prețul s-ar baza pe valorile pieței.
(38)
În acest sens, trebuie menționat că documentele relevante pe care se bazează prețul de achiziționare a drepturilor de utilizare a terenului datează din 1997 și au permis exportatorului în cauză să dobândească aceste drepturi pentru o perioadă nedeterminată, la un preț stabilit la acea dată. Neluând în considerare nicio creștere a prețului între 1997 și data transferului efectiv al drepturilor de utilizare a terenului și în lipsa oricărei estimări a terenului sau a unui raport de evaluare, exportatorul în cauză nu a putut explica pe ce bază s-a stabilit prețul de transfer al drepturilor de utilizare a terenului.
(39)
În lumina elementelor menționate anterior, se concluzionează că exportatorul în cauză nu îndeplinește nici criteriul 1, nici criteriul 3 din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, prin urmare concluziile stabilite în etapa provizorie trebuie confirmate.
(40)
Unul dintre exportatori care nu a îndeplinit criteriul 2 din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază a susținut că a îndeplinit criteriul respectiv întrucât contribuțiile financiare acordate la doi membri din conducere nu ar trebui considerate ca fiind „împrumuturi”, în mod contrar constatărilor stabilite în etapa provizorie (considerentul 53 din regulamentul provizoriu). Acestea ar trebui considerate mai degrabă fonduri de rezervă, potrivit exportatorului respectiv.
(41)
În acest sens, ar trebui precizat că un fond de rezervă este un tip de cont înscris într-un bilanț care este rezervat pentru proiectele de investiții de capital pe termen lung sau pentru orice alte cheltuieli previzionate de amploare care vor fi efectuate în viitor. Odată înregistrate în bilanț, aceste fonduri trebuie cheltuite exclusiv pentru proiectele de cheltuieli de capital pentru care au fost inițial destinate, cu excepția circumstanțelor neprevăzute.
(42)
Din procesele verbale ale reuniunii consiliului de administrație, reiese clar că aceste obiective nu au fost prevăzute. În plus, rubricile respective din bilanț au fost înscrise la postul „alte creanțe”, care se folosește în mod normal pentru împrumuturile și avansurile pe termen scurt acordate proprietarului și angajaților.
(43)
Prin urmare, se poate concluziona că mijloacele financiare acordate celor două persoane nu erau destinate să servească drept capital de rezervă, ci să le furnizeze sume de bani fără un temei juridic adecvat, în special fără un contract care să precizeze datele de rambursare sau dobânzile percepute. În orice caz, o tranzacție de acest tip trebuie considerată a fi un instrument financiar în sensul standardului internațional de contabilitate („IAS”) 32. În plus, comunicarea acestor tranzacții nu a fost realizată în conformitate cu standardul IAS 24, întrucât situațiile financiare ale societății nu prezentau (i) volumul tranzacțiilor, (ii) termenii și condițiile lor, inclusiv dacă sunt garantate și (iii) natura contraprestației care trebuie adusă și eventualele garanții acordate sau primite.
(44)
Din cele menționate anterior, se concluzionează că exportatorul în cauză nu a îndeplinit criteriul 2 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, prin urmare, se confirmă concluziile stabilite în etapa provizorie.
(45)
Celălalt exportator nu a îndeplinit cerințele de la criteriul 2 din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, nu a contestat existența unor erori în evidența sa contabilă, dar a considerat unele dintre acestea ca fiind de mică importanță, iar altele, produse în anii anteriori, ca neavând efect asupra clarității conturilor societății.
(46)
În acest sens, ar trebui precizat că erorile au fost identificate în documente de evidență contabilă selectate aleatoriu și nu au fost consemnate de auditori în raportul de audit, ceea ce generează îndoieli grave privind respectarea standardelor IAS în auditarea înregistrărilor contabile în ansamblu. Pe lângă acestea, înregistrarea eronată a activelor fixe în anii anteriori continuă să denatureze structura costurilor societății și nu poate fi considerată ca fiind conformă cu standardele IAS 1 și 38.
(47)
În consecință, se confirmă concluzia stabilită în etapa provizorie, conform căreia producătorul-exportator în cauză nu a îndeplinit criteriul 2 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(48)
Exportatorul cooperant, a cărui cerere de acordare a TEP a fost respinsă din cauză că nu a putut demonstra că îndeplinește criteriul 1 din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, a prezentat o confirmare în scris emisă de autoritățile locale chineze care, potrivit exportatorului, dovedește că societatea nu a făcut obiectul niciunei restricții privind activitățile sale de achiziționare și de vânzare.
(49)
Cu toate acestea, întrucât confirmarea prezentată este în contradicție cu statutul societății producătorului-exportator în cauză și elementul de probă nu a mai putut fi verificat, cererea de acordare a TEP a trebuit, de asemenea, să fie respinsă în etapa definitivă.
(50)
Exportatorul cooperant, referitor la care s-a stabilit că nu a îndeplinit criteriile 1-3 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, a susținut cu privire la criteriul 1 din dispoziția respectivă că, în practică, societatea nu a respectat restricțiile de achiziționare și de vânzare înscrise în statutul societății. În ceea ce privește criteriul 2 din respectiva dispoziție, el nu a contestat constatările, dar a afirmat că erorile de contabilitate ale societății au fost cauzate de practici incorecte ale contabililor săi și/sau de instrucțiuni primite din partea autorităților fiscale locale. În ceea ce privește criteriul 3 din respectiva dispoziție, deși societatea a furnizat unele explicații referitoare la reducerea acordată de stat, care a fost considerată drept o evaluare necorespunzătoare a drepturilor de utilizare a terenului, societatea nu a prezentat niciun element de probă în sensul că îndeplinea condițiile pentru acordarea reducerii.
(51)
În ceea ce privește criteriul 1 din articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se precizează că dreptul chinez al societăților comerciale prevede că statutul societăților este obligatoriu pentru societate, acționari, directori, coordonatori și conducerea superioară și, prin urmare, observațiile societății au fost respinse. În plus, în ceea ce privește criteriile 2 și 3 din respectiva dispoziție, observațiile societății nu au putut justifica modificarea constatărilor provizorii relevante. Prin urmare, se confirmă considerentul 54 din regulamentul provizoriu.
(52)
În ceea ce privește considerentul 57 din regulamentul provizoriu, se precizează că analiza informațiilor primite după comunicarea constatărilor privind TEP nu justifică nicio schimbare a listei societăților cărora li s-a acordat TEP.
(53)
Societatea care a beneficiat de examinare individuală a demonstrat că îndeplinește criteriul de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) și, prin urmare, ar putea să i se acorde TEP.
4.3. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(54)
Una dintre părțile interesate a afirmat că practicile anticoncurențiale și intervenția statului ar încuraja circumvenția măsurilor și, în consecință, niciunuia dintre producătorii chinezi nu ar trebui să i se acorde TI.
(55)
În acest sens, se menționează că partea în cauză nu a furnizat niciun element justificativ cu privire la afirmația sa. Totuși, în vederea minimalizării riscurilor de circumvenție apărute din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră că, în acest caz sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping (a se vedea considerentele 149-150).
(56)
În absența altor observații cu privire la TI, se confirmă considerentele 58-60 din regulamentul provizoriu.
4.4. Valoarea normală
4.4.1. Exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TEP
(57)
În ceea ce privește societatea din RPC căreia i s-a acordat examinare individuală (denumită în continuare „EI”) și ulterior TEP (denumită în continuare „societatea EI”), s-a stabilit că nu efectua vânzări pe piața internă. Prin urmare, valoarea normală a societății în cauză a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, prin aplicarea aceleiași metodologii ca în cazul exportatorilor cooperanți care nu efectuează vânzări interne reprezentative, astfel cum se menționează în considerentele 67-69 din regulamentul provizoriu.
(58)
În lipsa altor observații cu privire la valoarea normală a exportatorilor cărora li s-a acordat TEP, se confirmă considerentele 61-69 din regulamentul provizoriu.
4.4.2. Producători-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP și țară analoagă
(59)
Unele părți au contestat alegerea industriei comunitare drept țară analoagă, în principal din cauza diferențelor existente pe piețele forței de muncă și, prin urmare, în ceea ce privește costurile forței de muncă. După cum se explică în considerentele 70-76 din regulamentul provizoriu, s-au depus eforturi considerabile pentru a obține cooperarea din partea unei țări analoage. Având în vedere lipsa cooperării, s-a considerat că datele disponibile referitoare la industria comunitară ar putea fi folosite pentru stabilirea valorii normale într-o țară cu o economie de piață. Argumentul referitor la diferențele privind piața forței de muncă nu este relevant în contextul datelor privind țara analoagă. În plus, argumentele și observațiile formulate de părțile în cauză au fost furnizate fără a se aduce niciun element justificativ sau fără a se face propuneri alternative concrete privind alegerea țării analoage. Prin urmare, observațiile respective au trebuit respinse și constatările provizorii pot fi confirmate.
(60)
În lipsa altor observații privind țara analoagă, se confirmă considerentele 70-76 din regulamentul provizoriu.
4.5. Prețul la export
(61)
Ținând cont de faptul că societatea care a beneficiat de examinare individuală își desfășura vânzările la export către Comunitate prin intermediul societăților afiliate stabilite în Comunitate, prețurile de vânzare la export erau stabilite pe baza prețurilor de revânzare către primii clienți independenți din Comunitate, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
(62)
În lipsa unor observații cu privire la prețul la export, care ar modifica constatările provizorii, se confirmă considerentele 77 și 78 din regulamentul provizoriu.
4.6. Comparația
(63)
În ceea ce privește societatea care a beneficiat de examinare individuală, adaptările, astfel cum sunt prezentate în considerentele 81-83 din regulamentul provizoriu, au fost efectuate în scopul de a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul la export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(64)
Unul dintre producătorii-exportatori a solicitat o adaptare a prețului său la export la conversia valutară, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (j) din regulamentul de bază. El a estimat această adaptare ca fiind pierderile nete determinate de cursul de schimb (rezultate din diferența dintre profiturile înregistrate din modificările cursului de schimb și pierderile aferente) și înregistrate în cursul PA la vânzările sale la exportul către Comunitate al produsului în cauză. Cu toate acestea, întrucât exportatorul în cauză nu a reușit să justifice existența unor fluctuații persistente ale cursului de schimb pe parcursul PA, cererea a trebuit să fie respinsă.
(65)
În lipsa altor observații privind comparația, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentele 79-83 din regulamentul provizoriu.
4.7. Marje de dumping
(66)
În urma comunicării provizorii, unii producători-exportatori cărora li s-a acordat TI au afirmat că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, toate tranzacțiile lor la export ar fi trebuit să fie luate în considerare pentru stabilirea marjei lor de dumping.
(67)
Având în vedere aceste observații și pentru a asigura că s-ar putea stabili valori normale pentru marea majoritate de tipuri de produse exportate din RPC, în special din cauza folosirii datelor corespunzătoare țării analoage, s-a considerat adecvat să se adapteze în consecință criteriile utilizate pentru a identifica diferitele tipuri de produse. Prin urmare, calculele privind dumpingul au fost revizuite pe baza criteriilor adaptate.
(68)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază, s-a acordat pentru un singur producător-exportator o adaptare suplimentară a caracteristicilor fizice stabilită în raport cu valoarea de piață a diferenței dintre materiile prime.
(69)
În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, în ceea ce privește societățile cărora li s-a acordat TI, valoarea normală a mediei ponderate a fost ulterior comparată cu prețul mediu ponderat la export pentru tipul aferent de produs în cauză, astfel cum a fost identificat anterior.
(70)
Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:
Societatea
Marjă definitivă de dumping
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co, Ltd
47,7 %
Dalian Bright Wax Co, Ltd
13,8 %
Dalian Talent Gift Co, Ltd
48,4 %
Gala-Candles (Dalian) Co, Ltd
0 %
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co, Ltd
0 %
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co, Ltd
14,0 %
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co, Ltd
0 %
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co, Ltd
18,8 %
Societăți cooperante care nu au fost incluse în eșantion
31,8 %
(71)
Având în vedere modificările marjelor de dumping ale societăților incluse în eșantion, marja de dumping medie ponderată a exportatorilor cooperanți neincluși în eșantion a fost recalculată în conformitate cu metodologia prezentată în considerentul 86 din regulamentul provizoriu și, după cum se precizează anterior, a fost stabilită la 31,8 % din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire.
(72)
În considerentele 87 și 88 din regulamentul provizoriu s-a prezentat baza pentru stabilirea marjei de dumping la nivel național care, având în vedere calculele revizuite, după cum se explică în considerentul 67, a scăzut de la 66,1 % la 62,9 %.
(73)
Una dintre părți a contestat temeiul juridic pe baza căruia exportatorilor necooperanți li s-a aplicat o marjă de dumping superioară față de cea aplicată producătorilor exportatori cooperanți neincluși în eșantion. În acest sens, se precizează că metodologia prezentată în considerentul 87 din regulamentul provizoriu și bazată pe datele disponibile a fost aplicată în temeiul dispozițiilor articolului 18 din regulamentul de bază.
(74)
Pe această bază, marja de dumping la nivel național a fost stabilită definitiv la 62,9 % din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire.
5. PREJUDICIUL
5.1. Producția comunitară
(75)
În lipsa observațiilor și a unor noi constatări cu privire la producția comunitară, se confirmă considerentele 90 și 91 din regulamentul provizoriu.
5.2. Definiția industriei comunitare
(76)
În lipsa observațiilor cu privire la definiția industriei comunitare, care ar fi modificat constatările provizorii, se confirmă considerentul 92 din regulamentul provizoriu.
5.3. Consumul comunitar
Tabel:
Consumul comunitar
2004
2005
2006
PA
Tone
511 103
545 757
519 801
577 332
Indice
100
107
102
113
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare.
(77)
În lipsa observațiilor privind consumul comunitar astfel cum este prezentat în tabelul de mai sus, se confirmă considerentele 93 și 94 din regulamentul provizoriu.
5.4. Importurile din RPC în Comunitate
5.4.1. Volumul, prețul și cota de piață pentru importurile care fac obiectul unui dumping
(78)
Tabelul de mai jos prezintă totalul importurilor pe piața comunitară realizate de producătorii-exportatori chinezi pe parcursul perioadei luate în considerare.
Tabel:
Totalul importurilor din RPC
2004
2005
2006
PA
Importuri (tone)
147 530
177 662
168 986
199 112
Indice
100
120
115
135
Prețuri (EUR/tonă)
1 486
1 518
1 678
1 599
Indice
100
102
113
108
Cotă de piață
28,9 %
32,6 %
32,5 %
34,5 %
Indice
100
113
112
119
Sursa: Eurostat.
(79)
După cum se menționează în considerentul 97 din regulamentul provizoriu, atunci când se utilizează eșantionarea pentru a stabili existența dumpingului, practica Comisiei constă în a examina ulterior dacă există dovezi indiscutabile că toate societățile care nu au fost incluse în eșantion au practicat efectiv dumpingul pentru produsele lor pe piața comunitară, pe parcursul PA.
(80)
Având în vedere constatările definitive privind dumpingul, precum și faptul că s-a constatat cu privire la alte două societăți că nu practicau dumpingul pentru produsele lor pe piața comunitară, a fost necesară reevaluarea volumului total și a prețului importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În acest sens, atât prețurile la export practicate de producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, cât și prețurile la export practicate de exportatorii necooperanți au fost reanalizate pe baza datelor Eurostat, a răspunsurilor la chestionare furnizate de producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion, precum și pe baza răspunsurilor la formularele de eșantionare trimise de toate societățile cooperante din RPC.
(81)
Urmând metodologia utilizată în etapa provizorie, s-a considerat că, prin adăugarea marjei de dumping medii determinată pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion la prețurile de export medii stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion referitor la care s-a constatat că practică dumpingul, s-ar obține nivelul prețurilor la export care nu fac obiectul unui dumping. Prețurile la export stabilite pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion au fost ulterior comparate cu prețurile la export care nu fac obiectul unui dumping.
(82)
Această comparație a prețurilor a arătat că atât (i) producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, cât și (ii) producătorii-exportatori care nu au cooperat la anchetă au practicat prețuri la export medii care, în toate cazurile, erau mai mici decât prețurile medii care nu făceau obiectul unui dumping, stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Acest lucru a constituit o indicație suficientă a faptului că importurile de la toate societățile care nu au fost incluse în eșantion, și anume atât cele cooperante, cât și cele necooperante, ar putea fi considerate ca făcând obiectul unui dumping.
(83)
După cum se precizează în considerentul 80, s-a constatat că trei producători-exportatori din RPC, dintre care doi au fost incluși în eșantion și unul a beneficiat de o examinare individuală, nu practicau dumpingul pentru produsele lor pe piața comunitară. În consecință, exporturile lor au fost excluse din analiza referitoare la evoluția importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară.
(84)
Tabelul de mai jos prezintă totalul importurilor de lumânări originare din RPC, cu privire la care s-a constatat sau s-a considerat că fac obiectul unui dumping pe piața comunitară, pe parcursul perioadei luate în considerare.
Tabel:
Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
2004
2005
2006
PA
Importuri (tone)
137 754
159 979
152 803
181 043
Indice
100
116
111
131
Prețuri (EUR/tonă)
1 420
1 470
1 610
1 560
Indice
100
104
113
110
Cotă de piață
27,0 %
29,3 %
29,4 %
31,4 %
Indice
100
109
109
116
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare.
(85)
În total, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ de la 137 754 tone în 2004, la 181 043 tone pe parcursul PA, adică cu 31 % sau cu peste 43 000 tone, în decursul perioadei luate în considerare. Creșterea cotei de piață corespunzătoare (+ 4,4 puncte procentuale) a fost mai puțin pronunțată din cauza creșterii consumului comunitar. În plus, în ciuda unei scăderi generale a consumului în perioada cuprinsă între 2005 și 2006, importurile care au făcut obiectul unui dumping nu au pierdut nimic din cota de piață pe care o dețineau.
(86)
Prețurile medii ale importurilor în condiții de dumping din RPC au înregistrat o creștere de 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare, însă au existat indicații solide că au fost realizate la prețuri care făceau obiectul unui dumping semnificativ, de peste 40 % în medie, pe parcursul PA. Prețul mediu al importurilor care au făcut obiectul unui dumping a scăzut cu peste 3 % între 2006 și PA și, după cum se explică în continuare, a fost inferior față de prețurile industriei comunitare din perioada respectivă.
(87)
În ansamblu, observațiile formulate în considerentele 97-105 din regulamentul provizoriu rămân valabile și pot fi confirmate.
5.4.2. Subcotarea prețurilor
(88)
Se confirmă metodologia prezentată în considerentul 106 din regulamentul provizoriu pentru stabilirea subcotării prețurilor. Cu toate acestea, în urma vizitelor de verificare desfășurate la sediile importatorilor independenți, după instituirea de măsuri provizorii, ajustarea efectuată asupra costurilor suportate ulterior importării a fost revizuită pe baza datelor verificate și obținute de la importatorii în cauză.
(89)
În urma comunicării provizorii, mai mulți exportatori cărora li s-a acordat TI, precum și industria comunitară au contestat nivelul scăzut de comparabilitate din cadrul exercițiului de comparare a prețurilor. La fel ca în cazul calculării dumpingului, părțile au solicitat creșterea nivelului de comparabilitate. În consecință, s-a considerat adecvat să se aplice aceleași criterii pentru creșterea comparabilității, precum cele folosite la calcularea dumpingului, astfel cum sunt prezentate în considerentul 67. Astfel, calcularea subcotării a fost revizuită în consecință.
(90)
În plus, unele părți au precizat că s-au efectuat unele erori de redactare în calculele lor provizorii. Erorile respective au fost corectate în cazul în care au fost justificate.
(91)
Pe baza celor menționate anterior, s-a stabilit că marja medie de subcotare a prețurilor în cursul PA, exprimată ca procent din media ponderată a prețurilor franco fabrică ale industriei comunitare, a fost de 15,7 %.
5.5. Situația economică a industriei comunitare
(92)
După cum s-a precizat în considerentele 130-134 din regulamentul provizoriu, s-a constatat că industria comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(93)
Analiza provizorie a arătat, de fapt, că performanța industriei comunitare s-a îmbunătățit în ceea ce privește unii indicatori de volum, dar că toți indicatorii legați de situația financiară a industriei comunitare s-au deteriorat semnificativ în decursul perioadei luate în considerare. În ciuda capacității industriei comunitare de a strânge capital pentru investiții, randamentul investițiilor a devenit negativ pe parcursul PA, iar fluxul de numerar a scăzut semnificativ în decursul perioadei luate în considerare. Prețurile de vânzare medii au scăzut cu 9 % în perioada luată în considerare și s-au înregistrat pierderi pe parcursul PA. În plus, alți indicatori de prejudiciu privind industria comunitară au cunoscut, de asemenea, o evoluție negativă în cursul perioadei luate în considerare, iar industria comunitară a fost împiedicată să beneficieze de o creștere a pieței cu 13 %, din moment ce nu a putut să-și sporească volumul vânzărilor decât cu 3 %.
(94)
În ceea ce privește stocurile industriei comunitare, una dintre părțile interesate a declarat că nivelul crescut al stocurilor la sfârșitul exercițiului și prejudiciul constatat au fost rezultatul supraproducției care, potrivit prezumției, a condus la depunerea plângerii de către industria comunitară.
(95)
După cum se precizează în considerentul 119 din regulamentul provizoriu, deși stocurile au crescut în termeni absoluți pe parcursul PA, din punct de vedere procentual au rămas relativ stabile, în jurul valorii de 25 % din volumul producției industriei comunitare. Pe lângă aceasta, în cadrul analizei care a condus la concluzia că industria comunitară a suferit un prejudiciu semnificativ, nu s-a considerat că stocurile au reprezentat un factor de prejudiciu relevant. În plus, partea nu a furnizat nicio dovadă prin care să-și justifice afirmația și nu a formulat observații cu privire la faptele și considerațiile care au dus la concluzia că industria comunitară a suferit un prejudiciu semnificativ, astfel cum se menționează în considerentele 130-134 din regulamentul provizoriu. Pe baza celor menționate anterior, afirmația a fost respinsă.
(96)
În lipsa altor observații privind constatările provizorii referitoare la situația economică a industriei comunitare, se confirmă considerentele 109-129 din regulamentul provizoriu.
(97)
De asemenea, se confirmă concluzia conform căreia industria comunitară a suferit un prejudiciu important, astfel cum este prezentată în considerentele 130-134 din regulamentul provizoriu.
6. CAUZALITATE
6.1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(98)
În urma constatării că alți doi producători-exportatori din RPC nu practicau dumpingul pentru produsele lor pe piața comunitară, s-a reanalizat dacă rămân valabile constatările și concluziile prezentate în considerentele 136-142 din regulamentul provizoriu.
(99)
A doua analiză a confirmat că, pe parcursul PA, lumânările exportate din RPC către piața comunitară erau vândute la prețuri care făceau obiectul unui dumping semnificativ. Astfel cum se menționează în considerentul 71, s-a constatat că producătorii-exportatori cooperanți din RPC vindeau produsul în cauză cu o marjă de dumping medie de 31,8 %. Se confirmă constatarea că aproximativ 55 % dintre exportatorii chinezi nu au cooperat la anchetă. După cum se precizează în considerentul 82, ancheta a constatat că există suficiente indicii potrivit cărora acești producători-exportatori practicau, de asemenea, dumpingul pentru produsele lor pe piața comunitară.
(100)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping de pe piața comunitară a crescut cu 31 % în cursul perioadei luate în considerare. Creșterea s-a realizat la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ și care sunt inferioare prețurilor practicate de industria comunitară cu 15,7 % pe parcursul PA. În consecință, cota de piață deținută de producători-exportatori, cu privire la ale căror importuri s-a constatat sau s-a considerat că fac obiectul unui dumping, a crescut de la aproximativ 27 % la aproximativ 31,4 %, respectiv o creștere de 4,4 puncte procentuale în decursul perioadei luate în considerare.
(101)
Pe baza faptelor și considerațiilor menționate anterior, faptul că alți doi producători-exportatori nu au practicat dumpingul pentru produsele lor de pe piața comunitară nu modifică analiza realizată în considerentele 136-142 din regulamentul provizoriu.
(102)
Prin urmare, se confirmă că înregistrarea unei creșteri rapide a importurilor din RPC, la un preț scăzut și care fac obiectul unui dumping, a avut un impact negativ semnificativ asupra situației economice a industriei comunitare în decursul PA.
6.2. Efectul altor factori
(103)
În lipsa unor observații cu privire la evoluția cererii de pe piața comunitară, la importurile de lumânări de către industria comunitară, la importurile din alte țări terțe sau la performanța altor producători de lumânări din Comunitate, se confirmă considerentele 143-151 din regulamentul provizoriu.
6.2.1. Performanța la export a industriei comunitare
(104)
Una dintre părți a susținut că industria comunitară nu putea să urmeze creșterea pieței comunitare din cauza faptului că și-a mărit vânzările la export pe parcursul PA.
(105)
Pe baza datelor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare din partea producătorilor comunitari incluși în eșantion, exporturile totale de lumânări în afara Comunității realizate de către producătorii comunitari au crescut cu 10 % sau cu aproximativ 5 000 de tone între 2006 și PA. S-a ajuns la constatarea provizorie că această performanță la export relativ bună a fost deosebit de benefică pentru industria comunitară pe parcursul PA.
(106)
Pentru a realiza o analiză integrală a afirmației, este necesar să se ia în considerare nivelul stocurilor, capacitatea de producție și nivelul de utilizare a capacității de producție a industriei comunitare. După cum se menționează în considerentul 118 din regulamentul provizoriu, nivelul stocurilor aflate la dispoziția industriei comunitare a reprezentat în medie aproximativ 25 % din producție și se ridica la 56 000 de tone pe parcursul PA. Între 2006 și PA, s-a produs chiar o creștere a stocurilor cu aproximativ 2 400 de tone. În plus, după cum se prezintă în tabelul 3 din regulamentul provizoriu, capacitatea de producție a industriei comunitare a înregistrat o creștere continuă de-a lungul perioadei luate în considerare, iar nivelul de utilizare a capacității de producție a industriei comunitare a fost de 76 % pe parcursul PA, față de 82 % în 2005. Prin urmare, industria comunitară ar fi putut produce și vinde o mai mare cantitate din produsele sale pe piața comunitară.
(107)
Pe baza faptelor și considerațiilor anterioare, se respinge afirmația potrivit căreia creșterea vânzărilor la export realizate de industria comunitară ar fi explicat incapacitatea industriei comunitare de a urmări creșterea consumului. În consecință, se confirmă concluzia din considerentul 153 din regulamentul provizoriu, conform căreia performanța la export a industriei comunitare nu a contribuit la prejudiciul semnificativ pe care industria comunitară l-a suportat.
6.2.2. Importurile de lumânări de către industria comunitară și delocalizarea producției sale
(108)
În lipsa observațiilor cu privire la importurile de lumânări de către industria comunitară și la delocalizarea producției industriei comunitare, se confirmă considerentele 154-160 din regulamentul provizoriu.
6.2.3. Impactul existenței unui cartel în rândul producătorilor europeni de ceară de parafină
(109)
Una dintre părți și-a exprimat din nou temerile cu privire la existența unui cartel în rândul anumitor producători comunitari de ceară de parafină, astfel cum Direcția Generală Concurență a stabilit în urma anchetei sale care a demarat la începutul lui 2005. Cu toate acestea, partea nu a furnizat niciun element nou care ar contesta concluzia provizorie conform căreia cartelul nu a avut niciun impact asupra prejudiciului suportat de industria comunitară.
(110)
Se amintește că, pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că impactul eventual al acestui cartel asupra situației economice a industriei comunitare pe parcursul PA, și anume anul 2007, a fost neglijabil. Deși nivelul prețurilor pentru ceara de parafină a înregistrat o creștere în Comunitate pe parcursul PA, s-a constatat că nu au existat diferențe semnificative de preț în cazurile în care producătorii comunitari au achiziționat tipuri identice de parafină de la membri ai cartelului sau de la alți furnizori. În plus, s-a constatat că prețurile de achiziționare plătite de producătorii comunitari erau conforme cu cele consemnate în cazul producătorilor cooperanți din RPC. În ultimul rând, pe parcursul PA nu s-au constatat diferențe care să indice continuarea efectelor aferente acordurilor privind prețurile încheiate în perioada 2004-2005.
(111)
Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații sau constatări noi, se confirmă considerentele 161-169 din regulamentul provizoriu.
6.2.4. Concluzie privind cauzalitatea
(112)
Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa altor observații, se confirmă considerentele 170-173 din regulamentul provizoriu.
7. INTERESUL COMUNITAR
7.1. Industria comunitară
(113)
În lipsa unor observații privind interesul industriei comunitare, se confirmă considerentele 175-178 din regulamentul provizoriu.
7.2. Impactul asupra comercianților cu amănuntul și asupra importatorilor
(114)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 179 din regulamentul provizoriu, din cele 32 de chestionare trimise pentru evaluarea eventualului impact al măsurilor propuse asupra activității comercianților cu amănuntul și a importatorilor, s-au primit șase răspunsuri la chestionare, dintre care numai două au putut fi considerate relevante în scopul analizei interesului comunitar. Cele două răspunsuri au fost primite din partea importatorilor de lumânări.
(115)
Se amintește că piața comunitară este compusă atât din mari comercianți cu amănuntul care importă în principal lumânări direct din RPC și ulterior le revând către consumatori, cât și din importatori care vând în general altor părți intermediare din cadrul lanțului de distribuție, cu precădere comercianți cu amănuntul sau angrosiști, înainte ca produsul să ajungă la consumatorul final. Analiza pieței comunitare a indicat că, în cadrul lanțului de distribuție, prețul de consum este în general stabilit de marii comercianți cu amănuntul. Nu a fost furnizată însă nicio informație relevantă în contextul anchetei, care să permită evaluarea precisă a eventualului impact al măsurilor antidumping asupra activității lor.
(116)
Unele părți au afirmat că, în Comunitate, există două piețe distincte de comercializare cu amănuntul a lumânărilor și că producătorii comunitari aprovizionează în mod predominant segmentul superior de piață, în timp ce segmentul inferior de piață ar fi aprovizionat cu lumânări importate din RPC. Părțile au susținut că, odată cu instituirea de taxe antidumping, segmentul inferior de piață ar dispărea întrucât comercianții ar alege să elimine lumânările din gama lor de produse.
(117)
În primul rând, ar trebui observat că afirmația de mai sus potrivit căreia ar exista două piețe distincte de comercializare cu amănuntul în Comunitate sau că acest aspect ar fi putut fi un factor relevant de luat în considerare în analiza elementelor de interes comunitar, nu a fost susținută de constatările anchetei. În al doilea rând, chiar dacă există un segment inferior de piață, contrar afirmației formulate de aceste părți, se consideră că, și în cazul instituirii de măsuri antidumping, comercianții cu amănuntul ar avea încă posibilitatea de a achiziționa cel puțin o parte din lumânările lor fără a face obiectul taxelor antidumping. De fapt, pe de o parte, există diverse surse de aprovizionare disponibile pe piața comunitară și, pe de altă parte, unii producători-exportatori chinezi fie nu fac obiectul taxelor antidumping, fie fac obiectul unor taxe antidumping al căror nivel și a căror formă ar putea menține în continuare competitivitatea importurilor din RPC, chiar la prețuri neprejudiciabile. În ultimul rând, având în vedere nivelul marjelor realizate de comercianții cu amănuntul privind produsul în cauză, potrivit informațiilor disponibile, cererea nu a părut justificată și a fost, prin urmare, respinsă.
(118)
În urma comunicării provizorii, unii mari comercianți cu amănuntul, precum și alte câteva părți au contestat metoda folosită pentru estimarea marjei brute de profit pentru produsul în cauză realizată de comercianții cu amănuntul și, prin urmare, au contestat concluzia aferentă din considerentul 185 din regulamentul provizoriu, potrivit căreia, având în vedere marjele brute ridicate, taxele antidumping ar avea, dacă este cazul, un impact limitat asupra comercianților cu amănuntul.
(119)
În urma examinării cererii, ar trebui reținut că formularea din considerentul respectiv din regulamentul provizoriu ar trebui revizuită. Termenul „marje brute de profit” din considerentul 185 prima teză din regulamentul provizoriu ar trebui, de fapt, să se citească „marje comerciale”. Modificarea formulării nu afectează totuși concluziile privind impactul posibil al măsurilor asupra comercianților cu amănuntul. Rezultatul calculelor efectuate în regulamentul provizoriu rămân valabile.
(120)
În plus, aceste părți nu și-au justificat cererile și nici nu au prezentat vreo dovadă care ar fi permis determinarea unei marje de profit mai precise pentru a stabili în mod definitiv interesul comunitar. În plus, părțile nu au propus nicio metodă alternativă de evaluare a impactului taxelor asupra comercianților cu amănuntul. Pe baza celor menționate anterior, se confirmă calculele efectuate în considerentul 185 din regulamentul provizoriu.
(121)
În absența oricăror altor observații, se confirmă considerentele 183-187 din regulamentul provizoriu.
(122)
În ceea ce privește impactul măsurilor asupra importatorilor care, așa cum s-a arătat în considerentul 115, aprovizionează în principal comercianții cu amănuntul și angrosiștii cu lumânări importate, printre altele, din RPC, ancheta a indicat că lumânările sunt adesea achiziționate sau importate și ulterior ambalate împreună cu alte diverse articole conexe, precum sfeșnice pentru lumânări din sticlă și din ceramică. Ancheta a arătat că lumânările pot fi, de asemenea, vândute la un preț relativ scăzut pentru a stimula vânzările de alte produse asociate lumânărilor, pentru care se realizează profituri mai mari. În aceste circumstanțe, evaluarea impactului măsurilor asupra activității legate exclusiv de lumânări s-a dovedit dificilă.
(123)
Cu toate acestea, pe baza datelor verificate ale celor doi importatori cooperanți, s-a constatat că marjele brute totale de profit ale acestor societăți, calculate exclusiv pentru produsul în cauză nu erau scăzute (considerabil superioare valorii de 25 %). Marja de profit pentru o categorie de produse care include toate produsele asociate lumânărilor ar fi chiar mai ridicată. În plus, se consideră că orice creștere a prețului sau cel puțin o parte din creșterea posibilă a prețului legată de instituirea de măsuri antidumping privind lumânările ar putea eventual să se răsfrângă asupra lanțului de distribuție. Astfel, s-a considerat că măsurile antidumping nu ar avea probabil un impact semnificativ asupra activității în ansamblu legată de lumânări.
(124)
O analiză suplimentară a datelor furnizate de importatori a confirmat că produsul în cauză reprezintă în medie numai 3,4 % din cifra lor de afaceri totală. Acest procent a fost oarecum mai ridicat pentru unul din cei doi importatori, și, prin urmare, nu se poate exclude impactul negativ pe care instituirea de măsuri ar putea să-l aibă asupra acestui importator. Cu toate acestea, având în vedere toate interesele implicate în acest caz, s-a ajuns la concluzia că, în medie, impactul taxelor antidumping asupra activității totale a societăților importatoare nu poate fi considerat ca fiind semnificativ.
(125)
Pe baza celor menționate anterior, se confirmă concluzia din considerentul 182 din regulamentul provizoriu.
7.3. Impactul asupra consumatorilor
(126)
Afirmația menționată în considerentul 116, în sensul că există două piețe distincte de comercializare cu amănuntul și că instituirea de măsuri antidumping ar putea avea drept consecință dispariția segmentului inferior de piață, s-a referit deopotrivă la impactul asupra consumatorilor, întrucât alegerea de către consumator a lumânărilor de o calitate inferioară ar fi limitată.
(127)
Cu toate acestea, această afirmație nu a fost justificată. S-a considerat că, având în vedere structura pieței de comercializare cu amănuntul, marjele realizate de comercianții cu amănuntul și nivelul și forma taxelor antidumping, se preconizează în mod rezonabil că nu ar exista niciun risc de dispariție a segmentului inferior de piață, deoarece importatorii și comercianții cu amănuntul ar fi în măsură să absoarbă taxa, fără să o transfere la nivelul consumatorilor.
(128)
În egală măsură, se amintește că, astfel cum s-a menționat în considerentul 131, scopul măsurilor antidumping este restabilirea condițiilor comerciale adecvate pe piața comunitară, în beneficiul tuturor operatorilor, inclusiv al consumatorilor. Faptele și considerațiile menționate anterior, precum și toate informațiile disponibile în cazul de față nu indică un impact semnificativ asupra consumatorilor.
(129)
În lipsa oricărei reacții din partea asociațiilor de consumatori în urma instituirii taxelor antidumping provizorii, se confirmă concluzia formulată în considerentul 191 din regulamentul provizoriu, potrivit căreia taxele antidumping nu ar avea nicun impact semnificativ asupra consumatorilor.
7.4. Efecte de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale
(130)
Una dintre părți a afirmat că, pe baza cifrelor prevăzute în regulamentul provizoriu, producția comunitară singură nu ar satisface cererea de lumânări din Comunitate. Prin urmare, ar fi necesar să se importe lumânări din RPC pentru a satisface cererea comunitară, iar măsurile ar împiedica probabil prezența acestor lumânări pe piață.
(131)
Deși producția comunitară totală nu poate singură să fie suficientă pentru a satisface cererea de lumânări de pe piața comunitară, se amintește că se efectuează importuri din alte țări terțe și că unii producători-exportatori din RPC nu fac obiectul măsurilor. De asemenea, ar trebui subliniat că scopul instituirii de măsuri antidumping este să restabilească condițiile comerciale adecvate și nu să închidă piața pentru importuri. Prin urmare, oferta de lumânări din partea tuturor operatorilor prezenți în momentul de față pe piața comunitară ar exista în continuare și ar fi suficientă pentru a satisface cererea manifestată pe o piață din cadrul căreia efectele negative ale dumpingului prejudiciabil au fost eliminate. În consecință, afirmația este considerată ca fiind neîntemeiată.
(132)
Având în vedere cele menționate anterior și în absența oricăror altor observații, se confirmă considerentele 194-195 din regulamentul provizoriu.
7.5. Concluzie privind interesul comunitar
(133)
Pe baza elementelor menționate anterior, se concluzionează că nu există motive întemeiate împotriva instituirii de măsuri antidumping în cazul de față.
8. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
8.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(134)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul comunitar, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive în vederea împiedicării agravării prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.
(135)
În lipsa observațiilor în urma comunicării provizorii, s-a folosit aceeași metodologie ca cea menționată în considerentul 199 din regulamentul provizoriu, în vederea obținerii prețurilor neprejudiciabile. Cu toate acestea, s-au aplicat deopotrivă aceleași revizuiri, astfel cum au fost prezentate în considerentele 89 și 90, pentru calcularea marjelor de prejudiciu, care au fost adaptate în consecință.
8.2. Forma și nivelul taxelor
(136)
Pe baza celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a se depăși marja de dumping constatată.
(137)
Ținând cont de observațiile formulate de unele părți interesate, în urma comunicării provizorii, precum și de reviziile descrise în prezentul regulament, anumite marje au fost modificate.
(138)
Marjele de dumping și de prejudiciu au fost stabilite după cum urmează:
Societatea
Marjă de dumping
Marjă de eliminare a prejudiciului
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co, Ltd
47,7 %
28,3 %
Dalian Bright Wax Co, Ltd
13,8 %
11,7 %
Dalian Talent Gift Co, Ltd
48,4 %
25,9 %
Gala-Candles (Dalian) Co, Ltd
0 %
N/A
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co, Ltd
0 %
N/A
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co, Ltd
14,0 %
0 %
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co, Ltd
0 %
N/A
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co, Ltd
18,8 %
0 %
Societăți cooperante neincluse în eșantion
31,8 %
25,5 %
Toate celelalte societăți
62,9 %
37,1 %
(139)
După cum se prevede în considerentul 203 din regulamentul provizoriu, având în vedere faptul că, de foarte multe ori, lumânările sunt importate în seturi împreună cu suporturi pentru lumânări, sfeșnice sau alte articole, s-a considerat adecvat ca taxele să fie stabilite ca valori fixe pe baza conținutului de combustibil al lumânărilor, inclusiv fitilul.
(140)
Unele părți au afirmat că măsurile ar trebui să fie bazate pe o taxă ad valorem, întrucât măsura bazată pe greutatea conținutului de combustibil al lumânărilor ar fi dificilă pentru importatori și ar genera confuzie și o perturbare semnificativă a pieței.
(141)
În acest sens, se amintește că, în momentul importului, seturile care conțin lumânări au fost clasificate drept lumânări. Acest lucru înseamnă că o eventuală taxă ad valorem s-ar aplica la întreaga valoare a setului. În acest scop, s-a considerat mai adecvată stabilirea de taxe sub formă de sume fixe pe baza conținutului de combustibil al lumânărilor, în vederea evitării instituirii nejustificate de taxe antidumping pentru mărfuri importate care sunt în prezent clasificate drept lumânări, dar în cadrul cărora lumânarea poate reprezenta o fracțiune din greutatea sau din valoarea produsului importat. În aceste condiții, cererea a fost respinsă.
(142)
Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată cu privire la societățile în cauză pe perioada anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa la nivel național aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile, astfel, exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate, care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(143)
Orice cerere de aplicare a nivelului individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma înființării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante, și anume, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma schimbării denumirii sau a modificării respective privind entitățile de producție și de vânzare. După caz, regulamentul este modificat în consecință prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(144)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande instituirea unor taxe antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată face observații ulterioare acestei comunicări. Comentariile transmise de părți au fost atent examinate și, acolo unde a fost cazul, constatările au fost modificate în consecință.
(145)
În vederea asigurării tratamentului egal între orice noi producători-exportatori și societățile cooperante neincluse în eșantion, enumerate în anexa I, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice oricăror noi exportatori care nu ar fi, în mod normal, îndreptățiți la o reexaminare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, respectiva dispoziție neaplicându-se în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
8.3. Angajamente
(146)
În urma comunicării faptelor și considerațiilor esențiale, pe baza cărora s-a intenționat să se recomande instituirea de taxe antidumping definitive, unul dintre producătorii-exportatori din RPC neinclus în eșantion a oferit un angajament privind prețurile în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(147)
În acest sens, se precizează că produsul în cauză constă în sute de tipuri de produse diferite care prezintă caracteristici diverse și variații semnificative de preț. Producătorul-exportator a oferit numai un preț minim la import („PMI”) pentru toate produsele, la un nivel care nu ar fi garantat eliminarea dumpingului prejudiciabil pentru toate produsele. În plus, se menționează, de asemenea, că numărul ridicat de tipuri de produse face potențial imposibilă stabilirea de prețuri minime adecvate pentru fiecare tip de produs, care ar putea fi monitorizate în mod corespunzător de Comisie, chiar dacă producătorul-exportator a oferit PIM-uri diferite pentru fiecare dintre ele. În aceste condiții, s-a concluzionat că oferta de angajament trebuie să fie respinsă ca fiind impracticabilă.
8.4. Perceperea definitivă a taxelor provizorii și monitorizarea specială
(148)
Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei comunitare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite. În cazul în care taxele definitive sunt mai mici decât taxele provizorii, sumele constituite provizoriu în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive se returnează. Atunci când taxele definitive sunt mai mari decât taxele provizorii, nu se percep definitiv decât sumele constituite cu titlu de taxe provizorii.
(149)
Pentru a minimaliza riscurile de circumvenție cauzate de diferența mare dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Măsurile speciale prevăd prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care respectă cerințele prezentate în anexa II. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură sunt supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți producători-exportatori.
(150)
În cazul în care volumul exporturilor uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei crește semnificativ după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere a volumului constituie ea însăși o modificare a structurii schimburilor comerciale, cauzată de instituirea de măsuri în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă împotriva circumvenției. Ancheta poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, de a institui o taxă la scară națională.
(151)
În urma primirii observațiilor și a informațiilor relevante din partea societăților în cauză, s-a considerat necesară efectuarea unor corecturi ale denumirilor societăților enumerate în anexa la regulamentul provizoriu. În consecință, aceste modificări au fost incluse în lista societăților enumerate în anexa I,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de lumânări, lumânări subțiri și articole similare, altele decât candele și alte tipuri de lumânări de exterior, încadrate la codurile NC ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 și ex 3406 00 90 (coduri TARIC: 3406001190, 3406001990 și 3406009090) și originare din Republica Populară Chineză.
În sensul prezentului regulament, „candelele și alte lumânări de exterior” înseamnă lumânări, lumânări subțiri și articole similare care prezintă una sau mai multe dintre următoarele caracteristici:
(a)
combustibilul lor conține mai mult de 500 ppm de toluen;
(b)
combustibilul lor conține mai mult de 100 ppm de benzen;
(c)
sunt prevăzute cu un fitil cu un diametru de cel puțin 5 milimetri;
(d)
sunt prezentate într-un recipient de plastic individual cu pereți verticali de cel puțin 5 cm înălțime.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii se stabilește la o sumă fixă în euro pe tonă de combustibil (de obicei, dar nu în mod necesar, sub formă de seu, stearină, ceară de parafină sau alte tipuri de ceară, inclusiv fitilul) conținut în produsele fabricate de societăți, astfel cum se arată mai jos:
Societatea
Nivelul taxei în euro pe tonă de combustibil
Cod adițional TARIC
Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co, Ltd
321,83
A910
Dalian Bright Wax Co, Ltd
171,98
A911
Dalian Talent Gift Co, Ltd
367,09
A912
Gala-Candles (Dalian) Co, Ltd
0
A913
M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co, Ltd
0
A951
Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co, Ltd
0
A914
Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co, Ltd, și societatea sa afiliată Shaoxing Koman Home Interior Co, Ltd
0
A915
Qingdao Kingking Applied Chemistry Co, Ltd
0
A916
Societățile enumerate în anexa I
345,86
A917
Toate celelalte societăți
549,33
A999
(3) În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circulație, atunci când prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (4), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus cu un procent proporțional cu prețul efectiv plătit sau care ar trebui plătit.
(4) Aplicarea nivelurilor taxelor individuale prevăzute pentru societățile menționate la alineatul (2) și în anexa I este condiționată de prezentarea unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele stabilite în anexa II, autorităților vamale din statele membre. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabile pentru toate celelalte societăți.
(5) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele plătite cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1130/2008 privind importurile de anumite lumânări, lumânări subțiri și articole similare care se încadrează la codurile NC ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 și ex 3406 00 90 (coduri TARIC: 3406001190, 3406001990 și 3406009090) și sunt originare din Republica Populară Chineză se percep în mod definitiv. Sumele plătite în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive se returnează. Atunci când taxele definitive sunt mai mari decât taxele provizorii, se percep definitiv numai sumele plătite în cuantumul taxelor provizorii.
Articolul 3
În cazul în care orice parte din Republica Populară Chineză prezintă probe suficiente Comisiei că:
(a)
nu a exportat mărfurile menționate la articolul 1 alineatul (1) originare din Republica Populară Chineză în cursul perioadei de anchetă, și anume între 1 ianuarie 2007 și 31 decembrie 2007;
(b)
nu este afiliată niciunui exportator sau producător supus măsurilor instituite prin prezentul regulament;
(c)
fie a exportat efectiv mărfurile în cauză, fie îi incumbă o obligație contractuală irevocabilă de export a unei cantități semnificative în Comunitate după încheierea perioadei de anchetă,
Consiliul, hotărând cu majoritate simplă la propunerea Comisiei, poate, după consultarea comitetului consultativ, modifica articolul 1 alineatul (2) pentru a aplica părții respective nivelul taxei aplicabil producătorilor care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion, și anume 345,86 EUR pe tonă de combustibil.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat Bruxelles, 11 mai 2009.