32005R0639
L 107/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 639/2005 AL CONSILIULUI
din 25 aprilie 2005
de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de furfural originar din Republica Populară Chineză după reexaminarea în temeiul expirării măsurilor, efectuată în baza articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1. Măsuri în vigoare
(1)
În ianuarie 1995, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 95/95 (2), măsuri antidumping definitive, sub forma unui drept specific, la importurile de furfural originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Dreptul specific se ridică la 352 EUR pe tonă. În urma unei reexaminări intermediare începute în mai 1997 la cererea unui exportator chinez, măsurile în cauză au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 2722/1999 (3) pentru o perioadă suplimentară de patru ani.
2. Deschiderea unei anchete de reexaminare în temeiul expirării măsurilor
(2)
În urma publicării, în martie 2003, a unui aviz de expirare viitoare a măsurilor antidumping în vigoare la importurile de furfural originar din RPC (4), Comisia a primit, la 19 septembrie 2003, o cerere de reexaminare, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(3)
Această cerere a fost depusă de Furfural Español SA (denumit în continuare „reclamantul”), care reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 25 % din producția comunitară totală de furfural. Celălalt producător comunitar, Lenzing AG, a susținut această cerere. Cei doi producători reprezintă împreună 100 % din producția comunitară de furfural. Cererea sublinia că expirarea măsurilor ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei comunitare.
(4)
Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5).
3. Părțile interesate de anchetă
(5)
Comisia a informat oficial autoritățile chineze, producători-exportatorii chinezi, producătorii din țara analoagă (Argentina) și producătorii, importatorii/comercianții și utilizatorii industriali comunitari cunoscuți ca fiind interesați despre deschiderea reexaminării. Părțile interesate au avut posibilitatea să își facă cunoscut punctul de vedere în scris și să solicite să fie audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(6)
Au fost trimise chestionare tuturor părților care au fost informate oficial despre deschiderea reexaminării și celor care au cerut să primească un chestionar în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(7)
Au răspuns la chestionar cei doi producători comunitari, un importator/comerciant, un utilizator industrial și un producător din țara analoagă.
(8)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii riscului continuării sau al reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și a interesului Comunității. Au fost efectuate vizite de verificare la următoarele societăți:
(a)
producător din țară analoagă
-
Indunor SA, Buenos Aires, Argentina;
(b)
producător comunitar
-
Furfural Español SA, Alcantarilla, Spania;
(c)
importator independent
-
International Furan Chemicals BV, Rotterdam, Țările de Jos.
(9)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a cuprins perioada dintre 1 octombrie 2002 și 30 septembrie 2003 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea evoluției situației în scopul evaluării posibilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2000 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(10)
Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, și anume furfuralul originar din RPC, clasificat la codul 2932 12 00 din Nomenclatura Combinată (NC). Furfuralul este cunoscut, de asemenea, sub numele de „2-furaldehidă”.
(11)
Furfuralul este un lichid galben deschis, cu un miros înțepător caracteristic, care se obține prin prelucrarea diferitelor tipuri de deșeuri agricole. Furfuralul are două aplicații principale: ca solvent selectiv în rafinarea petrolului pentru producerea de uleiuri lubrifiante și ca materie primă pentru obținerea alcoolului furfurilic, utilizat pentru fabricarea rășinii sintetice pentru matrițe de turnătorie.
2. Produsul similar
(12)
Ca și în cazul anchetelor precedente, prezenta anchetă a stabilit că furfuralul fabricat în RPC și exportat spre Comunitate, furfuralul fabricat și vândut în țara analoagă (Argentina) și cel fabricat și vândut în Comunitate de producătorii comunitari prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și este destinat acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
(13)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există sau nu un dumping și, după caz, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să ducă la continuarea dumpingului.
1. Observații preliminare
(14)
Dintre cei 24 de producători-exportatori chinezi menționați în cerere, nici unul nu a cooperat la anchetă și nici unul nu a comunicat informații. Ținând cont de acest refuz de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, concluziile referitoare la dumping formulate în continuare se bazează pe datele disponibile, în special pe datele Eurostat și pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare. În acest sens, se observă că Eurostat prezintă numai importurile efectuate în regimul de perfecționare activă în cursul perioadei de anchetă.
2. Țara analoagă
(15)
RPC fiind o economie în tranziție, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza informațiilor obținute dintr-o țară terță cu economie de piață corespunzătoare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(16)
În avizul de deschidere, precum și pe parcursul anchetei inițiale, Argentina a fost propusă ca țară analoagă, în scopul stabilirii valorii normale. În urma publicării avizului de deschidere, nu a fost primită nici o observație referitoare la țara analoagă propusă.
(17)
Un producător de furfural din Argentina a cooperat la anchetă, răspunzând chestionarului și acceptând verificarea la fața locului a răspunsurilor sale. Ancheta a demonstrat că piața argentiniană de furfural, aprovizionată în proporție de 72 % din producția locală și pentru rest din importul din țările terțe, este concurențială. Volumul producției argentiniene reprezintă mai mult de 60 % din volumul exporturilor chineze ale produsului în cauză spre Comunitate pentru perfecționare activă. Prin urmare, piața argentiniană a fost considerată suficient de reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC.
(18)
Prin urmare, s-a concluzionat, ca și în ancheta inițială, că Argentina reprezintă o țară analoagă corespunzătoare, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3. Valoarea normală
(19)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat, și anume pe baza prețului plătit sau care trebuie să fie plătit pe piața internă argentiniană clienților independenți, deoarece s-a constatat că vânzările în cauză sunt efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale.
(20)
Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat de pe piața internă practicat de producătorul argentinian care a cooperat față de clienții independenți.
4. Prețul de export
(21)
Deoarece nici una dintre societățile chineze care au exportat spre Comunitate nu a cooperat la anchetă, prețurile de export au fost stabilite pe baza faptelor disponibile. S-a considerat că baza cea mai adecvată o constituie datele Eurostat privind importurile comunitare ale produsului în cauză. Cu toate că aceste importuri au fost efectuate în regim de perfecționare activă (furfuralul chinez era transformat în alcool furfurilic pentru export), nimic nu sugerează că acestea nu constituie o bază rezonabilă pentru stabilirea prețurilor de export. În plus, vizita de verificare la importatorul care a cooperat a confirmat că datele Eurostat corespund datelor verificate. Prețul de export a fost stabilit, astfel, pe baza datelor Eurostat privind importurile chineze efectuate pentru perfecționarea activă.
5. Comparație
(22)
În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport și asigurare, care afectau contabilitatea prețurilor.
6. Marja de dumping
(23)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparări între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export la același nivel comercial. Această comparare a arătat existența unui dumping important. În fapt, marja de dumping constatată în perioada de anchetă este mai mare decât marja de dumping de 62,6 % stabilită în cursul anchetei inițiale și al revizuirii anterioare.
7. Evoluția exporturilor în caz de abrogare a măsurilor
(a) Exporturile
(24)
Ancheta a arătat că acele cantități exportate de RPC spre Comunitate pentru perfecționare activă au crescut semnificativ din 2000 până în perioada de anchetă (considerentul 33). În caz de abrogare a măsurilor, se poate aștepta ca exporturile din RPC să crească semnificativ, chiar în afara regimului de perfecționare activă, ținând cont de diferența semnificativă de prețuri dintre producătorii chinezi și cei comunitari de furfural și a capacității neutilizate descrise la considerentul 26.
(b) Capacitatea neutilizată în RPC
(25)
Având în vedere că există puține informații publice disponibile despre industria chineză de furfural, concluziile următoare se bazează în principal pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare.
(26)
În conformitate cu cererea de reexaminare în temeiul expirării măsurilor, producția totală chineză de furfural este de aproximativ 180 000 tone pe an, adică de patru ori mai mult decât consumul comunitar total al acestui produs. Nivelul de utilizare a capacității chineze este de aproximativ 70 %, ceea ce înseamnă că există o capacitate neutilizată de aproximativ 50-60 000 tone pe an în RPC, cifră superioară consumului total din Comunitate. În conformitate cu producătorii comunitari, producția chineză se schimbă constant, în funcție de nevoi. În această privință, anumite uzine sunt închise temporar și redeschise atunci când este necesar. În prezent, se consideră că sunt active mai mult de 80 de uzine de producție de furfural, situate în principal în nord-estul RPC.
(27)
Prin urmare, importantele capacități de producție de care dispune RPC și flexibilitatea cu care sunt redeschise uzinele dovedesc capacitatea producătorilor chinezi de a crește rapid producția lor și a o orienta spre o piață de export sau spre alta, inclusiv spre piața comunitară, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
(c) Exporturile pentru perfecționare activă
(28)
Este necesar să se precizeze că toate exporturile produsului în cauză din RPC spre Comunitate au fost efectuate pe parcursul perioadei de anchetă, în regim de perfecționare activă. Furfuralul chinez a fost transformat în alcool furfurilic pentru export. Este rezonabil să se presupună că abrogarea măsurilor ar duce la o reluare a exporturilor din RPC spre Comunitate, în afara regimului de perfecționare activă. Este probabil că aceste exporturi suplimentare vor face obiectul unor importante practici de dumping. Într-adevăr, prețurile actuale ale exporturilor efectuate în regim de perfecționare activă nu sunt afectate de drepturile antidumping, deoarece aceste exporturi sunt scutite de drepturi. Producătorii comunitari și exportatorii chinezi concurează pentru aceste vânzări bazându-se pe ipoteza că nu există drepturi care trebuie achitate. Prin urmare, se poate presupune în mod rezonabil că aceste prețuri sunt, de asemenea, indicatori ai nivelurilor prețurilor viitoare în caz de abrogare a măsurilor. Este necesar, de asemenea, să se precizeze că prețurile exporturilor chineze efectuate în regim de perfecționare activă sunt mai mici cu 44 % decât prețurile practicate de producătorii comunitari pe parcursul perioadei de anchetă și că, chiar dacă acestea nu erau mai mici decât prețurile comunitare, ar face în continuare obiectul unui dumping.
8. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului
(29)
Deoarece RPC are o capacitate de producție neutilizată semnificativă și exportă în prezent spre Comunitate numai pentru perfecționare activă, este de așteptat ca, în caz de abrogare a măsurilor, volumele suplimentare să fie orientate spre piața comunitară în cantități importante.
(30)
Ancheta a arătat că exporturile din RPC sunt încă realizate la prețuri de dumping, iar marja de dumping stabilită în cursul perioadei de anchetă este chiar mai mare decât cea stabilită în cursul revizuirii anterioare. Ținând cont de circumstanțele specifice prezentului caz, este rezonabil să se creadă că pe viitor practica dumpingului va continua.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE
(31)
Există doi producători comunitari ai produsului în cauză. În afara reclamantului, celălalt producător comunitar, Lenzing AG (denumit în continuare „celălalt producător comunitar”), a susținut cererea de reexaminare. Pe parcursul perioadei de anchetă, cei doi producători reprezentau împreună 100 % din producția comunitară de furfural. Cele două societăți au răspuns chestionarelor și au cooperat pe deplin la anchetă. Pe această bază, cei doi producători comunitari constituie industria comunitară, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Din motive de confidențialitate, datele privind rezultatele din industria comunitară sunt prezentate doar sub formă de indici.
E. SITUAȚIA PIEȚEI COMUNITARE
1. Consumul comunitar
(32)
Consumul comunitar s-a bazat pe volumele combinate ale vânzărilor din industria comunitară în Comunitate, ale importurilor din RPC efectuate în regim de perfecționare activă și ale importurilor din alte țări terțe. Consumul comunitar de furfural a crescut semnificativ între 2000 și 2001. În 2002, acesta a scăzut la un nivel aproximativ egal cu cel din 2000. Între 2000 și perioada de anchetă, consumul comunitar de furfural a crescut cu 9 %. Evoluția consumului este legată de faptul că furfuralul este utilizat, de asemenea, pentru producerea alcoolului furfurilic. Producția și vânzarea alcoolului furfurilic au crescut în 2001, dar au scăzut semnificativ în 2002, astfel încât consumul de furfural a scăzut în consecință. În perioada de anchetă, vânzarea și producția de alcool furfurilic au reînceput să crească, precum și consumul de furfural.
2. Importurile din RPC
(a) Volume, cote de piață și prețuri
(33)
Pe baza informațiilor Eurostat, importurile din RPC au fost efectuate, din 2001, doar în regim de perfecționare activă. Această practică a început în 2000, an în care 75 % din importurile chineze au fost efectuate în acest regim. Volumele importate din RPC au crescut de la 3 198 tone la 5 167 tone în perioada examinată, ceea ce reprezintă o creștere de 61,6 % între 2000 și perioada de anchetă. Este necesar să se precizeze că, în 2002, vânzarea de alcool furfurilic a scăzut semnificativ. Totuși, această scădere a fost urmată de o creștere în perioada de anchetă. Cota de piață a acestor importuri din China a crescut, în perioada examinată, de la 8,2 la 12,4 %. Fluctuațiile care au caracterizat aceste importuri chineze de furfural se datorează, cu siguranță, într-o anumită măsură, fluctuațiilor producției de alcool furfurilic, dar acest fenomen nu poate explica creșterea semnificativă a volumelor importate, în special pe parcursul perioadei de anchetă, precum și a cotelor de piață. Prețul mediu al importurilor chineze a scăzut de la 648,68 EUR pe tonă în 2000 la 508,65 EUR pe tonă în perioada de anchetă, adică un regres de 21,6 % în perioada examinată. Compararea prețurilor unitare ale furfuralului practicate de producătorii chinezi cu cele aplicate de producătorii comunitari dovedește în mod clar o tendință de creștere a subcotării. La începutul perioadei examinate, în 2002, prețurile chineze erau cu 4,4 % mai mici decât cele ale producătorilor comunitari. În perioada de anchetă, această diferență a ajuns la 44,1 %.
Tabelul 2
Importurile din RPC în regim de perfecționare activă
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Volum (în tone)
3 198
4 143
2 450
5 167
Indice
100
130
77
162
Cotă de piață
8,3 %
9,2 %
6,4 %
12,4 %
Preț în EUR pe tonă
648,68
678,48
540,06
508,65
Indice
100
104,6
83,3
78,4
3. Situația economică a industriei comunitare
(a) Producția
(34)
Producția industriei comunitare a scăzut în fiecare an în cursul perioadei examinate, fiind cu 15 % mai mică în perioada de anchetă în raport cu anul 2000. Unul dintre producătorii comunitari și-a încetat producția de furfural în una dintre uzinele sale de producție în 2000.
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(35)
Capacitatea de producție a scăzut ușor în perioada examinată, după ce a crescut cu 3,9 % în 2001 față de 2000. Încetarea producției de furfural într-o uzină de producție în 2000 nu se reflectă în cifrele de mai sus privind capacitatea, deoarece societatea consideră această uzină ca făcând parte din capacitatea sa de producție, ceea ce înseamnă că producția se poate relansa în puțin timp în caz de necesitate.
Tabelul 5
Utilizarea capacității
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Indice
100
91
87
86
(36)
Tabelul de mai sus arată că utilizarea capacității a scăzut anual pe durata perioadei examinate, scăzând cu 14 % în perioada examinată, față de anul 2000.
(c) Vânzările în Comunitate
(37)
Între 2000 și perioada de anchetă, vânzările industriei comunitare spre clienți independenți din Comunitate au scăzut cu 13 %. Scăderea a fost deosebit de semnificativă între 2000 și 2002, industria mărind prețurile pentru a compensa creșterea semnificativă a costului materiilor prime. Pe parcursul perioadei de anchetă, această tendință a putut fi împiedicată, deoarece industria comunitară și-a diminuat prețurile, pentru a evita noi pierderi ale volumelor de vânzare.
(d) Prețurile
(38)
Prețurile medii de vânzare ale furfuralului au crescut cu 35 % între 2000 și 2002, perioadă în care industria comunitară a căutat să compenseze puternica creștere a costului materiilor prime, mărind prețurile sale de vânzare.
(e) Cota de piață
(39)
Cota de piață deținută de industria comunitară a scăzut cu 19 % între 2000 și perioada de anchetă. Cota de piață a producătorilor comunitari a scăzut mai ales între 2000 și 2001. Consumul comunitar de furfural a scăzut semnificativ în 2002, în special din cauza diminuării producției de alcool furfurilic. Vânzările de furfural ale industriei comunitare au înregistrat, de asemenea, o scădere în 2002. Cu toate acestea, scăderea vânzărilor industriei comunitare a fost relativ mai slabă decât diminuarea consumului de furfural în 2002. Prin urmare, cota de piață a industriei comunitare a crescut în 2002. În perioada de anchetă, consumul de furfural, precum și importurile chineze au continuat să crească, în timp ce vânzările industriei comunitare au rămas aproape la același nivel ca în anul anterior. Prin urmare, cota de piață a industriei comunitare a scăzut.
(f) Stocurile
(40)
Tabelul anterior arată că stocurile industriei comunitare au crescut cu 22 % în cursul perioadei examinate. Această creștere a fost deosebit de semnificativă între 2001 și 2002, perioadă în cursul căreia stocurile au crescut cu 24 %. Sto curile reprezentau 9,4 % din volumul vânzărilor industriei comunitare în Uniunea Europeană în 2000, dar au crescut cu 13,3 % din vânzările în Uniunea Europeană în perioada de anchetă.
(g) Rentabilitatea
(41)
Rentabilitatea totală a industriei comunitare s-a menținut la un nivel onorabil pe parcursul perioadei examinate. Totuși, această situație se explică în principal prin faptul că celălalt producător comunitar, semnatar al cererii, a avut o rentabilitate foarte ridicată în cursul tuturor anilor în cauză, în timp ce rentabilitatea reclamantului a scăzut puternic (8,2 puncte procentuale) în aceeași perioadă. Celălalt producător comunitar obține furfural ca produs derivat al producției de pastă de viscoză, în timp ce reclamantul utilizează coajă de migdale ca materie primă principală pentru producția de furfural. Prețul cojilor de migdale a crescut considerabil între 2000 și 2002 (creștere cu 51 %), reducând puternic marja profitului reclamantului, în timp ce costul materiei prime utilizate de producătorul comunitar a crescut doar moderat. Creșterea costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale, în termeni absoluți, suportate de reclamant a rămas limitată (5,5 % între 2000 și perioada de anchetă). Prin urmare, scăderea rentabilității a fost cauzată în principal de creșterea costului materiilor prime. Creșterea prețurilor de vânzare a furfuralului pentru a compensa creșterea costului materiilor prime a provocat o scădere a vânzărilor.
(h) Fluxul de lichidități
(42)
Fluxul de lichidități și-a continuat tendința observată pentru rentabilitate, crescând semnificativ între 2000 și 2001, dar deteriorându-se în următorii ani. La fel ca în cazul rentabilității, celălalt producător comunitar semnatar al cererii a avut un flux de lichidități excepțional de favorabil în perioada examinată, în timp ce reclamantul a înregistrat o netă scădere a fluxului său de lichidități (- 42,7 %) în aceeași perioadă.
(i) Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului
(43)
Investițiile au scăzut considerabil între 2000 și 2002, crescând ulterior în perioada de anchetă, atunci când producătorul comunitar a efectuat investiții substanțiale în linia sa de producție de pastă de viscoză (furfuralul este un produs derivat rezultat din procesul de fabricare a pastei). Investițiile reclamantului au scăzut cu 80 % în perioada examinată. Ancheta a arătat că randamentul investițiilor s-a deteriorat pe parcursul perioadei examinate, urmând prin aceasta evoluția rentabilității.
Tabelul 13
Randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Indice
100
207
38
34
Evoluție
107,4
-81,7
-11,0
(44)
Cifrele privind randamentul investițiilor din tabelul de mai sus prezintă doar evoluția reclamantului. Acest tabel evidențiază o deteriorare evidentă a randamentului investițiilor acestuia în perioada examinată. În ceea ce-l privește pe celălalt producător comunitar semnatar al cererii, reclamantul face parte dintr-un grup de societăți care își concentrează activitatea pe alte produse decât furfuralul. Furfuralul este, în fapt, un mic produs derivat, provenit din unul dintre aceste procese principale de producție. Prin urmare, societatea nu este în măsură să calculeze un randament fiabil al investițiilor pentru furfural. Din cauza deteriorării rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea reclamantului de a mobiliza capitalul s-a înrăutățit semnificativ în perioada examinată. Această înrăutățire apare, de asemenea, în mod clar la nivelul investițiilor reclamantului, care au scăzut brusc cu 80 % în perioada examinată.
(j) Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(45)
Tabelul anterior arată că ocuparea forței de muncă a scăzut cu 18 % în cursul perioadei examinate. Scăderea ocupării forței de muncă în 2000/2001 se explică prin încetarea producției de furfural într-o uzină de producție.
(46)
Productivitatea a crescut cu 4 % în perioada în acuză, astfel cum arată tabelul de mai jos:
Tabelul 15
Productivitatea
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Indice
100
126
104
104
Evoluție
25,6
-17,4
0,5
(47)
În cursul perioadei examinate, salariile medii ale persoanelor angajate în industria comunitară au crescut cu 6 % pe an, adică o creștere mai mică decât cea a ratei inflației medii din Comunitate:
Tabelul 16
Salariile
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Indice
100
99
97
106
Evoluție
-0,8
-1,9
8,7
(k) Importanța marjei de dumping și efectele dumpingului sau ale subvenționării anterioare
(48)
Dat fiind că dumpingul a continuat la niveluri comparabile, chiar mai mari decât cele stabilite în cursul anchetelor anterioare (considerentul 1), efectul creșterii marjei de dumping reale asupra situației industriei comunitare nu poate fi considerat ca fiind diferit de cel care a fost stabilit în cursul acestor anchete.
(l) Creșterea
(49)
În timp ce consumul comunitar a crescut cu 7 % în perioada examinată, producția, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei comunitare au scăzut în aceeași perioadă. În același timp, volumul și cota de piață ale importurilor din RPC au crescut considerabil. Aceasta înseamnă că industria comunitară nu a profitat din plin de expansiunea pieței în cursul perioadei examinate.
4. Efectele altor factori
(a) Prețul materiilor prime
(50)
Creșterea considerabilă a prețului materiei prime utilizate de reclamant, în 2001 și 2002, a avut evident un impact negativ asupra rentabilității în cursul acestor ani. Cu toate acestea, situația s-a schimbat în perioada de anchetă, când prețurile materiilor prime au scăzut. Prin urmare, cu toate că fluctuațiile prețurilor materiilor prime au putut contribui la crearea situații precare a industriei comunitare în perioada examinată, acestea nu au avut o amploare de natură să cauzeze un prejudiciu în perioada de anchetă.
(b) Exporturile Comunității
(51)
În conformitate cu datele Eurostat, totalul exporturilor Comunității în perioada examinată a fost nesemnificativ (una sau două tone pe an). Prin urmare, exporturile industriei comunitare nu au putut contribui la prejudiciul eventual suferit de industria comunitară în perioada examinată.
(c) Volumul și prețul importurilor din alte țări terțe
(52)
În conformitate cu Eurostat, volumele și prețul mediu al furfuralului importat în Comunitate din alte țări decât RPC, au evoluat după cum urmează:
Tabelul 17
Importurile în Comunitate din alte țări terțe (volum)
(în tone)
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Thailanda
167
551
1 481
888
Slovenia
1 227
1 290
1 204
1 410
Africa de Sud
4 183
7 852
2 601
3 706
Republica Dominicană
24 017
25 509
25 157
25 213
Total
29 594
35 202
30 443
31 217
Tabelul 18
Importurile în Comunitate din alte țări terțe (prețul mediu)
(EUR/t)
2000
2001
2002
Perioada de anchetă
Thailanda
2 150
1 849
5 271
635
Slovenia
694
618
647
635
Africa de Sud
1 158
1 558
543
832
Republica Dominicană
543
1 235
541
452
Medie
645
1 294
775
510
(53)
Volumele de furfural importat din alte țări terțe decât RPC au rămas relativ stabile pe parcursul perioadei examinate, cu excepția anului 2001, când importurile din Africa de Sud și din Republica Dominicană, în special, au crescut ca urmare a creșterii consumului de furfural pentru producția de alcool furfurilic. Este necesar să se precizeze că, astfel cum a demonstrat deja ancheta inițială, importurile din Republica Dominicană constau exclusiv în livrări de la o societate mamă spre filiala sa europeană pentru a produce alcool furfurilic. Prețurile aplicate în aceste tranzacții sunt, așadar, prețuri de transfer între societăți de legătură și nu reflectă prețurile reale ale pieței. Se precizează că furfuralul din Republica Dominicană nu este disponibil pe piața liberă a Comunității. Prin urmare, nici un indiciu nu permite să se afirme că aceste importuri au contribuit la situația precară a industriei comunitare. Importurile din Africa de Sud, al doilea mare exportator, au scăzut cu 11 % în perioada examinată. În cursul perioadei de anchetă, prețurile medii ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția Republicii Dominicane, erau cu mult mai mari decât prețurile importurilor din RPC efectuate în regim de perfecționare activă. Prin urmare, s-a concluzionat că, deși celelalte importuri au contribuit la situația precară a industriei comunitare, volumul și prețurile lor nu pot fi considerate ca având un efect substanțial.
5. Concluzie privind situația industriei comunitare
(54)
După instituirea măsurilor antidumping, situația industriei comunitare s-a stabilizat, dar rămâne fragilă. Producția, capacitatea de producție și vânzările au scăzut, precum și prețurile de vânzare și cota de piață a industriei comunitare. Investițiile, randamentul investițiilor și ocuparea forței de muncă au scăzut, de asemenea, în timp ce stocurile au crescut, în special între 2001 și 2002, în paralel cu scăderea vânzărilor și a cotei de piață. Rentabilitatea și fluxul de lichidități s-au ameliorat în medie pe parcursul perioadei examinate, dar au scăzut din 2001. Indicatorii de prejudiciu nu permit, prin urmare, să se concluzioneze că există un prejudiciu evident. Pe de altă parte, este necesar să se sublinieze că cei doi producători comunitari nu sunt în aceeași situație, reclamantul aflându-se într-o poziție mult mai precară decât celălalt producător comunitar semnatar al solicitării. În ceea ce-l privește pe primul producător, este posibil ca prejudiciul să fi fost cauzat parțial de prețurile materiilor prime. În aceste condiții și în special datorită faptului că importurile din RPC au fost efectuate doar în regim de perfecționare activă, nu a fost posibil să se concluzioneze că s-a continuat prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, s-a examinat dacă prejudiciul va reapărea în cazul expirării măsurilor.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(55)
Se amintește că considerentele 29 și 30 concluzionau că expirarea măsurilor putea duce la o creștere semnificativă a exporturilor care fac obiectul unui dumping din RPC spre Comunitate.
(56)
Într-adevăr, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping efectuate în regim de perfecționare activă a crescut în mod considerabil în perioada examinată. Astfel cum s-a menționat mai sus, este probabil ca, fără măsurile antidumping în vigoare, volume tot mai mari să fie introduse pe piața Comunității la prețuri foarte mici, mult mai mici decât prețurile industriei comunitare. În prezent, diferența de prețuri dintre produsul importat din China și cel fabricat de industria comunitară este mai mare de 40 %.
(57)
Astfel cum s-a arătat la considerentul 26, se estimează că acele capacități neutilizate în RPC sunt suficiente pentru a răspunde în întregime cererii comunitare de furfural. În cazul expirării măsurilor în vigoare, există o amenințare reală că o parte importantă a capacităților de producție neutilizate de RPC va fi folosită pentru invadarea pieței comunitare cu furfural. Se pare că nu există altă piață disponibilă pentru a absorbi capacitatea chineză.
(58)
În momentul examinării efectului importurilor suplimentare la preț mic asupra industriei comunitare, trebuie precizat că sosirea bruscă a unei cantități semnificative de importuri care fac obiectul unui dumping ar cauza de îndată o puternică scădere a prețurilor pe piața Comunității, întrucât industria comunitară ar trebui să facă eforturi în primul rând pentru a-și menține cota de piață și producția. Aceasta ar avea ca efect scăderea rentabilității industriei comunitare și provocarea de pierderi. Este clar că, în acest caz, producătorii comunitari ar suferi un prejudiciu important, cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping sau chiar ar risca să nu supraviețuiască acestei situații.
(59)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor ar duce, în mod probabil, la o reapariție a prejudiciului rezultat din importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
G. INTERESUL COMUNITĂȚII
1. Observație preliminară
(60)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prelungirea măsurilor antidumping în vigoare este contrară interesului Comunității, în ansamblul său. Stabilirea interesului Comunității se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor în cauză, adică a celor din industria comunitară, ale importatorilor-comercianți, precum și ale utilizatorilor și furnizorilor produsului în cauză.
(61)
Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era contrară intereselor Comunității. În plus, prezenta anchetă este o anchetă de reexaminare în temeiul expirării măsurilor, care analizează o situație în care există măsuri antidumping în vigoare.
(62)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziei conform căreia este probabil să continue dumpingul și să reapară prejudiciul, există motive imperioase să se concluzioneze că nu este în interesul Comunității să se mențină măsurile în acest caz specific.
2. Interesul industriei comunitare
(63)
Industria comunitară s-a dovedit a fi o industrie viabilă, capabilă să se adapteze la condițiile schimbătoare ale pieței. Acest lucru este confirmat în special de evoluția pozitivă și de stabilizarea situației sale după instituirea măsurilor antidumping la importurile originare din RPC, fapt care a dus la restabilirea unei concurențe efective. Industria comunitară ar trebui să poată continua să compenseze orice creștere a prețurilor materiilor prime, adaptându-și prețurile de vânzare. Cu toate acestea, se poate concluziona că, fără menținerea măsurilor antidumping, este foarte probabil ca situația să se deterioreze grav, existând riscul închiderii unor noi uzine.
3. Interesul importatorilor-comercianți independenți
(64)
Comisia a trimis chestionare la șapte importatori-comercianți independenți. Unul singur dintre aceștia a cooperat la anchetă. În răspunsul său la chestionar, importatorul-comerciant în cauză a explicat că retragerea măsurilor ar extinde alegerea sa de furnizori, deoarece aceasta i-ar permite să vândă, de asemenea, furfural chinez pe piața comunitară. Măsurile antidumping nu au ca obiectiv împiedicarea importurilor din RPC, ci garantarea faptului că produsele nu sunt importate la prețuri prejudiciabile de dumping. În plus, există numeroase alte surse de aprovizionare disponibile pe piață. Prin urmare, se observă că această continuare a măsurilor nu ar compromite grav continuarea activităților importatorului-comerciant în cauză, iar acesta din urmă a avut o marjă de profit în fiecare an al perioadei examinate.
(65)
Ținând cont de nivelul scăzut de cooperare din partea importatorilor și a comercianților comunitari și de observațiile primite de la importatorul-comerciant care a cooperat, se concluzionează că măsurile în vigoare nu afectează excesiv situația importatorilor și/sau a comercianților, iar continuarea măsurilor ar avea același efect.
4. Interesul utilizatorilor
(66)
Comisia a trimis chestionare la 16 utilizatori industriali. Un singur utilizator a cooperat la anchetă. În răspunsul său la chestionar, societatea în cauză a explicat că cea mai mare parte a furfuralului pe care aceasta îl utiliza ca materie primă pentru producția de alcool furfurilic îi era furnizată de societatea sa mamă din Republica Dominicană. Doar insuficiența acestei aprovizionări ar obliga societatea să caute alți furnizori. Societatea a precizat că s-ar orienta cu prioritate spre producătorii comunitari existenți pentru a acoperi o eventuală penurie de aprovizionare.
(67)
Având în vedere nivelul redus de răspunsuri la chestionarele trimise și comentariile formulate de unicul utilizator care a cooperat, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu ar avea un efect semnificativ asupra utilizatorilor.
5. Aspecte referitoare la concurență
(68)
Trebuie precizat că, în afară de cei doi producători comunitari, importurile originare din Thailanda, Slovenia (care, în perioada examinată, nu era încă membră a Comunității Europene), Africa de Sud și Republica Dominicană sunt în concurență pe piața comunitară. În caz de abrogare a măsurilor existente, este puțin probabil ca situația concurențială de pe piața comunitară să se amelioreze. Dimpotrivă, aceasta ar risca să excludă, cel puțin în parte, producătorii comunitari de pe piață, deoarece le-ar fi foarte dificil să își exercite activitățile la nivelul prețului practicat în prezent pentru furfuralul chinez. Ceilalți furnizori ar întâmpina, de asemenea, multe dificultăți pentru a concura cu produsul chinez. Prin urmare, nimic nu indică faptul că menținerea măsurilor ar avea un efect negativ asupra situației concurenței de pe piața comunitară.
6. Concluzie privind interesul Comunității
(69)
Din motivele de mai sus, se concluzionează că nu există motive în interesul Comunității care să împiedice prelungirea măsurilor antidumping.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(70)
Toate părțile în cauză au fost informate despre faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea menținerii măsurilor antidumping existente aplicate importurilor de furfural originar din RPC. Nu s-a primit, în termenul acordat pentru prezentarea observațiilor ca urmare a acestei notificări, nici un comentariu de natură să modifice concluziile.
(71)
Rezultă că este necesară menținerea măsurilor antidumping în vigoare în prezent pentru importurile de furfural originar din RPC, adică a unui drept specific de 352 EUR pe tonă,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de furfural (denumit, de asemenea, „2-furaldehidă” sau „furfural”), clasificat la codul NC 2932 12 00, originar din Republica Populară Chineză.
(2) Valoarea dreptului aplicabil este de 352 EUR pe tonă.
(3) În caz de prejudiciu înainte de punerea în liberă circulație a mărfurilor, atunci când prețul plătit sau care trebuie să fie plătit se calculează proporțional, în scopul stabilirii valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (6), valoarea dreptului antidumping, calculată pe baza valorilor formulate la alineatul (2) din prezentul articol, se reduce cu un procentaj corespunzător prețului plătit sau care trebuie să fie plătit în mod efectiv.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 25 aprilie 2005.