32002R1339
L 196/11
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1339/2002 AL CONSILIULUI
din 22 iulie 2002
de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit asupra importurilor de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 9,
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURILE PROVIZORII
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 575/2002 (2) (denumit în continuare „regulament provizoriu”), Comisia a instituit un drept antidumping provizoriu asupra importurilor de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și din India. Prin Regulamentul (CE) nr. 573/2002 (3) (denumit în continuare „regulament provizoriu antisubvenții”), Comisia a instituit, de asemenea, un drept compensatoriu provizoriu asupra importurilor de acid sulfanilic originar din India.
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(2)
Mai multe părți interesate au prezentat observații în scris în urma publicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii. Toate părțile care au solicitat aceasta au avut posibilitatea de a fi ascultate de Comisie.
(3)
Comisia a continuat să cerceteze și să verifice toate informațiile considerate necesare în vederea concluziilor definitive.
(4)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționa recomandarea instituirii unor drepturi antidumping definitive și a perceperii definitive a sumelor depuse cu titlul de drepturi provizorii. De asemenea, părților în cauză li s-a acordat un termen în care să își poată formula observațiile în urma acestei notificări.
(5)
Argumentele prezentate oral sau în scris de către părți au fost luate în considerare.
(6)
În urma reexaminării concluziilor provizorii, pe baza informațiilor culese ulterior, s-a concluzionat că principalele concluzii enunțate în regulamentul provizoriu se confirmă.
C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(7)
În urma publicării regulamentului provizoriu, mai multe părți interesate au afirmat că definiția produsului în cauză nu este corectă, respectiv calitatea tehnică și calitatea purificată prezintă un grad de puritate extrem de diferit, nu au aceleași caracteristici și nu sunt destinate acelorași aplicații. Părțile au avansat ideea că cele două calități de acid sulfanilic nu pot fi considerate un produs omogen și că ar trebui tratate ca produse distincte în sensul anchetei, argumentul lor fiind că cele două calități nu sunt suficient de interschimbabile. În timp ce, în cazul calității purificate, se recunoaște posibilitatea utilizării ei în toate aplicațiile, acest lucru nu este valabil și pentru calitatea tehnică, din cauza impurităților pe care le conține, în special reziduuri de anilină, care o fac improprie pentru producția de înălbitori optici și de coloranți alimentari.
(8)
Se reamintește faptul că acidul sulfanilic purificat este acid de calitate tehnică supus unui proces de purificare prin care se elimină anumite impurități. Acest proces nu alterează cu nimic proprietățile moleculare ale compusului și nici reactivitatea sa la alte substanțe chimice. În consecință, calitatea tehnică și calitatea purificată prezintă aceleași caracteristici chimice esențiale. Prin urmare, faptul că interschimbabilitatea este unilaterală pentru anumite aplicații din cauza prezenței de impurități nu este considerat suficient pentru a justifica considerarea celor două calități ca produse diferite și tratarea lor în cadrul a două anchete distincte. Este adevărat că procesul de purificare crește costurile de producție, dar se reamintește faptul că aceste costuri suplimentare au fost luate în considerare în scopul unei comparații echitabile a diferitelor calități produse de industria comunitară cu cele importate din țările în cauză, efectuate pentru calcularea nivelului de subcotare a prețurilor și a nivelului de eliminare a prejudiciului.
(9)
În consecință, s-a considerat că observațiile formulate de părțile interesate privind definiția produsului în cauză nu au fost de natură să modifice concluziile stabilite în stadiul provizoriu. Concluzia definitivă este că cele două calități de acid sulfanilic trebuie tratate ca unul și același produs în sensul prezentei proceduri.
2. Produsul similar
(10)
Nu a fost supus atenției Comisiei nici un element nou care să o determine să modifice concluziile stabilite în stadiul provizoriu, respectiv că acidul sulfanilic produs și vândut de producătorii comunitari și cel produs în țările în cauză și apoi exportat spre Comunitate sunt produse similare.
(11)
Concluziile provizorii privind produsul similar, prezentate la considerentul 12 din regulamentul provizoriu, se confirmă.
D. DUMPING
1. India
1.1. Valoarea normală
(12)
Producătorul-exportator din India a contestat metoda utilizată pentru stabilirea marjei de profit luate în considerare în vederea calculării valorii normale, enunțată la considerentul 18 din regulamentul provizoriu, susținând că trebuia să se țină seama de stocurile de produs similar de la începutul și de la sfârșitul exercițiului.
(13)
Argumentul a fost respins, deoarece societatea dorea să se țină seama de stocurile de produs similar de la începutul și de la sfârșitul exercițiului având ca singur scop stabilirea marjei de profit și nu a costului de producție utilizat pentru obținerea valorii normale. Utilizarea a două costuri de producție diferite pentru același scop nu poate fi acceptată. De asemenea, costul de producție utilizat pentru calcularea valorii normale în regulamentul provizoriu corespunde costului suportat pe parcursul perioadei de anchetă, considerat mai potrivit, deoarece nu este legat de nici o evaluare ad hoc a stocurilor.
1.2. Prețul de export
(14)
Aceeași societate a susținut că, în cazul vânzărilor realizate prin intermediul importatorului său în legătură, trebuie utilizată marja de profit efectivă a respectivului importator la stabilirea prețului de export. Această solicitare nu a putut fi acceptată, deoarece marja de profit realizată de importatorul în legătură se bazează pe prețuri de transfer între părți asociate (respectiv societatea în cauză și importatorul său de legătură), astfel încât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 (denumit în continuare „regulament de bază”), aceste prețuri nu pot fi considerate fiabile.
(15)
Ținând seama de cele menționate anterior, concluziile enunțate la considerentele 19-21 din regulamentul provizoriu se confirmă.
1.3. Comparație
(16)
Deoarece nu s-au formulat observații noi privind acest subiect, concluziile enunțate la considerentele 22-26 din regulamentul provizoriu se confirmă.
1.4. Marja de dumping
(17)
Deoarece nu s-au formulat observații care să justifice modificarea concluziilor în materie de dumping, enunțate în regulamentul provizoriu, marja de dumping (24,6 %) stabilită la considerentul 29 din regulamentul provizoriu se confirmă.
2. Republica Populară Chineză
2.1. Valoarea normală
(18)
Deoarece nu s-au comunicat informații noi privind acest subiect, concluziile enunțate la considerentele 30-35 din regulamentul provizoriu se confirmă.
2.2. Prețul de export
(19)
Deoarece nu s-au comunicat informații noi privind acest subiect, concluziile enunțate la considerentele 36-39 din regulamentul provizoriu se confirmă.
2.3. Comparație
(20)
Deoarece nu s-au comunicat informații noi privind acest subiect, concluziile enunțate la considerentul 40 din regulamentul provizoriu se confirmă.
2.4. Marja de dumping
(21)
Marja de dumping (21,0 %) stabilită la considerentele 41 și 42 din regulamentul provizoriu se confirmă.
E. INDUSTRIA COMUNITARĂ
(22)
În urma publicării regulamentului provizoriu, mai multe părți interesate au contestat definiția industriei comunitare și reprezentativitatea acesteia în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a sugerat, în special, că Sorochimie Chimie Fine, producătorul reclamant, nu a beneficiat de sprijinul celui de-al doilea producător comunitar, Quimigal SA, în momentul depunerii plângerii.
(23)
Trebuie reamintit faptul că, deși nu a semnat plângerea inițială, Quimigal și-a exprimat toată susținerea în momentul deschiderii procedurii și a cooperat pe deplin la anchetă. Ca reacție la obiecțiile formulate de anumite părți interesate, și-a confirmat poziția în cursul anchetei. În consecință, deoarece Comisia nu a primit nici un element nou care să o determine să își modifice concluziile anterioare, se confirmă concluziile provizorii privind definiția și reprezentativitatea industriei comunitare, enunțate la considerentul 44 din regulamentul provizoriu.
F. PREJUDICIUL
1. Observații preliminare
(24)
Mai multe părți interesate au contestat modul în care Comisia a obținut cifrele privind importurile de acid sulfanilic în Comunitate, consumul comunitar și cotele de piață. Ele au afirmat că nu au fost informate suficient de Comisie cu privire la concluziile sale privind volumul și valoarea importurilor, ceea ce nu le-a permis să își exercite dreptul la apărare. S-a precizat că aceste informații lipseau și din versiunea publică a plângerii, astfel încât această versiune nu respectă condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(25)
Trebuie notat faptul că, în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din regulamentul de bază, orice informație furnizată cu titlu confidențial de părțile la o anchetă este tratată ca atare de autorități, atât timp cât există motivația corespunzătoare. Trebuie reamintit faptul că numărul mondial de producători de acid sulfanilic este relativ redus. În consecință, din motive de confidențialitate, nu puteau fi divulgate informații precise privind importurile produsului în cauză în Comunitate, în special în cazul țărilor în care se află un singur producător-exportator. În consecință, în vederea informării părților interesate cu privire la acest aspect, precum și la altele aferente, Comisia a furnizat doar cifre sub formă de indici, însoțite de o notă explicativă.
(26)
Deoarece nici una dintre părțile interesate care au susținut că nu au fost suficient informate nu a putut să demonstreze că informațiile comunicate în formă condensată au împiedicat-o să își valorifice drepturile, aceste argumente au fost respinse.
2. Importurile în cauză
(27)
O parte interesată a dat de înțeles că cifra cu privire la creșterea importurilor menționată în regulamentul provizoriu este eronată. Conform acesteia, deoarece mai mulți producători și-au încetat activitatea, utilizatorii comunitari s-au văzut constrânși să achiziționeze acid sulfanilic de pe piața mondială, ceea ce a dus la o creștere bruscă a volumelor importate. Acest argument a trebuit respins din mai multe motive. În primul rând, nu a fost prezentat nici un nou element de probă de natură să modifice concluziile cu privire la acest aspect în stadiul provizoriu. În al doilea rând, dacă la considerentul 127 din regulamentul provizoriu este menționat că importurile ar trebui să joace în continuare un rol semnificativ în aprovizionarea Comunității, s-a precizat, de asemenea, că, în cazul în care nu ar fi suportat efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, industria comunitară ar fi putut să ducă la bun sfârșit anumite proiecte de extindere, ceea ce i-ar fi permis să satisfacă un segment mai mare din cererea comunitară. Luând în considerare cele menționate anterior, se confirmă concluziile provizorii privind importurile comunitare din țările în cauză și nivelul de subcotare a prețurilor, enunțate la considerentele 47-54 din regulamentul provizoriu.
3. Situația industriei comunitare
(28)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului pe care o au importurile care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a presupus o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care exercită o influență asupra situației acestei industrii.
(29)
În urma divulgării concluziilor provizorii, mai multe părți interesate au contestat modul în care Comisia a ajuns la concluziile privind prejudiciul, deoarece anumiți factori au prezentat o evoluție pozitivă. S-a sugerat, în special, că mărirea producției, a vânzărilor și a ratei de utilizare a capacităților înregistrate de industria comunitară în perioada analizată (1 ianuarie 1997 - 30 iunie 2001) demonstrau lipsa prejudiciului. Una dintre părți a afirmat, de asemenea, că, în mod contrar dispozițiilor articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia nu a evaluat în mod corespunzător costurile salariale.
(30)
Se reamintește că articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază prevede că nici unul dintre factorii sau indicii economici menționați în lista propusă nu reprezintă neapărat o bază de judecată decisivă pentru determinarea prejudiciului. Desigur, este adevărat că anumiți indicatori având o legătură cu cantitățile produse și vândute de industria comunitară au evoluat în mod pozitiv. Cu toate acestea, pentru a înțelege această evoluție, trebuie notat faptul că, în perioada analizată, consumul comunitar de acid sulfanilic a crescut cu 13 % și că, deoarece mai mulți producători și-au încetat activitatea, numărul de furnizori a scăzut.
(31)
Mai mult decât atât, trebuie reamintit faptul că industria comunitară a suferit un prejudiciu sub forma unei scăderi și a unui blocaj al prețurilor. Astfel, prețul său mediu de vânzare a scăzut brusc între 1997 și 1998, când a devenit evidentă presiunea exercitată asupra pieței de creșterea volumului importurilor în cauză. În continuare, dacă creșterea cererii pe piața comunitară a permis industriei comunitare să crească prețul mediu de vânzare, această creștere nu a fost suficientă pentru a acoperi toate costurile de producție, astfel încât, pe parcursul perioadei de anchetă, această industrie a continuat să înregistreze pierderi.
(32)
În ceea ce privește salariile, este de remarcat că, deși numărul persoanelor angajate de Sorochimie a scăzut în perioada analizată, costul mediu pe lucrător a crescut, ceea ce se explică printr-o schimbare a configurației ocupării forței de muncă, precum și prin inflația generală a salariilor. În ceea ce privește Quimigal, se reamintește că, în anul de referință (1998), această societate nu producea încă acid sulfanilic. În momentul lansării producției, în 1999, lucrătorii au lucrat cu normă întreagă la această activitate, iar din 2000 au prestat o zi de lucru suplimentară în acest sens. Deoarece nici una dintre aceste două societăți nu a semnalat că salariile muncitorilor angajați în producția de acid sulfanilic au fost afectate de importurile în cauză, aceste salarii nu au fost considerate un indicator de prejudiciu.
(33)
Luând în considerare cele menționate anterior, se confirmă concluziile provizorii, potrivit cărora industria comunitară a suferit un prejudiciu semnificativ în sensul articolului 3 din regulamentul de bază, enunțate la considerentele 57-76 din regulamentul provizoriu.
G. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Observații de ordin general asupra concluziilor Comisiei privind legătura de cauzalitate
(34)
Anumite părți interesate au afirmat că industria comunitară este parțial răspunzătoare pentru prejudiciul pe care l-a suferit. Câteva părți au criticat administrarea Sorochimie, precum și calitatea produsului său și a serviciului oferit clienților, insistând pe faptul că aceasta a importat acid sulfanilic pe parcursul perioadei analizate. Una dintre aceste părți a afirmat, de asemenea, că prejudiciul suferit de Sorochimie ar trebui pus pe seama marilor dificultăți cu care aceasta s-a confruntat pe parcursul perioadei de anchetă în domeniul adezivilor, celălalt domeniu de activitate al societății. În ceea ce privește Quimigal, cealaltă societate care constituie industria comunitară, s-a afirmat că decizia sa de a intra pe piață practicând prețuri scăzute în faza de demarare a contribuit, în egală măsură, la prejudiciul prezumat. În cele din urmă, s-a afirmat, de asemenea, că industria comunitară trebuia să respecte standarde stricte de mediu și că avea costuri mai ridicate cu forța de muncă și cu transportul decât producătorii-exportatori din țările în cauză, astfel încât importurile originare din aceste țări se bucurau de un avantaj concurențial și nu erau realizate la prețuri prejudiciabile.
(35)
Ancheta a arătat că, în ciuda dificultăților financiare cauzate de prețurile excesiv de mici ce prevalau pe piață, Sorochimie a reușit să câștige clienți noi în perioada analizată și să își adapteze produsele la nevoile acestora. Societatea a fost obligată să achiziționeze anumite cantități din produsul în cauză pe parcursul acestei perioade pentru a răspunde în continuare cerințelor clienților săi, în timp ce echipamentele sale de producție erau supuse unor reparații majore. În consecință, nu se poate considera că Sorochimie a contribuit la prejudiciul pe care l-a suferit. Se reamintește, de asemenea, faptul că nu au fost luate în considerare în cadrul prezentei anchete costurile excepționale suportate de societate din cauza dificultăților întâlnite în domeniul adezivilor, deoarece aceste costuri nu au legătură cu produsul în cauză și nu se reflectă în indicatorii de prejudiciu descriși în regulamentul provizoriu.
(36)
Se reamintește că considerentul 85 din regulamentul provizoriu menționează că societatea Quimigal a luat decizia de a-și lansa producția într-un moment în care prețurile acidului sulfanilic erau mai mari pe piața comunitară. Quimigal a reușit să se impună pe o piață caracterizată de o cerere în creștere și de o schimbare a numărului de furnizori atât în Comunitate, cât și în țările terțe. Se menționează, de asemenea, că respectiva societate a fost obligată să își alinieze prețurile la cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping pentru a se stabili pe piață și pentru a câștiga cote de piață în 1999 și 2000, deoarece, din cauza dimensiunilor sale relativ mici, societatea era mai degrabă în poziția de a accepta prețuri decât de a le impune. Cu toate acestea, cota sa de piață s-a diminuat ușor pe parcursul perioadei de anchetă, pe măsură ce importurile din țările în cauză creșteau în volum. În consecință, nu există nimic de natură să indice că deteriorarea situației industriei comunitare este cauzată de o concurență excesivă între societățile care constituie industria comunitară.
(37)
În ceea ce privește costurile suplimentare care ar trebui suportate de industria comunitară pentru respectarea standardelor de mediu și a altor factori, se reamintește că s-a luat în considerare avantajul concurențial al importurilor în cauză în momentul stabilirii valorii normale. În consecință, se confirmă concluziile provizorii privind legătura de cauzalitate, enunțate la considerentele 88 și 89 din regulamentul provizoriu.
H. INTERESUL COMUNITĂȚII
(38)
În urma publicării regulamentului provizoriu, una dintre părțile interesate a întrebat cum poate Comisia să stabilească dacă industria comunitară este viabilă și competitivă în condițiile în care se află sub control administrativ. Se reamintește faptul că Sorochimie a fost obligată să depună o cerere de protecție împotriva creditorilor săi din cauza dificultăților întâlnite în domeniul adezivilor și a presiunilor exercitate asupra sectorului acidului sulfanilic. Tribunalul comercial din Charleville-Mézières a desemnat un administrator însărcinat cu controlul activităților comerciale ale întreprinderii și a acordat acesteia un termen pentru elaborarea unui plan de restructurare. Acest termen a fost recent prelungit până la 31 ianuarie 2003. În cazul în care nu intervin alte evenimente neprevăzute, societatea ar trebui să supraviețuiască pe termen scurt și, prin urmare, să fie în măsură să profite de pe urma instituirii de măsuri definitive. În consecință, se confirmă concluziile provizorii enunțate la considerentul 100 din regulamentul provizoriu, potrivit cărora instituirea măsurilor este în interesul industriei comunitare.
(39)
Mai multe părți interesate au acuzat Comisia că nu a evaluat situația utilizatorilor în mod obiectiv, deoarece aceasta nu ținuse seama de creșterea prețurilor industriei comunitare, creștere care urma să aibă loc probabil după instituirea măsurilor. De asemenea, s-a afirmat că măsurile erau împotriva interesului Comunității, deoarece capacitatea de producție a industriei comunitare nu permitea satisfacerea cererii Comunității și deoarece închiderea pieței pentru importurile din India și din Republica Populară Chineză ar putea determina apariția unei situații bipolare, care îi cuprinde pe cei doi producători comunitari.
(40)
În ceea ce privește afirmația în conformitate cu care Comisia nu a luat în considerare în mod obiectiv diferitele interese aflate în joc pentru a stabili oportunitatea măsurilor, se reamintește că, în stadiul provizoriu, a analizat în amănunt fiecare dintre principalele sectoare utilizatoare (înălbitori optici, adaosuri pentru beton, vopsele și coloranți), evaluând efectul măsurilor asupra costurilor lor pe baza unei creșteri a prețurilor importurilor corespunzătoare măsurilor propuse. De altfel, această evaluare a luat în considerare în mod corespunzător creșterea maximă posibilă a prețului acidului sulfanilic vândut de industria comunitară (10 %), plecând de la ipoteza conform căreia, deoarece rata de utilizare a capacităților acestei industrii era deja relativ ridicată, prețurile industriei comunitare ar crește până la un nivel similar cu cel al importurilor în cauză în urma instituirii măsurilor. Părțile interesate nu au comunicat nici un element nou de natură să modifice concluziile provizorii privind creșterea posibilă a costurilor de producție ale diferitelor industrii utilizatoare.
(41)
În ceea ce privește aprovizionarea și concurența pe piața comunitară, se observă că actuala capacitate de producție a industriei comunitare poate satisface aproximativ 50 % din cererea comunitară. În orice caz, obiectivul măsurilor nu este de a închide piața pentru importurile din țările în cauză, ci de a face în așa fel încât respectivele importuri să fie efectuate la prețuri neprejudiciabile care nu fac obiectul unui dumping. Importurile din țări terțe, printre care India și Republica Populară Chineză, ar trebui să intre în continuare pe piață. De altfel, măsurile ar trebui să permită menținerea unei producții comunitare, ceea ce va asigura existența concurenței și va oferi utilizatorilor o gamă mai largă de furnizori. De asemenea, trebuie subliniat faptul că industria comunitară prevede creșterea producției proprii prin investiții în noi echipamente, în măsura în care această cheltuială de capital poate fi justificată. Pentru a realiza acest lucru, trebuie eliminate efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping.
(42)
Ținând seama de cele menționate anterior, se confirmă concluziile provizorii enunțate la considerentul 130 din regulamentul provizoriu, în conformitate cu care instituirea de măsuri nu este contrară interesului Comunității.
I. MĂSURILE ANTIDUMPING
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(43)
Metoda utilizată pentru stabilirea marjei de prejudiciu, enunțată la considerentele 131-133 din regulamentul provizoriu, se confirmă.
2. Măsurile definitive
(44)
În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, drepturile definitive ar trebui să corespundă marjelor de dumping, deoarece, atât pentru India, cât și pentru China marjele de dumping stabilite sunt inferioare nivelului de eliminare a prejudiciului.
(45)
Cu toate acestea, în ceea ce privește procedura compensatorie paralelă privind India, în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 (4) (denumit în continuare „regulament de bază antisubvenții”) și cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază, nici un produs nu poate fi supus, în același timp, unor drepturi antidumping și unor drepturi compensatorii pentru a remedia una și aceeași situație care rezultă în urma unui dumping sau a acordării unei subvenții la export. În consecință, este necesar să se stabilească dacă și în ce măsură sumele sub formă de subvenții și marjele de dumping decurg din aceeași situație.
(46)
În ceea ce privește India, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază antisubvenții, s-a instituit un drept compensatoriu definitiv corespunzător cuantumului subvenției, care s-a dovedit inferior marjei de prejudiciu. Câteva dintre regimurile de subvenții examinate și considerate pasibile de măsuri compensatorii reprezentau subvenții la export în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază antisubvenții. În consecință, aceste subvenții puteau doar să influențeze prețul de export al producătorului-exportator din India, ceea ce reprezintă o marjă de dumping mai ridicată. Cu alte cuvinte, marja de dumping definitivă stabilită pentru singurul producător din India care a cooperat se explică parțial prin existența subvențiilor la export. În aceste circumstanțe, se consideră inoportună instituirea concomitentă a unui drept compensatoriu și a unui drept antidumping pentru întreaga valoare a subvențiilor la export și a marjei de dumping stabilite în stadiul definitiv. În consecință, dreptul antidumping definitiv trebuie ajustat astfel încât să reflecte marja de dumping efectivă rămasă după instituirea dreptului compensatoriu definitiv destinat contrabalansării efectului subvențiilor la export. În consecință, în cazul Indiei, dreptul antidumping definitiv a fost stabilit la nivelul marjei de dumping (24,6 %) minus nivelul dreptului compensatoriu definitiv corespunzător subvențiilor la export (6,3 %).
(47)
Autoritățile publice și producătorul-exportator din India au contestat această abordare, afirmând că dreptul antidumping definitiv trebuia stabilit scăzând valoarea totală a subvenției constatate (7,1 %) și nu doar valoarea corespunzătoare subvențiilor la export. Aceste părți au susținut că, în practică, exportatorul poate utiliza orice avantaj acordat pentru a subvenționa un domeniu de activitate la alegerea sa, ceea ce înseamnă că subvențiile care nu servesc la reducerea prețurilor de export nu ar trebui supuse unor măsuri compensatorii. În schimb, în cazul în care o subvenție este utilizată pentru a determina scăderea prețurilor pe piața internă, numai acea parte din subvenție care permite practicarea unor prețuri neloiale de export ar trebui să facă obiectul unor măsuri.
(48)
Se observă, în acest context, că subvențiile care nu depind de rezultatele la export („subvenții interne”) sunt considerate ca afectând în egală măsură prețul de export și valoarea normală ale producătorului-exportator din India, ceea ce înseamnă că efectul acestora asupra marjei de dumping este neutru. Prin urmare, se concluzionează că sumele de subvenții interne și marjele de dumping nu decurg din aceeași situație și că, în consecință, existența acestui tip de subvenții nu justifică nici o ajustare a dreptului antidumping.
(49)
În cazul Chinei, nivelul dreptului antidumping a fost stabilit la nivelul marjei de dumping.
3. Perceperea definitivă a drepturilor provizorii
(50)
Din cauza mărimii dumpingului constatat pentru producătorii-exportatori și a importanței prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlul de drepturi antidumping provizorii la nivelul dreptului definitiv.
J. ANGAJAMENT
(51)
Singura societate din China care a cooperat, Mancheng Gold Star Chemical Industry Co. Ltd of Baoding (denumită în continuare „Mancheng”), și societatea comercială controlată de stat, Sinochem Hebei Import & Export Corporation, au oferit un angajament comun. Cu toate acestea, se reamintește faptul că Mancheng nu îndeplinea condițiile de acordare a tratamentului individual, deoarece nu era autorizată să exporte și realiza totalitatea exporturilor sale prin intermediul societății comerciale controlate de stat sus-menționate. De asemenea, având în vedere nivelul foarte scăzut de cooperare obținut de la producătorii-exportatori din China, Comisia nu își poate permite să accepte un angajament propus de o societate comercială, din cauza riscului crescut de eludare inerent în cazul acestui tip de angajament. Părțile în cauză din China au fost informate cu privire la aceasta.
(52)
În urma instituirii măsurilor provizorii, singurul producător-exportator din India care a cooperat a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Astfel, respectivul producător-exportator a acceptat să vândă produsul în cauză la niște prețuri care să permită cel puțin eliminarea efectelor prejudiciabile ale dumpingului. Pe de altă parte, respectivul producător-exportator va prezenta periodic Comisiei informații detaliate privind exporturile sale în Comunitate, ceea ce va permite Comisiei să controleze eficient angajamentul acestuia. În sfârșit, având în vedere structura vânzărilor acestui producător-exportator, Comisia consideră că riscul de eludare a angajamentului convenit este limitat.
(53)
În consecință, Comisia a acceptat oferta de angajament prin Decizia 2002/611/CE (5).
(54)
Pentru a asigura respectarea și controlul eficient ale angajamentului, când cererea de punere în liberă circulație în conformitate cu angajamentul este prezentată autorităților vamale competente, scutirea de la plata dreptului este condiționată de prezentarea unei facturi comerciale care conține informațiile prevăzute în anexa la prezentul regulament, necesară pentru a permite autorităților vamale să verifice cu suficientă precizie dacă transporturile corespund documentelor comerciale. În cazul în care această factură lipsește sau în cazul în care ea nu corespunde produsului prezentat în vamă, este datorat nivelul dreptului antidumping aplicabil.
(55)
Trebuie menționat că, în caz de încălcare prezumată, de încălcare sau de retragere a angajamentului, se va putea institui un drept antidumping în conformitate cu articolul 8 alineatele (9) și (10) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv asupra importurilor de acid sulfanilic înregistrat sub codul NC ex 2921 42 10 (cod TARIC 29214210*60) originar din Republica Populară Chineză și din India.
(2) Nivelul dreptului antidumping definitiv aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, al produsului prevăzut la alineatul (1) se stabilește după cum urmează:
Țară
Drept definitiv
(%)
Republica Populară Chineză
21,0
India
18,3
(3) Prin derogare de la alineatul (1), dreptul definitiv nu se aplică importurilor puse în liberă circulație în conformitate cu articolul 2.
(4) Cu excepția dispozițiilor contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
(1) Mărfurile înregistrate sub codul adițional TARIC următor, fabricate și exportate direct (respectiv livrate și facturate) de societatea menționată în continuare, către o societate din Comunitate care acționează în calitate de importator, sunt scutite de dreptul antidumping instituit prin articolul 1, cu condiția ca respectivele mărfuri să fie importate în conformitate cu alineatul (2).
Țara
Societatea
Codul adițional TARIC
India
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd,
14 Guruprasad, Gokhale Road (N), Dadar (W),
Mumbai 400 028, India
A398
(2) Mărfurile importate menționate la alineatul (1) sunt scutite de dreptul antidumping dacă întrunesc următoarele condiții:
(i)
o factură comercială care să cuprindă cel puțin elementele de informare necesare prevăzute în anexă să fie prezentată autorităților vamale din statele membre, în momentul prezentării declarației de punere în liberă circulație și
(ii)
mărfurile declarate și prezentate în vamă să corespundă exact descrierii din factura comercială.
Articolul 3
Sumele depuse cu titlu de drept antidumping provizoriu instituit prin Regulamentul (CE) nr. 575/2002 se percep în mod definitiv, la nivelul dreptului instituit definitiv asupra importurilor de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și din India, în conformitate cu regulamentul menționat.
Sumele depuse care depășesc valoarea dreptului antidumping definitiv sunt eliberate.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2002.