DECIZIA COMISIEI
din 15 decembrie 2009
privind ajutorul de stat C 21/05 (ex PL 45/04) pe care Polonia intenționează să îl aplice în favoarea Poczta Polska drept compensație pentru obligațiile de serviciu poștal universal
[notificată cu numărul C(2009) 9962]
(Numai textul în limba polonă este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2010/815/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (1), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile conform dispozițiilor menționate mai sus (2) și având în vedere observațiile acestora,
întrucât:
I. PROCEDURĂ
(1)
Prin mesajul electronic din data de 30 aprilie 2004, autoritățile poloneze au notificat două scheme de ajutoare în favoarea operatorului polonez de servicii poștale Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (denumit în continuare „PP”), în temeiul „procedurii mecanismului provizoriu” prevăzute în anexa IV.3 la Actul de aderare, care face parte integrantă din Tratatul de aderare la Uniunea Europeană a Republicii Polone, a Estoniei, a Ciprului, a Letoniei, a Lituaniei, a Ungariei, a Maltei, a Poloniei, a Sloveniei și a Slovaciei.
(2)
Cele două scheme de ajutoare au fost înregistrate sub următoarele numere: PL 45/04: Compensație acordată PP pentru prestarea de servicii poștale universale și PL 49/04: Ajutor acordat PP pentru investițiile legate de prestarea serviciilor poștale universale.
(3)
La 26 iulie 2004, 26 noiembrie 2004 și 7 februarie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare. Autoritățile poloneze au furnizat informații suplimentare prin scrisorile din 10 septembrie 2004, 27 octombrie 2004, 3 decembrie 2004 și 29 martie 2005.
(4)
Între autoritățile poloneze și serviciile Comisiei au avut loc două reuniuni la 25 octombrie 2004 și 31 ianuarie 2005. La data de 20 iunie 2005, Comisia a primit informații suplimentare din partea autorităților poloneze.
(5)
Prin scrisoarea din 29 iunie 2005, Comisia a adus la cunoștința Poloniei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în ceea ce privește cele două scheme de ajutoare. Cele două scheme de ajutoare au fost înregistrate sub următoarele numere: C 21/05: Compensație acordată PP pentru prestarea de servicii poștale universale, și C 22/05: Ajutor acordat PP pentru investițiile legate de prestarea serviciilor poștale universale.
(6)
Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.
(7)
Comisia nu a primit observații din partea altor părți interesate.
(8)
Polonia și-a prezentat observațiile prin intermediul scrisorii din data de 9 august 2005. La 10 ianuarie 2006 a avut loc o reuniune între autoritățile poloneze și Comisie. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din data de 24 ianuarie 2006.
(9)
Prin scrisoarea din data de 10 februarie 2006, autoritățile poloneze au informat Comisia cu privire la intenția acestora de a retrage notificarea schemei de ajutoare C 22/05: Ajutor acordat PP pentru investițiile legate de prestarea serviciilor poștale universale. În urma solicitării Comisiei din data de 27 februarie 2006, autoritățile poloneze au precizat prin scrisoarea din 13 martie 2006 faptul că nu vor da curs proiectului de ajutoare la care face referire notificarea de mai sus și faptul că au modificat cadrul juridic al schemei pentru a elimina posibilitatea acordării unui ajutor pentru investiții (4).
(10)
Prin decizia din 27 aprilie 2006, Comisia a decis încheierea procedurii în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE în ceea ce privește ajutorul C 22/05: Ajutor acordat PP pentru investițiile legate de prestarea serviciilor poștale universale, pe motiv că procedurile vizate nu se mai aplică (5) întrucât ajutorul nu a fost niciodată pus în aplicare.
(11)
Prin intermediul scrisorii din data de 23 februarie 2006, autoritățile poloneze au trimis Comisiei informații suplimentare în ceea ce privește cazul privind ajutorul de stat C 21/05: Compensație acordată PP pentru prestarea de servicii poștale universale. Cu toate acestea, s-a indicat faptul că în 2004 și în 2005 PP nu i s-a acordat nicio compensație de stat pentru prestarea obligației de servicii poștale. Schema vizată nu a fost niciodată finanțată sau aplicată în 2004 și 2005.
(12)
Prin decizia din data de 9 ianuarie 2007, Comisia a decis încetarea parțială a procedurilor în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE în ceea ce privește ajutorul C 21/05: Ajutor acordat PP pentru prestarea serviciilor poștale universale în perioada 2004-2005, pe motiv că procedurile vizate nu se mai aplică deoarece ajutorul nu a fost pus în aplicare în 2004 și 2005. Procedurile prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE au rămas deschise începând cu data de 1 ianuarie 2006 (6). Prin scrisoarea din data de 3 ianuarie 2007, Comisia a solicitat informații privind schema de ajutoare în cauză începând cu anul 2006. Autoritățile poloneze au răspuns prin scrisoarea din 1 februarie 2007.
(13)
PP a deținut statutul de societate de utilități publice, desfășurându-și activitatea în temeiul „Legii din 30 iulie 1997 privind întreprinderea de stat de utilități publice PP”. Prin decizia sa din data de 24 aprilie 2007 privind cazul de ajutor de stat E 12/05: Garanție de stat nelimitată acordată Poczta Polska, Comisia a considerat că imposibilitatea declarării falimentului PP, dat fiind statutul juridic al acesteia, a asigurat întreprinderii o garanție de stat nelimitată (7).
(14)
Conform planului adoptat de Consiliul de Miniștri la data de 11 aprilie 2006, transformarea proprietății Poczta Polska urma să fie efectuată în două etape, și anume, comercializare și privatizare. La data de 25 iunie 2008, Polonia a informat Comisia cu privire la intrarea in vigoare, la data de 25 aprilie 2008, a unei noi legi din 11 aprilie 2008 de modificare a legii care prevedea imposibilitatea PP de a face obiectul procedurilor generale de faliment. În temeiul noii legi, Comisiei nu îi era, totuși, clar ce regim juridic se aplică în cazul PP dat fiind faptul că statutul juridic al acesteia nu părea să se fi modificat.
(15)
Prima etapă a transformării a fost pusă în aplicare în temeiul Legii din 5 septembrie 2008 privind comercializarea întreprinderii de utilități publice PP (8), conform căreia PP a fost transformată dintr-o întreprindere de stat într-o societate pe acțiuni (Spółka akcyjna) în cadrul căreia Trezoreria deține 100 % din acțiuni. Prin urmare, PP a pierdut statutul juridic care nu îi permitea să fie declarată în stare de faliment. Garanția de stat nelimitată în favoarea PP a fost astfel anulată, societatea făcând, în prezent, obiectul procedurilor generale de faliment.
(16)
Au avut loc o serie de reuniuni între autoritățile poloneze și Comisie la 27 iunie 2007, 20 iulie 2007, 26 septembrie 2007 și 25 iulie 2008.
(17)
În urma acestor reuniuni, autoritățile poloneze au transmis informații suplimentare care au fost înregistrate de către Comisie la 7 decembrie 2007 (A/40109/a), 8 februarie 2008 (A/2536), 15 aprilie 2008 (A/7047), 28 aprilie 2008 (A/8137), 18 iunie 2008 (A/13261), 7 noiembrie 2008 (A/23609), 6 ianuarie 2009 (A/191), 2 februarie 2009 (A/2483), 29 aprilie 2009 (A/10409), 15 iunie 2009 (A/14530), 4 septembrie 2009 (A/19121), 14 septembrie 2009 (A/19796), 25 septembrie 2009 (A/20558), 1 octombrie 2009 (A/20997) și 2 noiembrie 2009 (A/23309).
II. DESCRIERE DETALIATĂ
II.1. Beneficiarul
(18)
În prezent, PP este operatorul poștal național, înființat la 1 ianuarie 1992 în baza Ordonanței ministrului comunicațiilor din 4 decembrie 1991 și rezultând din transformarea Oficiului de Poștă și Telecomunicații în unități poștale și de telecomunicații.
(19)
În temeiul Legii din 12 iunie 2003 - Legea privind poșta (denumită în continuare „Legea privind poșta”) (9), PP îi revine obligația (10) de a presta serviciile poștale universale pe întreg teritoriul Republice Polone.
(20)
Prin punerea în aplicare a Strategiei de dezvoltare a PP pentru perioada 2004-2006, PP a fost transformată într-un holding. În urma acestor modificări, grupul PP deținut de stat este format din următoarele filiale:
-
Bank Pocztowy S.A. deținută în proporție de 75 % de PP (denumită în continuare BP);
-
Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., un fond de pensii deținut în proporție de 33 % de PP;
-
Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., o societate de servicii financiare deținută în proporție de 60 % de PP (denumită în continuare PAUF);
-
Post Media Serwis Sp. z o.o. (11), un furnizor oficial de servicii de leasing care se axează, în prezent, pe publicitate, activități de promovare și editare, deținut în totalitate de PP;
-
Postdata S.A. (un furnizor de sisteme IT deținut în proporție de 51 % de PP);
-
Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, o asociație de asigurări reciproce deținută în întregime de PP (denumită în continuare PTUW).
(21)
În 2007, societatea a furnizat servicii prin intermediul a 8 692 de oficii poștale din care 53 % era situate în zona rurală, iar 47 % în zona urbană. PP este cel mai mare angajator din Polonia, deținând în 2006 un efectiv de 95 000 de angajați.
(22)
PP își desfășoară activitatea în principal în sectorul poștal. Societatea prestează, pe lângă serviciul poștal universal (rezervat sau nerezervat), servicii care nu au un caracter universal precum servicii de mesagerie rapidă, filatelie și distribuție de presă sau servicii de comercializare directă.
(23)
Ca urmare a tendinței continue de scădere a volumului de servicii poștale publice, în special în cadrul oficiilor poștale din zona rurală, și pentru a utiliza la maxim infrastructura și resursele umane respectând, în același timp, cerințele obligatorii privind accesibilitatea, Poșta poloneză desfășoară de câțiva ani activități financiare și alte activități comerciale și colaborează cu o serie de societăți financiare sau de asigurări. Anumite servicii comerciale care înregistrează pierderi sunt în prezent eliminate în cadrul „programului corectiv” lansat la sfârșitul anului 2008. Mai mult, în viitorul apropiat, Poșta poloneză vizează creșterea numărului și volumului serviciilor furnizate Bank Pocztowy, PAUF și PTUW, care împreună cu procesul actual de renegociere a prețurilor de transfer trebuie să asigure în câțiva ani, conform așteptărilor Poloniei, obținerea de către grupul PP a unui profit satisfăcător din activitățile desfășurate în numele acestor filiale.
(24)
Activitățile financiare ale PP includ vânzarea de produse aparținând Bank Pocztowy (o filială a băncii PKO BP și PP) și anume, împrumuturi, conturi și depozite, servicii de leasing (prin intermediul filialei PP - Post Media Serwis), diferite servicii financiare incluzând transferuri de bani în conturi bancare, livrarea de numerar la domiciliul destinatarului sub forma unui mandat poștal pentru plata în numerar, încasarea abonamentelor de radio și TV și procesarea cecurilor bancare emise de diferite bănci și a creditelor în numerar. De asemenea, PP își desfășoară activitatea pe piața asigurărilor prin distribuirea de asigurări și produse financiare de la întreprinderi care au stabilit legături de capital cu Poczta Polska, de exemplu PAUF, OFE Pocztylion și TUW Pocztowe (12). PP administrează și un fond de pensii numit Pocztylion - Arka PTE S.A.
(25)
În final, PP furnizează și servicii IT prin intermediul filialei sale - Postdata, precum și servicii de comerț electronic.
(26)
Din punct de vedere organizațional, PP este alcătuită (13) din
-
4 unități comerciale (centre de profit): centrul de servicii poștale; centrul de servicii autorizate; centrul logistic și centrul rețelei poștale;
-
5 unități de asistență: centrul pentru tehnologia informației; centrul de infrastructură; centrul de servicii financiare; centrul de gestionare a securității și centrul de contabilitate
-
direcția generală.
(27)
Pe parcursul exercițiului financiar 2006, PP a realizat o cifră de afaceri de 6 289 de milioane PLN (14), un profit din exploatare de 146 de milioane PLN și un profit net de 124 de milioane PLN. Începând cu data de 31 decembrie 2006, capitalul propriu s-a ridicat la 1 573 de milioane PLN, totalul elementelor de pasiv incluzând provizioanele pentru riscuri la 2 597 de milioane PLN, din care pasivele curente s-au ridicat la 1 525 de milioane PLN.
(28)
Poczta Polska furnizează servicii în 3 domenii de activitate:
-
activități de bază (servicii poștale universale, servicii contractate și servicii comerciale);
-
activități subordonate [activități auxiliare desfășurate în vederea satisfacerii necesităților interne ale PP (15) de a asista desfășurarea activităților de bază, vânzările și gestionarea, de exemplu, servicii de transport, protecția proprietății și a personalului care efectuează transportul și depozitarea numerarului];
-
activități sociale [furnizarea către angajați a unor servicii precum locuință, cantine, servicii medicale și de instruire (16)].
(29)
În anul 2006, 99 % din cifra de afaceri a PP a provenit din activitățile de bază care constau în (i) servicii poștale universale (rezervate și nerezervate); (ii) servicii contractate (în special alte servicii poștale care nu intră în domeniul de aplicare al serviciilor poștale universale, servicii financiare precum plăți în numerar către conturi bancare și administrarea împrumuturilor și depozitelor Bank Pocztowy, gestionarea abonamentelor de radio și televiziune și medierea de asigurări); și (iii) servicii comerciale (în special vânzarea de bunuri comerciale, filatelie, comandă poștală de manuale, schimb valutar).
II.2. Serviciul poștal universal atribuit PP
(30)
În temeiul articolului 46 alineatul (2) din Legea privind poșta din 12 iulie 2003 (17), PP îi revine obligația de a presta serviciul poștal universal pe teritoriul Republicii Polone.
(31)
Articolul 3 alineatul (25) din Legea privind poșta definește serviciile poștale universale ca fiind următoarele servicii poștale:
-
colectarea, transportul și livrarea de:
-
obiecte de corespondență având o greutate maximă de 2 000 grame, inclusiv scrisori recomandate și scrisori cu valoare declarată;
-
colete poștale având o greutate maximă de 10 000 grame, inclusiv colete cu valoare declarată;
-
articole poștale pentru nevăzători;
-
livrarea de colete poștale expediate din străinătate având o greutate maximă de 20 000 grame;
-
manipularea mandatelor poștale,
furnizate prin intermediul traficului intern și internațional pe teritoriul Republicii Polone, în mod constant, în condiții corespunzătoare și la prețuri accesibile, menținând nivelul calitativ impus de lege și asigurând golirea cutiilor poștale și livrarea obiectelor de corespondență cel puțin în fiecare zi lucrătoare și cu o frecvență de cel puțin 5 zile pe săptămână.
(32)
Condițiile de furnizare a serviciului poștal universal sunt stabilite prin Ordonanța Ministrului Infrastructurii din 9 ianuarie 2004 privind condițiile de furnizare a serviciilor poștale universale (18).
(33)
Durata traseelor este definită după cum urmează:
- scrisori prioritare: Z + 1 82 %, Z + 2 90 %, Z + 3 94 %;
- scrisori neprioritare: Z + 3 85 %, Z + 5 97 %;
- colete prioritare: Z + 1 80 %;
- colete neprioritare: Z + 3 90 %.
(34)
Activitatea unui oficiu poștal trebuie asigurată:
-
la fiecare 7 000 de locuitori în zonele urbane;
-
la fiecare 65 km2 în zonele rurale.
(35)
Fiecare localitate (gmina) care depășește 2 500 de locuitori trebuie să includă cel puțin un oficiu poștal. O localitate având o populație sub 2 500 de locuitori poate fi deservită de un oficiu poștal aflat într-o localitate învecinată sau de un oficiu poștal mobil, sub rezerva asigurării unui serviciu de calitate superioară sau a acordului prealabil al autorităților locale. Fiecare oficiu trebuie să fie deschis cel puțin 5 zile pe săptămână.
(36)
Articolul 47 din Legea privind poșta definește serviciile rezervate PP. Serviciile în cauză sunt:
-
colectarea, transportul și livrarea la nivel național de:
-
obiecte de corespondență (în prezent, cu o greutate maximă de 50 grame);
-
corespondență directă (în prezent, cu o greutate maximă de 50 grame);
-
articole poștale, altele decât cele menționate mai sus, expediate astfel încât examinarea conținutului acestora să fie imposibilă (în prezent, cu o greutate maximă de 50 grame);
-
colectarea, transportul și livrarea de articole poștale provenind din expedieri poștale internaționale (în prezent, cu o greutate maximă de 50 grame).
(37)
Conform articolului 47 din Legea privind poșta, tarifele de furnizare a serviciilor poștale universale trebuie stabilite în funcție de costurile de prestare a respectivelor servicii, trebuie să fie identice pe întreg teritoriul țării, transparente și nediscriminatorii.
(38)
Mai mult, subvenționarea serviciilor poștale universale care nu sunt rezervate cu venitul provenind de la serviciile rezervate este interzisă în mod explicit prin aceeași lege.
(39)
Conform articolului 12 din „Legea din 30 iulie 1997 privind întreprinderea de utilități publice PP”, Poșta poloneză trebuie să își desfășoare activitatea conform proprii planificări, respectând principiul eficacității costurilor și al eficienței economice.
(40)
Conform Directivei 2008/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 februarie 2008 de modificare a Directivei 97/67/CE cu privire la realizarea integrală a pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității, Polonia intenționează să elimine monopolurile legale asupra serviciilor poștale până cel târziu la data de 31 decembrie 2012.
II.3. Măsura supusă evaluării
(41)
În temeiul articolului 17 din Legea din 30 iulie 1997 privind întreprinderea de utilități publice PP (19), în baza Legii privind poșta, în temeiul Ordonanței ministrului infrastructurii din 9 ianuarie 2004 privind condițiile de prestare a serviciilor poștale universale și al Ordonanței ministrului de finanțe din 24 decembrie 2003, autoritățile poloneze intenționează să acorde subvenții către PP pentru compensarea posibilelor pierderi suferite în legătură cu prestarea serviciului poștal universal.
(42)
Aceste subvenții se acordă ex post în funcție de posibilele pierderi înregistrate pe parcursul unui anumit exercițiu financiar, dacă există. Valoarea subvențiilor va fi limitată la valoarea pierderilor suferite.
(43)
Domeniul de aplicare a evaluării detaliate a schemei, desfășurate de Comisie, a vizat modul în care măsura în cauză corespunde condițiilor de compatibilitate stabilite în cadrul comunitar privind ajutoarele de stat sub forma unei compensații pentru servicii publice. Analiza în cauză s-a concentrat în principal pe obținerea unei garanții rezonabile a faptului că statul nu va supracompensa costurile nete suplimentare (20) suportate de Poczta Polska prin executarea obligației serviciului public universal.
III. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(44)
Nu s-au primit observații din partea altor părți interesate.
IV. OBSERVAȚIILE POLONIEI
(45)
Polonia și-a prezentat observațiile pe parcursul investigației (a se vedea punctul 17 de mai sus).
IV.1. Informațiile furnizate
(46)
Polonia a furnizat informații despre structura organizațională a PP, activitățile și piețele relevante pe care își desfășoară activitatea (a se vedea secțiunea II.1), legislația aplicabilă, normele și metodologia de contabilitate relevante, diferite date și rapoarte emise de autoritatea națională de reglementare privind conformitatea sistemului de calcul al costurilor cu articolul 52 din Legea privind poșta și cu Ordonanța Ministrului de Finanțe din 24 decembrie 2003 (denumită în continuare „Ordonanța”).
(47)
În special, Polonia a pus la dispoziția Comisiei legislația relevantă precum Legea din 30 iulie 1997 privind întreprinderea de utilități publice PP, Legea privind poșta din 12 iulie 2003 cu modificările ulterioare, Ordonanța Ministrului de Finanțe din 24 decembrie 2003 și Legea din 5 septembrie 2008 privind comercializarea întreprinderii de utilități publice PP.
(48)
Polonia a prezentat informații detaliate privind separarea contabilă și metodologia de alocare a costurilor adoptată de operatorul poștal în vederea cuantificării costurilor (21) asociate serviciului poștal universal.
(49)
Polonia a furnizat date privind diferitele categorii de costuri și profituri, rezultate în funcție de domeniul de activitate (22), rezultate detaliate pentru serviciile individuale, situații financiare și alte tipuri de date financiare.
(50)
Toate rapoartele anterioare (23) emise anual de autoritatea națională de reglementare au fost puse la dispoziția Comisiei.
IV.2. Sistemul contabil al PP
(51)
Autoritățile poloneze au indicat faptul că sistemul contabil intern al PP operează pe baza unor principii de calcul al costurilor aplicate în mod constant și justificabile în mod obiectiv, în conformitate cu dispozițiile din Legea privind poșta transpuse în legislația poloneză, articolul 14 alineatul (2) din Directiva 97/67/CE care prevede conturi separate în cadrul sistemului contabil intern pentru furnizorii de servicii universale.
(52)
În temeiul articolului 52 alineatul (1) (24) și al articolului 52 alineatul (2) (25) din Legea privind poșta din Polonia, PP trebuie să țină contabilitatea astfel încât (i) costurile să poată fi calculate separat pentru fiecare serviciu rezervat și colectiv pentru serviciile nerezervate (servicii universale, precum și servicii ne-universale) și (ii) să poată fi calculate costurile unitare. În conformitate cu Legea privind poșta din 24 decembrie 2003, ministrul de finanțe a emis o Ordonanță privind metoda de alocare a costurilor operatorului care prestează serviciul poștal universal (26). Ordonanța în cauză (27), care a intrat în vigoare la data de 1 ianuarie 2004, pune în aplicare articolul 14 alineatul (3) din Directiva 97/67/CE.
(53)
PP își clasifică sistemul contabil integrat în trei categorii principale:
(a)
sistemul financiar-contabil: cheltuielile și veniturile sunt înregistrate în funcție de tip;
(b)
sistemul contabil analitic: costurile sunt alocate unităților organizaționale ale PP în funcție de centrele de cost;
(c)
sistemul de alocare directă sau indirectă a costurilor pentru produse.
IV.2.1. Sistemul de alocare a costurilor
(54)
În cadrul sistemului financiar-contabil (a), cheltuielile sunt înregistrate în funcție de tip (28).
(55)
În cadrul sistemului contabil analitic (b), registrele contabile de costuri și venituri acoperă:
-
centrele de responsabilitate: și anume, unități organizaționale responsabile pentru furnizarea serviciilor;
-
canalele de distribuție: și anume, unitățile responsabile pentru vânzări.
(56)
În cadrul sistemului de alocare a costurilor pentru servicii (c), costurile se împart în:
- costuri directe: aceste costuri pot fi atribuite direct unui anumit serviciu pe baza evaluării directe a documentului sursă. În anul 2006, acestea au reprezentat […] (29) din costurile totale ale PP. De exemplu, aceste costuri includ costurile asociate formularelor necesare anumitor servicii, plățile finale către administrații poștale din străinătate sau costurile de operare a unităților de servicii de abonament RTV.
- costuri indirecte: aceste costuri, care nu pot fi atribuite în mod direct serviciilor sunt înregistrate în contabilitatea costurilor indirecte și apoi alocate unor servicii utilizând coduri de alocare specifice. În anul 2006, acestea au reprezentat […] din costurile totale ale PP. Principalele categorii de costuri indirecte (30) sunt:
(a) costuri din exploatare (31): în 2006, acestea au reprezentat […] din costurile totale ale PP. Aceste costuri sunt asociate procesului tehnologic de furnizare a unor servicii precum colectarea, sortarea și livrarea articolelor poștale. Acest proces implică cel mai mare volum de forță de muncă PP, justificându-se astfel valoarea ridicată a acestor costuri. Mai mult, aceste costuri includ, de asemenea, uzura și întreținerea echipamentelor utilizate în procesul tehnologic, cum ar fi utilaje de sortare, benzi transportoare, cântare etc. Costurile din exploatare sunt alocate serviciilor utilizând coduri în funcție de timpul necesar pentru furnizarea serviciilor respective. Operațiunile individuale desfășurate în oficiile poștale, sediile principale și sectoarele de livrare sunt standardizate (32). În 2006, PP a desfășurat aproximativ 600 de operațiuni standardizate actualizate în mod periodic. În 2006, evaluarea a inclus 5 577 de oficii poștale, 242 de sedii principale și 23 800 de sectoare de livrare;
(b) costuri de transport (33): în 2006, acestea au reprezentat […] din costurile totale ale PP. Aceste costuri includ costurile asociate transportării încărcăturilor poștale de către Centrul Logistic și costurile asociate transportării încărcăturilor poștale de către transportatori străini. Costurile de transport sunt alocate serviciilor utilizând coduri bazate, în special, pe greutatea (34) articolului poștal transportat;
(c) costuri de întreținere a rețelei (35): în 2006, acestea au reprezentat […] din costurile totale ale PP. Aceste costuri includ cheltuielile de întreținere a oficiilor poștale, de exemplu, chiria, energia, echipamentele, întreținerea și mentenanța clădirilor, taxe și impozite. Conform afirmațiilor Poloniei, aceste costuri sunt alocate pentru toate tipurile de servicii, nu doar pentru serviciile poștale publice pentru care rețeaua respectivă a fost construită și este întreținută. Acestea sunt atribuite serviciilor în funcție de valoarea (i) costurilor directe plus (ii) costurile indirecte din exploatare plus (iii) costurile indirecte de transport atribuite deja serviciilor.
(d) alte costuri indirecte (36): în 2006, acestea au constituit […] din costurile totale ale PP. Aceste costuri includ, în special, costurile centrului logistic legate de livrarea pachetelor și a articolelor cu plata la livrare, livrarea și colectarea poștei rapide, a telegramelor, costurile asociate serviciilor terților de golire a cutiilor poștale, livrare a corespondenței, a corespondenței neadresate și serviciilor de expediere și sortare, costurile asociate transportului aerian intern și serviciile terților. Costurile de livrare a obiectelor respective sunt alocate serviciilor utilizând coduri bazate, în special, pe evidențele cu numărul obiectelor livrate.
- alte costuri [din „Costuri generale” (37)]: Aceste costuri comune sunt alocate serviciilor în baza unui factor de repartizare general, și anume proporțional, în funcție de procentul suprataxei din costurile alocate anterior. Principalele categorii de costuri sunt:
(a) costuri generale, administrative și de dezvoltare (38): în 2006, acestea au reprezentat […] din costurile asociate tuturor serviciilor. Aceste costuri se referă, în special, la cheltuielile de administrare generală, la cheltuielile contabile și financiare, precum și la costurile de dezvoltare. Acestea includ: uzura clădirilor, structurilor și spațiilor, precum și a utilajelor și echipamentelor destinate utilizării generale, precum și a celor care constituie echipamentul unităților de servicii administrative, costurile de funcționare și întreținere a spațiilor administrative și a echipamentelor asociate, remunerarea și contribuțiile personalului, consumabile și echipamente de birou utilizate de personalul administrativ, costuri asociate proiectelor de dezvoltare și punere în aplicare și altor demersuri puse în aplicare la nivel central. Aceste costuri sunt alocate unui produs pe baza metodologiei „cost la cost” (39).
(b) costuri de vânzare și comerciale: în 2006, acestea au reprezentat […] din costurile asociate tuturor serviciilor;
- costuri de vânzare (40): acestea decurg din vânzarea de servicii și includ, de asemenea, costurile de menținere a vânzărilor, costurile de marketing și de publicitate. Costurile de vânzare sunt alocate serviciilor utilizând metodologia „cost la cost”.
- Costuri comerciale (41): acestea reprezintă costurile înregistrate în desfășurarea activităților comerciale, inclusiv comercializarea și distribuirea de produse comerciale în oficiile poștale, în stațiile de alimentare cu combustibili, în cadrul bufetelor și de articole filatelice. Costurile respective reprezintă în principal costurile de depozitare a bunurilor comerciale și costurile pentru personal și materiale asociate acestei activități. Acestea sunt alocate costurilor de achiziție de bunuri și ale materialelor vândute;
(c) costuri financiare: costurile financiare legate de diferențele de dobândă și de curs valutar și închirierea de mijloace de transport și alte active fixe sunt incluse în calculul costurilor asociate serviciilor. În 2006, acestea au reprezentat […] din costul total al serviciilor PP.
(57)
Contabilitatea analitică a PP este efectuată în conformitate cu principiile de contabilitate general acceptate.
(58)
O parte considerabilă a costurilor Poștei poloneze constituie costuri indirecte pentru care este posibilă identificarea purtătorilor de cost și măsurătorilor acestora. „Alte costuri”, care nu pot fi clasificate ca directe sau indirecte, sunt alocate serviciilor în etapa de calculare a costurilor unitare proporțional cu costurile alocate anterior serviciilor individuale (42).
(59)
Metodologia de calcul al costurilor unitare a suferit modificări, de exemplu, ordinea de alocare a „altor costuri”, stabilită prin suprataxă în raport cu costurile directe sau indirecte alocate anterior, s-a modificat (43). Calculul costurilor unitare în cadrul poștei poloneze este efectuat de Centrul contabil al societății.
Modelul de calcul al PP
IV.2.2. Sistemul de alocare a profiturilor
(60)
Veniturile din vânzări provin din activitățile poștale, financiare sau din alte activități (44) desfășurate de PP. Veniturile financiare includ, în principal, dividendele sau dobânda încasată (de exemplu, pentru depozite, creanțe comerciale). Alte venituri din exploatare constau, în principal, în venituri obținute din dispunerea activelor fixe nefinanciare, compensarea daunelor, amortizarea datoriilor neachitate, anularea provizioanelor neutilizate și a profiturilor din activitățile de asistență socială.
(61)
În mod specific, veniturile provenind din vânzări pot fi alocate direct serviciilor. Veniturile financiare și alte venituri din exploatare care pot fi atribuite direct unui anumit grup de servicii au fost alocate după cum urmează:
- venituri financiare provenind din diferența de curs valutar: […] din care sunt diferențe pozitive de curs valutar ca urmare a acordurilor dintre administrații pentru articole poștale în cifră de afaceri exprimată în monedă străină au fost atribuite grupului de servicii poștale (universale și ne-universale), iar restul de […] din veniturile legate direct de vânzarea devizelor au fost atribuite celui de-al treilea grup „altele” (45);
- alte venituri din exploatare provenind din subvențiile acordate pentru serviciile care fac obiectul unei scutiri legale de la plata taxelor: au fost alocate în totalitate serviciilor universale pentru care se aplică scutirile.
(62)
Venituri financiare și alte venituri din exploatare care nu au putut fi alocate direct serviciilor au fost atribuite grupurilor de servicii în proporțiile utilizate pentru alocarea costurilor financiare și a altor costuri din exploatare acestor grupuri de servicii.
IV.2.3. Date privind costurile și veniturile pentru cele trei categorii de servicii ale PP
(63)
Cele 151 de servicii furnizate de PP sunt grupate în 3 macro-categorii: servicii poștale, servicii financiare și altele. Fiecare dintre aceste servicii are alocat un cont separat. Defalcarea costurilor și veniturilor din 2006 în cele 3 categorii principale de servicii ale PP este ilustrată în anexa 1.
IV.3. Garanții suplimentare privind conformitatea sistemului contabil
(64)
Legea privind poșta prevede pe de o parte (46) ca autoritatea națională de reglementare să asigure păstrarea registrelor contabile de către PP în conformitate cu dispozițiile Legii privind poșta și din Ordonanța din 23 decembrie 2003, și, pe de altă parte, ca firma de audit responsabilă cu autorizarea conturilor furnizorului de servicii universale să verifice, de asemenea, conformitatea acestora cu normele susmenționate privind contabilitatea separată.
(65)
Conform Poloniei, autoritatea națională de reglementare (UKE) a evaluat în mod eficient, printre altele, măsura în care PP a îndeplinit cerințele care rezultă din articolul 52 din Legea privind poșta și din Regulamentul Ministrului de Finanțe din 24 decembrie 2003. Prin această evaluare, s-au concluzionat următoarele (i) calculul costurilor unitare se efectuează pentru fiecare serviciu din sectorul rezervat și (ii) procedurile de calcul al costurilor au acoperit separat serviciile poștale universale nerezervate și serviciile care nu intră în categoria serviciilor poștale universale, ceea ce semnifică faptul că PP a păstrat registrele contabile și conturile de cheltuieli în conformitate cu cerințele specificate în articolul 52 secțiunea 1 din Legea privind poșta. Mai mult, experții contabili au primit garanții anuale rezonabile cu privire la faptul că PP a alocat costuri pentru servicii în mod direct și indirect, iar alocările au fost efectuate în conformitate cu metoda definită în Regulamentul Ministrului de Finanțe din 24 decembrie 2003 privind metoda de repartizare a costurilor suportate de operatorul de servicii poștale universale.
(66)
Ca urmare a controlului anual efectuat de autoritatea națională de reglementare, în raport se propune un set de recomandări. Conform Poloniei, în ultimii ani au fost introduse proceduri și orientări pentru a îmbunătății calitatea sau modalitatea de punere în aplicare a codurilor de alocare utilizate, de exemplu, la nivelul PP a fost introdusă o procedură de control a costurilor directe pentru care se prevăd următoarele sarcini: (a) reevaluarea posibilității apariției unui anumit tip de costuri directe în cadrul unui anumit serviciu; (b) verificarea alocării corecte a costurilor directe între servicii, de exemplu, serviciile rezervate și nerezervate, servicii destinate societăților comerciale și servicii prioritare; (c) monitorizarea abordării uniforme a înregistrării costurilor directe ale serviciilor în fiecare filială regională a Centrului contabil și (d) revizuirea periodică a cheltuielilor generale pentru a identifica orice costuri care nu au legătură cu furnizarea de servicii poștale.
IV.4. Suma compensației pentru OSU
(67)
Conform articolului 52a.1 (47) din Legea privind poșta, PP are dreptul să beneficieze de o compensație pentru pierderile suportate la furnizarea serviciilor universale, însă valoarea respectivă nu poate depăși diferența dintre costurile provizioanelor pentru servicii poștale universale și veniturile obținute din prestarea serviciilor respective [a se vedea articolul 52a.2 (48)].
(68)
Conform articolului 52a.4 „Subvențiile acordate pentru anul în care au fost suportate pierderile se acordă până la data de 31 decembrie a fiecărui an următor anului la care se referă subvenția pe baza prezentării de către președintele UKE ministrului responsabil pentru poștă și telecomunicații, până la data de 30 noiembrie a anului următor anului la care se referă subvenția, a următoarelor documente: 1. copie a raportului financiar emis de operatorul public evaluat de expertul contabil, la care se face referire în articolul 52 alineatul (6); 2. informații conform cărora sunt îndeplinite condițiile prevăzute în Legea privind poșta în temeiul cărora se repartizează prestarea serviciilor universale; 3. informații privind cerințele verificate de a păstra registre contabile și conturi de cheltuieli, conform articolului 52 alineatele (1) și (2); 5. Dispozițiile articolului 33a se aplică pentru subvenții, conform alineatului (1).”
(69)
Autoritățile poloneze au indicat faptul că nu s-au înregistrat pierderi în furnizarea de servicii poștale universale în perioada 1998-2008. Astfel, nu s-a acordat nicio compensație de stat în perioada respectivă.
(70)
O prezentare desfășurată detaliată a rezultatelor din 2006 în cadrul serviciilor poștale este disponibilă în anexa 2.
(71)
Conform cifrelor estimate pentru perioada 2009-2011, se preconizează transcrierea unui excedent net în sectorul SPU. Astfel, pe întreaga perioadă a schemei, respectiv 2006-2011, este posibil ca PP să nu primească nicio compensație pentru prestarea serviciului poștal universal (a se vedea în anexa 3 mai multe informații privind costurile și veniturile realizate și estimate a fi realizate în domeniul serviciilor poștale universale).
Tabelul 1
(milioane PLN)
Servicii poștale universale)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
Venituri (A)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Costuri (B)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Excedent SPU (A)-(B) (49)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
IV.5. Concluzie
(72)
Polonia a determinat costurile și veniturile asociate serviciilor poștale universale în baza separării contabile și a metodologiei de alocare indicate mai sus.
(73)
Polonia a indicat faptul că având în vedere (i) informațiile furnizate de Polonia privind metodologia de calcul al costurilor și procedurile asociate, (ii) datele furnizate (iii) dispozițiile legale în vigoare privind compensațiile și (iv) neincluderea unui profit rezonabil în baza de calcul al sumei compensației, schema nu presupune supracompensarea PP pentru executarea obligației de serviciu public.
V. EVALUARE
V.1. Clasificarea măsurii ca fiind ajutor de stat
(74)
Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, „cu excepția cazului în care se prevede altfel în tratat, orice ajutor acordat de un stat membru sau din resursele statului sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze competiția prin favorizarea anumitor întreprinderi sau producerea anumitor bunuri va fi, în măsura în care afectează schimburile dintre statele membre, incompatibil cu piața internă”.
V.1.1. Existența unor resurse de stat
(75)
Pentru a fi încadrate la ajutor de stat, avantajele trebuie să fie imputabile statului și acordate direct sau indirect prin resurse ale statului.
(76)
În cazul în speță, compensația acordată PP pentru executarea obligațiilor de furnizare a serviciului poștal universal va fi atribuită de la bugetul de stat. Temeiul juridic pentru acordarea acestei compensații este alcătuit din instrumente juridice specifice precum „Legea din 30 iulie 1997 privind întreprinderea de stat de utilități publice PP”, „Legea privind poșta”, „Ordonanța Ministrului Infrastructurii din 9 ianuarie 2004 privind condițiile de furnizare a serviciilor poștale universale” și „Ordonanța Ministrului de Finanțe din 24 decembrie 2003”.
(77)
Prin urmare, cele două condiții cumulative menționate mai sus sunt îndeplinite în cazul în speță.
V.1.2. Selectivitate
(78)
De asemenea, articolul 107 alineatul (1) din TFUE interzice ajutorul care „favorizează anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri”, cu alte cuvinte, ajutorul selectiv.
(79)
Compensația va fi acordată exclusiv PP, prin urmare, este selectivă.
V.1.3. Avantaj
(80)
Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să confere un avantaj beneficiarilor.
(81)
Din jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene reiese faptul că, în cazul în care îndeplinește anumite condiții, compensația pentru serviciul public nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (50). Cu toate acestea, în cazul în care compensația pentru serviciul public nu îndeplinește aceste condiții și atunci când criteriile generale de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE sunt îndeplinite, compensația respectivă constituie ajutor de stat.
(82)
În hotărârea sa în cauza Altmark, Curtea a stabilit condițiile în care compensația pentru serviciul public nu constituie ajutor de stat după cum urmează:
-
„(…) În primul rând, întreprinderii beneficiare trebuie să i se fi încredințat în mod efectiv exercitarea de obligații de serviciu public, iar aceste obligații trebuie să fie definite clar (…).
-
(…) În al doilea rând, parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie să fie stabiliți în prealabil în mod obiectiv și transparent (…).
-
(…) În al treilea rând, compensația nu trebuie să depășească suma necesară acoperirii integrale sau parțiale a costurilor suportate pentru executarea obligațiilor de servicii publice, luându-se în considerare veniturile aferente și un profit rezonabil (…).
-
(…) În al patrulea rând, atunci când întreprinderea desemnată să presteze serviciul public într-un caz concret nu a fost aleasă în conformitate cu procedura privind achizițiile publice care ar permite selectarea ofertantului în măsură să presteze aceste servicii la costul cel mai mic pentru comunitate, nivelul compensației necesare trebuie determinat pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere obișnuită, bine gestionată și dotată în mod corespunzător din cadrul aceluiași sector le-ar înregistra pentru a executa aceste obligații, luându-se în considerare atât veniturile aferente, cât și un profit rezonabil.”
(83)
Atunci când aceste patru criterii cumulative sunt îndeplinite, compensația pentru serviciul public nu constituie ajutor de stat întrucât nu conferă un avantaj economic, iar articolul 107 alineatul (1) și articolul 108 din TFUE nu se aplică. Dacă statele membre nu îndeplinesc aceste criterii, dar sunt îndeplinite criteriile generale de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE, compensația pentru serviciul public constituie ajutor de stat, caz în care se impune notificarea în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE.
(84)
În cazul în speță, Comisia consideră că al patrulea criteriu nu este îndeplinit.
(85)
În primul rând, serviciul public nu a fost acordat ca urmare a aplicării unei proceduri de achiziții publice.
(86)
În al doilea rând, nici autoritățile poloneze nu au afirmat că PP primește compensații în funcție de costurile unei întreprinderi specifice în acest domeniu și nici Comisia nu este în măsură să concluzioneze că PP generează costuri caracteristice unei întreprinderi administrate corespunzător. Mai mult, subvențiile estimate se referă la pierderile înregistrate. Astfel, se poate concluziona că măsura selectivă în cauză conferă un avantaj PP, care poate fi clasificat ca avantaj economic în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
V.1.4. Afectarea comerțului și denaturarea concurenței
(87)
Articolul 107 alineatul (1) din TFUE interzice, de asemenea, orice ajutor care afectează schimburile dintre statele membre și denaturează sau amenință să denatureze concurența.
(88)
În cadrul evaluării celor două condiții, Comisiei i se solicită să nu stabilească dacă ajutorul are un efect real asupra schimburilor dintre statele membre și dacă se produce denaturarea concurenței, ci doar să analizeze dacă ajutorul poate afecta schimburile și denatura concurența (51). Atunci când ajutorul acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi care concurează în cadrul schimburilor intra-comunitare, acestea din urmă vor fi considerate ca afectate de ajutor.
(89)
Nu este necesar ca PP să fie implicată în schimburi intracomunitare. Ajutorul acordat de un stat membru unei întreprinderi poate contribui la menținerea sau dezvoltarea activității interne, având ca rezultat reducerea șanselor de pătrundere pe piața statului membru în cauză pentru întreprinderile stabilite în alte state membre. Mai mult, consolidarea unei întreprinderi care, până la momentul respectiv, nu era implicată în schimburi intra-comunitare, poate conferi întreprinderii în cauză o poziție care să îi permită pătrunderea pe piața altui stat membru.
(90)
În ceea ce privește segmentul obiectelor de corespondență din afara zonei rezervate, există trei operatori care dețin autorizații de prestare a acestor servicii. Aceștia sunt PP, „Dystrybucja Polska Sp. z o.o” și „Indesys Dominik Steinhaus”. Conform autorităților poloneze, poziția actuală a Poczta Polska în cadrul acestui segment este încă puternică, întrucât una dintre societățile concurente („Dystrybucja Polska Sp. z o.o.”) se axează pe distribuția de materiale publicitare tipărite, în timp ce cealaltă societate își limitează activitatea la regiunea Masovia.
(91)
Segmentul de coletărie și servicii de curierat din Polonia este extrem de competitiv. Cota de piață a PP din segmentul de coletărie se ridică la […], iar din segmentul de curierat la […] (52). Societățile care își desfășoară activitatea pe această piață sunt societăți care furnizează servicii de înaltă calitate la prețuri ridicate (DHL, TNT, UPS) sau societăți care furnizează servicii de bază (de exemplu, General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica).
(92)
Cota PP pe segmentul livrărilor de materiale publicitare este de aproximativ […], în timp ce pe segmentul de suporturi scrise neadresate este de aproximativ […] (53). În ciuda cotei de piață de […] deținută de PP, se observă o politică agresivă a numărului tot mai mare de societăți concurente.
(93)
În ceea ce privește serviciile financiare, Comisia reamintește faptul că sectorul bancar a fost deschis concurenței de mulți ani. Liberalizarea treptată a sporit concurența care este posibil să fi fost deja rezultatul liberei circulații a capitalului prevăzute în TFUE.
(94)
Activitățile financiare ale PP includ vânzarea de produse aparținând Bank Pocztowy (o filială a băncii PKO BP), și anume, împrumuturi, conturi și depozite, servicii de leasing (prin intermediul filialei PP - Post Media Serwis), diferite servicii financiare inclusiv transferul de bani în conturi bancare, livrarea de numerar la domiciliul destinatarului sub forma unui mandat poștal pentru plata în numerar, încasarea abonamentelor de radio și TV și procesarea cecurilor bancare emise de diferite bănci și a creditelor în numerar. De asemenea, PP își desfășoară activitatea pe piața asigurărilor prin distribuirea de asigurări și produse financiare provenind de la întreprinderi care au legături de capital cu Poczta Polska, de exemplu PAUF, OFE Pocztylion și TUW Pocztowe. PP administrează și un fond de pensii denumit Pocztylion -Arka PTE S.A.
(95)
Dat fiind faptul că PP distribuie asigurări și produse financiare provenind de la filiale sau de la societăți în domeniu, aceasta se află în concurență cu alte bănci, societăți de asigurări și agenții de bursă. În plus, în cursul ultimilor ani, PP a extins în mod semnificativ gama serviciilor sale de plăți către clienți, adăugând la instrumentele poștale tradiționale o serie de instrumente care, anterior, erau oferite doar de bănci (carduri de debit și de credit, transferuri de credit sau ordine permanente pentru facturile la utilități). Această evoluție a crescut posibilitatea de substituire a serviciilor oferite de bănci cu serviciile financiare oferite de PP.
(96)
Instituțiile financiare din diferitele state membre operează în Polonia, fie în mod direct prin intermediul filialelor sau a reprezentanțelor sau, în mod indirect, prin controlul exercitat asupra băncilor și instituțiilor financiare înființate în Polonia.
(97)
În concluzie, există o concurență între societățile diferitelor state membre în sectoarele de servicii poștale și financiare. Compensația pentru serviciul public care ar putea fi acordată PP va consolida poziția acesteia față de întreprinderile poștale și financiare cu sediul în Polonia sau în alte state membre care, prin urmare, pot întâmpina mai multe dificultăți în încercarea de a pătrunde pe piața poloneză. În consecință, măsura aplicată poate denatura concurența și afecta schimburile între statele membre.
V.1.5. Concluzie
(98)
Orice compensație acordată PP în cadrul schemei actuale va constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
V.2. Evaluarea compatibilității ajutorului
(99)
Conform mențiunii din secțiunea I de mai sus, în urma deciziei din data de 9 ianuarie 2007, procedurile prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE rămân deschise începând cu data de 1 ianuarie 2006 până în prezent.
(100)
Punctul 25 din Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public din 2005 (54) (denumit în continuare „Cadrul”) stipulează faptul că „Prezentul cadru se aplică pentru o perioadă de șase ani de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene”. Punctul 26 din cadru indică faptul că „Comisia va aplica dispozițiile prezentului cadru tuturor proiectelor de ajutoare care îi vor fi notificate și va lua o decizie asupra acestor proiecte după publicarea cadrului în Jurnalul Oficial, chiar dacă proiectele au fost notificate înainte de această publicare”.
(101)
Ajutorul în cauză a fost notificat de autoritățile poloneze prin procedura „mecanismului provizoriu” [a se vedea decizia de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din 25 iunie 2005]. Rezultă că dispozițiile juridice aplicabile pentru evaluarea compatibilității schemei pe perioada 2006-2011 reprezintă cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public.
(102)
Comisia consideră că „în stadiul actual de dezvoltare a pieței interne, compensațiile pentru serviciul public reprezentând ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, pot fi declarate compatibile cu tratatul în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat, în cazul în care acestea sunt necesare pentru funcționarea serviciilor de interes economic general și nu afectează dezvoltarea schimburilor comerciale într-o măsură care contravine intereselor Uniunii Europene”.
(103)
Pentru atingerea unui astfel de echilibru, Comisia aplică dispozițiile cadrului pentru a evalua compatibilitatea cazului în speță. Conform cadrului, cele trei criterii de bază privind compatibilitatea sunt ca (i) serviciul respectiv să reprezinte un serviciu public autentic (de exemplu, încadrarea acestuia ca un serviciu de interes economic general nu este o greșeală evidentă), ca (ii) serviciul să fie atribuit unei întreprinderi prin intermediul unui act oficial care să conțină elementele specificate în secțiunea 2.3 din cadrul comunitar susmenționat și ca (iii) întreprinderea în cauză să nu beneficieze de supracompensare pentru furnizarea serviciului public (luând în calcul un profit rezonabil).
V.2.1. Serviciul autentic de interes economic general
(104)
Astfel cum se menționează în cadru, statele membre beneficiază de o largă marjă de apreciere în ceea ce privește natura serviciilor care ar putea fi clasificate ca fiind servicii de interes economic general. Prin urmare, sarcina Comisiei de a asigura aplicarea acestei marje de apreciere fără erori evidente în ceea ce privește definirea serviciilor de interes economic general.
(105)
Obligația de serviciu public ce revine PP reprezintă serviciul poștal universal în conformitate cu Directiva privind poșta (a se vedea secțiunea II.2 de mai sus). Furnizarea serviciilor poștale universale pe întreg teritoriul Poloniei pentru a oferi populației polone aceleași servicii de bază la aceleași costuri reprezintă un caz clasic de SIEG.
(106)
În consecință, serviciul poștal universal prestat de PP se califică drept serviciu de interes economic general în sensul articolului 106 din TFUE.
V.2.2. Necesitatea unui instrument care să specifice obligațiile de serviciu public și metodele de calcul al compensațiilor (mandatare)
(107)
Astfel cum se prevede în cadru, conceptul de serviciu de interes economic general în sensul articolului 86 din tratat indică faptul că întreprinderii în cauză i-a fost încredințată o sarcină specială. Responsabilitatea operării serviciului de interes economic general trebuie să revină întreprinderii în cauză prin intermediul unuia sau mai multor acte oficiale.
(108)
În cazul în speță, Legea privind poșta din 12 iulie 2003 și „Ordonanța Ministrului Infrastructurii din 9 ianuarie 2004 privind condițiile de furnizare a serviciilor poștale universale” constituie instrumentele juridice care definesc și atribuie PP serviciul de interes economic general reprezentat de serviciul poștal universal (a se vedea secțiunile II.2, II.3 și IV.4 de mai sus).
(109)
În conformitate cu secțiunea 2.3 din cadrul comunitar menționat mai sus, actele respective specifică în special:
-
natura exactă a obligației de serviciu public (obligația de serviciu poștal universal) (articolul 3.25 din Legea privind poșta)
-
întreprinderea (PP) și teritoriul vizat (întregul teritoriu național) (articolul 3.25 din Legea privind poșta);
-
natura drepturilor exclusive acordate PP (articolul 46.2 din Legea privind poșta).
(110)
Întrucât articolele 52 și 52.a din Legea privind poșta și Ordonanța Ministrului Finanțelor din 24 decembrie 2003 au stabilit deja o serie de principii privind compensațiile (55), acestea sunt insuficiente pentru a se considera că cerința prevăzută la punctul 12 litera (d) și punctul 12 litera (e) din cadru este îndeplinită în totalitate.
(111)
În prezent, în conformitate cu punctul 2.2 din „Ordonanță”, tipul rezultatelor care urmează a fi atribuite serviciilor se limitează la „Costurile asociate produselor, bunurilor și materialelor vândute”, la „Costurile de vânzare”, la „Costurile generale și administrative” și la „dobânda din pasive cu care se finanțează servicii poștale inclusiv diferențele de schimb valutar”. În consecință, Comisia consideră că nu toți parametrii necesari calculării compensației au fost specificați în actele naționale. Din cauza faptului că anumite costuri și venituri (56) au fost omise complet din actele naționale din lista conținând elementele ce urmează a fi alocate serviciilor, s-au omis și controlul și revizuirea ulterioară a acestora (a se vedea secțiunea V.2.3.3 de mai jos).
(112)
Articolul 52.a.4 stabilește o serie de cerințe impuse UKE de a aproba o subvenție pentru compensarea operatorului poștal pentru prestarea OSU, și anume, prezentarea prealabilă a 1. unui raport financiar al operatorului public evaluat de expertul contabil, 2. informații privind îndeplinirea condițiilor de mandatare și 3) informații privind cerințele verificate de a păstra registre contabile și contabilitatea costurilor conform articolului 52 alineatele (1) și (2). Pentru aceleași motive explicate mai sus, având în vedere faptul că articolul 52.2 face referire directă la ordonanță, în care se menționează numai alocarea anumitor costuri asociate serviciilor, Comisia consideră că nu toți parametrii necesari calculării compensației au fost luați în considerare în actul (actele) național(e) aplicabil(e). În consecință, în cazul în care nu s-a ținut seama de toți parametrii necesari calculării compensației, cerința privind specificarea în actele naționale relevante a măsurilor de evitare a oricărei supracompensări trebuie, de asemenea, considerată ca fiind neîndeplinită în totalitate. Domeniul de aplicare limitat al verificărilor anuale efectuate confirmă această afirmație (a se vedea explicații suplimentare în secțiunea V.2.3.5 de mai jos). Analog, dispozițiile analizate de Comisie nu par să conțină măsuri de rambursare sau eventual de supracompensare.
(113)
În consecință, Comisia consideră că nu sunt îndeplinite în totalitate cerințele privind menționarea în actele naționale aplicabile a (i) parametrilor de calcul, control și revizuire a compensației [punctul 12 litera (d) din cadru] și a (ii) modalităților de evitare a rambursării și supracompensării [punctul 12 litera (e) din cadru]. De asemenea, pentru motivele explicate mai sus, Comisia consideră oportun să specifice în mod clar în actul național aplicabil obiectivul verificării anuale și anume să se asigure că nu se acordă o supracompensare.
(114)
În concluzie, mandatarea nu conține toate elementele solicitate de Cadrul pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru serviciul public, și anume cele menționate la punctul 12 litera (d) și punctul 12 litera (e) din cadru. În consecință, cel de-al doilea criteriu poate fi considerat doar parțial îndeplinit și se impune adoptarea unor compensații corespunzătoare care să includă costurile și veniturile la care se face referire la punctul 128 litera (i) în vederea determinării necesității acordării unei compensații către PP în conformitate cu măsura aplicabilă și asigurării compatibilității compensației respective.
(115)
Analiza modalității de punere în aplicare a schemei din secțiunea V.2.3 de mai jos va evidenția în mod mai clar consecințele utilizării unei definiții incomplete a parametrilor și a măsurilor de evitare a supracompensării.
V.2.3. Fără supracompensare
(116)
Conform alineatului (14) din cadru „(…) cuantumul compensației nu poate depăși suma necesară acoperirii costurilor ocazionate de executarea obligațiilor de serviciu public, luându-se în considerare veniturile aferente, precum și un profit rezonabil pentru efectuarea acestor obligații”. De asemenea, acesta precizează „(…) costurile care trebuie luate în considerare cuprind toate costurile legate de funcționarea serviciului de interes economic general. (…) Atunci când întreprinderea desfășoară și activități în afara serviciului de interes economic general, se pot lua în considerare numai costurile legate de serviciul de interes economic general (…).
(117)
Activitățile PP nu se limitează la serviciile de interes economic general (a se vedea secțiunea II.1 de mai sus).
(118)
Pentru a concluziona cu privire la îndeplinirea acestui criteriu, este necesar în acest caz să se determine costurile asociate executării obligației de serviciu public (serviciul poștal universal) impuse asupra PP prin intermediul actelor de mandatare și apoi să se compare cu avantajele pe care statul le va acorda PP.
(119)
Articolul 52a din Legea privind poșta din Polonia prevede deja în mod clar interdicția de a acorda supracompensații „1. În cazul în care operatorul public obligat să presteze servicii poștale universale înregistrează pierderi, acesta va primi de la bugetul de stat subvenția pentru serviciile poștale universale prestate. 2. Cuantumul subvenției va fi stabilit prin actul de lege - Legea bugetului, având în vedere principiul conform căruia valoarea totală a subvenției nu poate depăși diferența dintre costurile asociate provizioanelor de servicii poștale universale și veniturile obținute din prestarea acestor servicii …”.
V.2.3.1. Rezultate înregistrate efectiv
(120)
Comisia a constatat că sumele aferente anumitor categorii de venituri și costuri indicate în contabilitatea analitică au fost înregistrate, de asemenea, în situațiile financiare. Întrucât contabilitatea analitică se desfășoară în cadrul contabilității financiare (57) care face anual obiectul unui audit independent, care nu a avut ca rezultat observații importante, Comisia nu are niciun motiv să pună la îndoială faptul că veniturile interne și costurile prezentate nu au fost angajate efectiv.
V.2.3.2. Separarea corespunzătoare a conturilor în vederea calculării rezultatului net al OSU
(121)
Întrucât PP nu este numai un furnizor de Servicii de interes economic general (SIEG), ci și un furnizor de alte servicii comerciale, articolul 14 alineatul (2) din Directiva 97/67/CE obligă întreprinderea să țină conturi separate în cadrul sistemului contabil intern.
(122)
Conform articolului 52 alineatul (1) din Legea privind poșta, PP trebuie să țină evidențele contabile într-un mod care se permită calcularea costurilor separat pentru fiecare serviciu rezervat și, colectiv pentru, servicii nerezervate împărțite în servicii poștale universale și servicii altele decât serviciile poștale universale.
(123)
Comisia a verificat măsura în care sistemul contabil intern face diferența clară între contul pentru servicii universale (clasificate în servicii rezervate și nerezervate) și contul pentru servicii ne-universale. Polonia a transmis probe ale acestei separări, indicând rezultatele pentru fiecare cont de servicii și rezultatele agregate pentru fiecare grup de servicii.
(124)
Astfel cum au dovedit informațiile furnizate Comisiei și analiza anuală desfășurată de autoritatea națională de reglementare, rezultatele PP sunt calculate pentru fiecare serviciu rezervat separat (58) și colectiv, pentru fiecare dintre următoarele grupuri (i) servicii poștale universale nerezervate și (ii) alte servicii comerciale (în afara SIEG) în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 52 alineatul (1) din Legea privind poșta.
(125)
În special, pentru anii 2006 și 2007, rapoartele autorității naționale de reglementare arată că PP, în calitate de operator public furnizor de servicii poștale universale, a ținut evidențele contabile și contabilitatea costurilor într-un mod care face posibilă separarea costurilor pentru fiecare serviciu rezervat și, în mod colectiv, pentru serviciile nerezervate, făcând diferența între serviciul poștal universal și servicii poștale ne-universale în conformitate cu cerințele prevăzute în articolul 52 alineatul (1) din Legea privind poșta.
126.
Pe baza informațiilor trimise de Polonia privind separarea conturilor PP, a probelor verificării externe desfășurate în ceea ce privește separarea adecvată a contabilității pentru servicii universale și ne-universale și a verificărilor efectuate de Comisie, se poate concluziona, în mod rezonabil, că separarea contabilă a activităților comerciale și a activităților operate de PP în temeiul obligațiilor de serviciu public este adecvată. Prin urmare, Comisia consideră că PP își separă în mod adecvat conturile, într-o manieră care face posibilă calcularea costurilor în mod separat pentru fiecare serviciu din sectorul rezervat și, colectiv, pentru serviciile nerezervate clasificate în servicii poștale universale și servicii poștale care nu fac parte din serviciul universal, după cum se specifică în articolul 14 alineatul (2) din Directiva 97/67/CE.
V.2.3.3. Alocarea completă a costurilor și veniturilor pentru servicii
(127)
Ca parte a examinării, Comisia a efectuat un test al completitudinii datelor financiare furnizate prin compararea datelor agregate ale PP din contabilitatea analitică cu contul de profit și pierderi.
(128)
Comisia a constatat că (i) veniturile și costurile de la anumite categorii, mai exact „alte rezultate din exploatare” (59), „rezultate extraordinare” și unele „rezultate financiare” nu au fost distribuite serviciilor și că (ii) Ordonanța ministrului de finanțe din 24 decembrie 2003 a limitat tipul de costuri care trebuie alocate serviciilor „Costurile produselor, bunurilor și materialelor vândute”, „Costuri de vânzare”, „Costuri generale și administrative” și „Dobânda din pasive care finanțează serviciile poștale inclusiv diferențele de curs de schimb valutar”. Importanța relativă a acestor costuri și venituri, pentru care nu este prevăzută o alocare în dispozițiile naționale, a reprezentat 2,5 % și 1,5 % din totaluri în 2006. Deși costurile și veniturile care nu au fost alocate serviciilor pot fi considerate marginale în trecut, având în vedere importanța lor relativă, este posibil ca pe viitor importanța acestora să fie de natură materială.
(129)
Cu toate acestea, în ceea ce privește trecutul, Polonia a transmis informații noi în care aceste „rezultate nealocate” au fost atribuite ex post serviciilor universale (rezervate sau nerezervate) și serviciilor ne-universale (defalcate în servicii poștale, financiare și alte servicii). Mai mult, Polonia a transmis o notă explicativă a metodologiei folosite pentru alocarea acestora pentru servicii. Toate acestea demonstrează că PP a aplicat o metodologie rezonabilă pentru alocarea acelor rezultate.
(130)
Celelalte categorii de costuri și venituri interne (60) ar putea fi comparate cu contul de profit și pierderi.
(131)
Prin urmare, Comisia consideră necesară distribuirea sistematică a tuturor veniturilor și costurilor la care se face referire la considerentul 128 punctul (i) pentru servicii, în conformitate cu principiul alocării complete a rezultatelor și cu condițiile prevăzute în Cadru.
V.2.3.4. Metoda adecvată de alocare a costurilor și punerea acesteia în aplicare în mod corespunzător
(132)
După cum s-a precizat mai sus, articolul 52 alineatul (2) din Legea privind poșta prevede ca „Ministrul finanțelor publice, cu consultarea ministrului responsabil pentru poștă și telecomunicații, va stabili prin ordonanță, metoda de alocare a costurilor, pe baza principiului conform căruia o astfel de metodă trebuie să permită calcularea costurilor unitare având în vedere secțiunea 1”.
(133)
În conformitate cu articolul 52 alineatul (2) sus-menționat, la 24 decembrie 2003, Ministrul de finanțe a emis o ordonanță privind metoda de alocare a costurilor operatorului care furnizează serviciul poștal universal care pune în aplicare articolul 14 alineatul (3) din Directivă.
(134)
Rapoartele emise de autoritatea națională de reglementare arată că PP a alocat costurile direct sau indirect costurilor serviciilor furnizate și a efectuat această alocare în conformitate cu dispozițiile ordonanței ministrului de finanțe din 24 decembrie 2003 privind metoda de alocare a costurilor pentru furnizorii de servicii poștale universale. Autoritatea națională de reglementare a confirmat în fiecare an că alocarea costurilor PP s-a desfășurat după cum urmează:
(i)
costurile asociate numai unui serviciu sau unui grup de servicii sunt atribuite direct acestui serviciu sau grup de servicii pe baza pieselor contabile
(ii)
costurile asociate direct mai multor servicii sunt atribuite fiecărui serviciu sau grup de servicii pe baza analizării valorii factorilor care determină generarea costurilor în cadrul unui anumit serviciu sau grup de servicii,
(iii)
în cazul în care nu este posibilă atribuirea costurilor în mod direct, costurile aferente mai multor servicii sunt atribuite fiecărui serviciu sau grup de servicii pe baza raportului acestora cu un anumit grup de costuri legate direct de acest serviciu sau grup de servicii,
(iv)
în cazul în care nu este posibilă atribuirea costurilor în mod direct sau indirect, alte costuri sunt atribuite fiecărui serviciu pe baza unui indicator general calculat ca raport între costurile atribuite direct sau indirect unui anumit serviciu sau grup de servicii și costurile totale atribuite tuturor serviciilor și grupurilor de servicii.
(135)
Chiar dacă în 2006 numai […] dintre costuri au fost considerate costuri directe, Comisia nu a găsit niciun motiv pentru a pune la îndoială împărțirea corectă a costurilor în costuri directe și indirecte. Mai mult decât atât, verificările efectuate de autoritatea națională de reglementare și de auditori au condus la concluzia potrivit căreia „controlul costurilor directe a fost pus în aplicare și funcționează eficient”.
(136)
În ceea ce privește costurile indirecte (a se vedea secțiunea IV.2.1, Sistemul de alocare a costurilor de mai sus), Comisia consideră că toate codurile folosite pentru repartizarea categoriilor principale de costuri indirecte (și anume, costuri din exploatare, costuri de transport, costuri de întreținere a rețelei și alte costuri indirecte) pe servicii, deși limitate ca număr, sunt totuși rezonabile.
(137)
De exemplu, pare a fi rezonabil să se utilizeze „timpul de lucru în minute dedicat efectuării anumitor servicii” (61) drept cod pentru repartizarea „costurilor din exploatare”, având în vedere dificultatea de a atribui cu exactitate costurile conturilor de servicii pentru efectuarea activităților de colectare, sortare și livrare legate de furnizarea diferitelor servicii. Comisia este conștientă de introducerea recentă în sistemul contabil al PP a unei diviziuni mult mai clare a costurilor din exploatare împreună cu o creștere a numărului de coduri de alocare care ar trebui să îmbunătățească acuratețea informațiilor contabile interne.
(138)
În mod similar, codul „greutatea articolului poștal livrat” pare plauzibil pentru repartizarea „costurilor de transport”. Prin urmare, în scopul repartizării costurilor de transport pe servicii, Comisia acceptă premisa din spatele codului stabilit conform căreia fiecare kilogram aferent oricărui serviciu majorează proporțional elementul de cost „transport” al articolului.
(139)
Pentru ca PP să poată efectua repartizarea „altor costuri indirecte” pe servicii, trebuie să colecteze date privind (i) greutatea articolelor poștale livrate, (ii) cantitatea/numărul de articole poștale livrate și (iii) timpul de lucru necesar efectuării diferitelor operațiuni. Aceste statistici sunt colectate prin intermediul „rezultatelor cercetării statistice” (62), „volumul valorilor serviciilor” (63) și, respectiv, „cercetarea volumului de lucru” (64). În ceea ce privește cercetarea volumului de lucru, aceasta se desfășoară o dată pe an pe parcursul unei luni și acoperă toate oficiile poștale, centrele de distribuție și zonele de livrare. Procesul de furnizare a serviciilor individuale este împărțit în operațiuni foarte detaliate, realizate de angajații PP pentru care se estimează un timp de lucru standard pe baza acestei cercetări. Comisia nu are motive să pună la îndoială corectitudinea frecvenței datelor colectate.
(140)
În ultimul rând, atribuirea „costurilor de întreținere a rețelei” pentru servicii în funcție de suma (i) costurilor directe plus (ii) costurile indirecte din exploatare plus (iii) costurile indirecte de transport deja atribuite serviciilor; deși acceptabilă, aceasta pare să se plaseze mai departe de legătura cauzală decât alocările costurilor menționate mai sus.
(141)
Având în vedere natura majorității veniturilor realizate de PP, acestea pot fi alocate direct serviciilor. Prin urmare, Comisia nu pune la îndoială alocarea corectă a „veniturilor din vânzări” serviciilor.
(142)
Autoritățile poloneze au trebuit să transmită Comisiei, la cererea acesteia (65), repartizarea tuturor rezultatelor în funcție de categoriile de servicii (servicii universale clasificate în servicii rezervate și nerezervate și servicii ne-universale clasificate în servicii poștale, financiare și alte servicii), precum și o notă explicativă privind metodologia folosită pentru alocarea acestora serviciilor. Transmiterea informațiilor solicitate demonstrează că aceste informații contabile interne pot fi furnizate la nivelul necesar de detaliu. Comisia nu a constatat nicio eroare evidentă în metodologia aplicată pentru alocarea „altor rezultate din exploatare” (66), a „rezultatelor extraordinare” (67) și a „rezultatelor financiare” (68) pe grupuri de servicii.
(143)
De asemenea, Comisia a observat că o parte semnificativă a costurilor PP sunt alocate serviciilor prin intermediul unei metode a raportului costurilor [aproximativ […] din toate costurile au fost alocate serviciilor în raport cu costurile alocate anterior, mai ales acele costuri care aparțin categoriei „alte costuri”, mai exact „costurile generale, administrative și de dezvoltare”, „costurile de vânzare” și „anumite costuri financiare” (69)]. În consecință, trebuie să se depună eforturi pentru a reduce cât mai mult cu putință relevanța metodei raportului din metoda PP de calcul al costurilor astfel încât să se realizeze o legătură mai puternică între costuri și servicii. Pe scurt, metodologia de alocare este acceptabilă, însă poate fi îmbunătățită în cazul în care codurile de alocare folosite asigură cât mai mult cu putință o legătură între costul resurselor folosite și serviciul generat din aceste resurse.
(144)
În acest sens, PP a informat Comisia cu privire la introducerea periodică a unor prevederi și proceduri detaliate (70), precum și a unor coduri de alocare mai exacte care să reflecte într-o mai mare măsură raporturile cauză-efect între tipurile de costuri suportate și alocarea acestora serviciilor astfel încât să se îmbunătățească rigurozitatea în ceea ce privește acuratețea sistemului contabil intern. În același scop, PP se străduiește să introducă integral metoda stabilirii costului pe baza activității în cadrul contabilității de gestiune, care ar îmbunătăți în mod cert trasabilitatea costurilor asociate realizării unei activități la servicii.
(145)
În mod similar, sunt actualizate periodic normele specifice de împărțire a costurilor în costuri directe și indirecte precum și normele de calcul al codurilor de împărțire, de exemplu, în 2007, a fost lansată o Procedură pentru controlul costurilor directe (71) cu scopul de a introduce norme cât mai clare pentru controlul costurilor directe simple și al costurilor directe comune înregistrate în conturile de servicii (72). În plus, determinarea la nivel central a codurilor de alocare pentru costurile indirecte (73) ar trebui să contribuie la aplicarea într-un mod mai uniform a acelor coduri în cadrul societății. Mai mult, de la 1 ianuarie 2007, Unitățile organizaționale ale Poștei poloneze care calculează codurile de împărțire sunt obligate să transmită codurile Centrului de contabilitate. În acest sens, Comisia recunoaște îmbunătățirile operate în mediul de control al PP, în special în ceea ce privește procedurile de control privind înregistrările costurilor directe și indirecte.
(146)
Mai mult, autoritatea națională de reglementare a emis recomandări pentru a elimina și alte puncte slabe (74) constatate pe parcursul exercițiului anual de verificare. Conform autorităților poloneze, o serie de recomandări formulate în timpul exercițiilor 2005 și 2006 au fost deja puse în aplicare (75) sau urmează să fie aplicate în curând. Comisia consideră că este important ca toate recomandările deschise să intre în vigoare cât mai curând posibil pentru a obține un sistem intern solid de informații contabile.
(147)
În consecință, pe baza informațiilor furnizate de Polonia privind metoda aplicată de alocare a costurilor, Comisia consideră că Poșta poloneză folosește coduri de alocare cu o legătură cauzală rezonabilă între costul atribuit unui serviciu și sursa acelui cost. În plus, Comisia recunoaște eforturile depuse de PP (i) pentru consolidarea mediului de control relaționat cu informațiile de gestiune și (ii) pentru îmbunătățirea metodologiei de alocare a costurilor, care reprezintă baza pentru calculul viitor al compensației.
(148)
Cu toate acestea, după cum deja s-a menționat mai sus în secțiunea V.2.3.3, pentru a calcula corect rezultatul net pentru executarea obligației de serviciu poștal universal, precum și rezultatul care nu se încadrează în serviciile poștale universale, trebuie să se asigure că nu rămâne niciun cost sau venit nealocat și că toate rezultatele (76) (veniturile și costurile) sunt alocate în mod corespunzător fiecărui serviciu rezervat și serviciilor nerezervate în cadrul serviciului poștal universal și al serviciului poștal ne-universal.
V.2.3.5. Verificarea independentă anuală
(149)
În conformitate cu articolul 52 alineatul (3) din Legea privind poșta, operatorul care furnizează servicii poștale universale va transmite președintelui UKE [Urząd Komunikacji Elektronicznej] o declarație de conformitate cu cerințele, la care se face referire în secțiunea 1, în fiecare an, până la data de 31 martie a fiecărui an cu privire la exercițiul precedent. Mai mult, președintele UKE va fi obligat să verifice conformitatea cu cerințele, care sunt menționate în secțiunile 1 și 2 din articolul 52 alineatul (4).
(150)
„Operatorul public va avea obligația de a transmite președintelui UKE, până cel târziu la data de 31 iulie a fiecărui an, raportul financiar analizat de auditor cu privire la exercițiul precedent, în scopul prevăzut în Actul de lege din 29 septembrie 1994 r. privind contabilitatea (Monitorul oficial din 2002 nr. 76 poziția 694 și din 2003 nr. 60, poziția 535) și conform secțiunilor 1 și 2”.
(151)
După cum s-a afirmat mai sus, Comisia a primit rapoarte detaliate elaborate anual de către autoritatea națională de reglementare în colaborare cu un auditor independent privind îndeplinirea cerințelor de separare a conturilor și de alocare a costurilor. În acele rapoarte s-a concluzionat că sistemul contabil intern al PP s-a bazat, în general, pe principii contabile general acceptate și, astfel, a fost potrivit pentru cuantificarea costurilor suplimentare ale serviciului poștal universal care i-a fost încredințat, fiind astfel în conformitate cu dispozițiile articolului 14 alineatul (3) din Directiva poștei.
(152)
Având în vedere faptul că procedura de contabilitate analitică este efectuată în cadrul contabilității generale, este la fel de important ca aceasta din urmă să fie, la rândul ei, revizuită. În fiecare an, situațiile financiare ale PP fac obiectul unui audit independent (a se vedea secțiunea V.2.3.1 de mai sus). Mai mult, auditorul va supraveghea și conformitatea evidențelor contabile cu cerințele detaliate din Legea privind poșta (și anume, articolul 52.
(153)
Cu toate acestea, faptul că rapoartele anuale emise de UKE în colaborare cu o societate de audit independentă au afirmat întotdeauna că domeniul verificării anuale independente se limitează la evaluarea „măsurii în care operatorul public a îndeplinit cerințele care decurg din articolul 52 din Legea privind poșta și din „Ordonanță” și aceasta este limitată numai la analizarea anumitor tipuri de costuri (77) demonstrează că măsurile luate până în prezent pentru evitarea supracompensării nu sunt suficiente în cazul în care nu sunt introduse compensațiile menționate în secțiunea V.2.3.3 de mai sus. Comisia consideră că domeniul acestei verificări este prea limitat pentru a garanta în mod corespunzător îndeplinirea obiectivului verificării, și anume, asigurarea faptului că nu apare supracompensarea [a se vedea punctul 20 din Cadru și articolul 52 litera (a) din Legea privind poșta (78)].
(154)
Prin urmare, după cum s-a menționat deja în secțiunea V.2.2, Comisia consideră necesar să includă în domeniul verificării anuale „alte venituri din exploatare”, „alte costuri de exploatare”, „venituri financiare”, „costuri financiare” și „rezultate extraordinare”, precum și „venituri din vânzări”.
(155)
În concluzie, Comisia consideră că domeniul verificării conturilor ar trebui extins astfel încât să se asigure că sunt luate în considerare toate categoriile de costuri și venituri relevante pentru calcularea cuantumului compensației.
V.2.3.6. Fără supracompensări preconizate în 2009-2011
(156)
Conform previziunii societății (a se vedea cifrele de mai jos), se așteaptă ca PP să nu suporte pierderi nete pentru executarea obligației de serviciu public în următorii ani ai schemei (a se vedea informații mai detaliate în anexa 3). În consecință, schema în discuție nu prevede nicio compensație pentru perioada 2009-2011.
Tabelul 2
(000 PLZ)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
Venituri din executarea obligației de serviciu public
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Costuri aferente obligației de serviciu public
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Excedent net (79)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
% Marjă de profit (excedent net/venituri OSP)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(157)
După cum s-a arătat mai sus, excedentul net al PP realizat de SPU se reduce constant în fiecare an. În ciuda acestei tendințe actuale, PP a preconizat o îmbunătățire constantă a acestui rezultat financiar pentru următori ani ai schemei. Motivele care explică modificarea tendinței se bazează pe introducerea unui program de optimizare a costurilor lansat la sfârșitul anului 2008 care ar trebui să conducă la economii de costuri și, în consecință, la o îmbunătățire treptată a rezultatelor financiare ale PP. Acest program s-a concentrat nu doar în zona SIEG, ci și în zona comercială din afara SIEG a PP, de exemplu, în viitor nu vor mai fi oferite unele servicii furnizate în cadrul activității auxiliare generatoare de pierderi. În plus, unele măsuri au fost create pentru a crește veniturile atât în interiorul, cât și în exteriorul SIEG, de exemplu, vânzarea proprietăților imobiliare inutile, modernizarea unor servicii financiare pentru îmbunătățirea competitivității PP etc.
(158)
Principalele ipoteze avansate pentru calcularea cifrelor estimative se bazează pe parametri precum gradul preconizat de modificare a structurii organizaționale, nivelul prețurilor pentru diferite servicii poștale, variații ale costurilor forței de muncă și ale altor costuri, numărul de angajați sau indicatori macroeconomici (creșterea PIB-ului, rata șomajului, rata inflației, cursul de schimb EUR/PLN și USD/PLN).
(159)
Mai mult, după cum s-a afirmat mai sus, deși PP i s-ar permite în temeiul Cadrului „să se bucure de un profit rezonabil”, autoritățile poloneze au comunicat Comisiei că, în conformitate cu legislația națională aplicabilă, PP va primi compensații numai pentru pierderile suportate în legătură cu furnizarea serviciilor poștale universale. În consecință, cuantumul compensației nu va acoperi un profit rezonabil, ceea ce reprezintă o asigurare suplimentară pe viitor că nu se va acorda nicio supracompensare.
(160)
Comisia nu are motive să pună la îndoială premisele considerate pentru calcularea costurilor veniturilor pentru restul anilor incluși în schemă. Mai mult, îmbunătățirile aduse periodic mediului de control și sistemului contabil intern ale PP oferă o asigurare suplimentară a unei alocări corecte a rezultatelor în interiorul și în exteriorul SIEG.
(161)
Deoarece PP intenționează să introducă în viitorul apropiat un nou model de calcul al costurilor bazat pe metoda stabilirii costurilor pe baza activităților (CBA), Comisia solicită să fie informată în decurs de trei luni de la introducerea acestuia sau în privința oricărei schimbări semnificative aduse sistemului contabil intern al PP.
VI. INTERVALUL DE TIMP PENTRU AUTORIZARE
(162)
Inițial, Polonia a solicitat Comisiei să prelungească cercetarea până în anul 2012. Cu toate acestea, având în vedere că normele existente de evaluare a compatibilității compensației pentru serviciu public, și anume, „Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru serviciu public” va expira în 2011, autoritățile poloneze acceptă aprobarea schemei până în anul 2011.
(163)
Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că, în cazul achitării unei compensații pentru executarea obligației de serviciu public în conformitate cu schema supusă evaluării în perioada 2006-2011, această compensație ar constitui ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, care ar fi compatibilă conform articolului 106 alineatul (2) din TFUE, sub rezerva îndeplinirii condițiilor menționate în continuare.
VII. CONCLUZIE
(164)
Din cele de mai sus rezultă că schema îndeplinește cerințele stipulate în Cadru pentru a fi considerată compatibilă de către Comisie sub rezerva îndeplinirii următoarelor condiții: (1) Polonia trebuie să îmbunătățească definirea parametrilor pentru calcularea, controlul și analizarea compensațiilor astfel încât să se asigure că toate rezultatele sunt atribuite serviciilor respectând metodologia acceptată, (2) Polonia trebuie să îmbunătățească măsurile de evitare și rambursare a supracompensației astfel încât să se asigure că toate rezultatele relevante pentru calcularea compensației sunt luate în considerare și că măsurile corespunzătoare de rambursare a supracompensației sunt puse în aplicare, și (3) Polonia trebuie să se asigure că noua metodă de alocare a costurilor rămâne compatibilă cu normele prevăzute la articolul 14 din Directiva 97/67/CE și, în acest sens, trebuie să informeze Comisia în termen de trei luni de la punerea în aplicare a oricărei modificări semnificative a sistemului contabil intern al PP,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Măsura introdusă de Polonia în vederea acordării de compensații Poczta Polska pentru costurile nete suportate în executarea obligației sale de serviciu poștal universal pentru perioada 2006-2011 este considerată compatibilă cu piața internă în sensul articolului 106 alineatul (2) din TFUE sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în articolul 2.
Articolul 2
Polonia trebuie să introducă dispozițiile necesare pentru a:
1.
îmbunătăți definiția parametrilor pentru calcularea controlul și revizuirea compensației astfel încât să se asigure că toate rezultatele sunt atribuite pentru servicii conform metodologiei acceptate;
2.
îmbunătăți măsurile de evitare și rambursare a supracompensației astfel încât să se asigure că sunt luate în considerare toate rezultatele relevante pentru calcularea compensației și că sunt puse în aplicare măsurile adecvate pentru rambursarea supracompensației;
3.
asigura că noua metodă de alocare a costurilor rămâne compatibilă cu normele prevăzute la articolul 14 din Directiva 97/67/CE și, în acest sens, trebuie să informeze Comisia în termen de trei luni de la punerea în aplicare a oricărei modificări semnificative a sistemului contabil intern al PP.
Articolul 3
Polonia va informa Comisia, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, cu privire la măsurile luate pentru îndeplinirea acesteia.
Articolul 4
Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.
Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2009.