32004R1629
L 295/10
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1629/2004 AL CONSILIULUI
din 13 septembrie 2004
de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURILE PROVIZORII
(1)
La 19 mai 2004, Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1009/2004 (2) (denumit în continuare „regulament provizoriu”), un drept antidumping provizoriu la importurile în Comunitate de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India.
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(2)
Ca urmare a publicării faptelor și considerațiilor esențiale care au stat la baza instituirii măsurilor antidumping provizorii, mai multe părți în cauză au prezentat observații scrise prin care și-au exprimat punctul de vedere asupra concluziilor provizorii. Părțile care au cerut, au avut ocazia de a fi audiate.
(3)
Comisia a căutat și a verificat în continuare toate informațiile pe care le-a considerat necesare în vederea stabilirii unor concluzii definitive.
(4)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea instituirii unui drept antidumping definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India și a perceperii definitive a sumelor depuse cu titlul de drept provizoriu. De asemenea, li s-a acordat un termen pentru a-și putea formula observațiile ca urmare a publicării acestor fapte și considerații esențiale.
(5)
Comentariile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost examinate și, după caz, concluziile formulate au fost modificate în consecință.
C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(6)
Întrucât nu a fost formulat nici un comentariu nou asupra produsului în cauză sau asupra produsului similar, se confirmă considerentele 11-15 din regulamentul provizoriu.
D. DUMPINGUL
1. Afirmațiile producătorilor-exportatori
(7)
Cei doi producători-exportatori care au cooperat și-au reiterat afirmația că o ajustare a valorii normale ar fi trebuit acordată, fie cu titlul de „impuneri la import și impozite indirecte”, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, fie cu titlul de „alți factori”, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul menționat anterior, pentru avantajele primite în cadrul sistemului de credite pentru drepturile de import (denumit în continuare „DEPB”) acordate ulterior exportului. În temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (b), au susținut că cel puțin suma corespunzătoare creditelor DEPB utilizate pentru importurile de materii prime incorporate în procesul de fabricare a produsului exportat ar trebui să fie acordată ca ajustare.
(8)
În acest sens, ar trebui observat faptul că nu s-a putut acorda nici o ajustare în măsura în care, astfel cum se indică la considerentul 25 din regulamentul provizoriu, ancheta a demonstrat că nu s-a putut stabili nici o legătură directă între creditele DEPB și materiile prime achiziționate, întrucât creditele pot fi utilizate pentru drepturile datorate pentru orice produs de import, în afara mijloacelor de producție și a produselor care fac obiectul unor restricții sau al unor interdicții la import. În afară de aceasta, producătorii-exportatori nu au fost în măsură să demonstreze, nici măcar în cazul utilizării creditelor pentru importul de materii prime necesare pentru producerea de electrozi de grafit, că aceste materii prime au fost folosite pentru fabricarea produsului exportat. De asemenea, avantajul rezultat din DEPB a fost înregistrat în contabilitatea societăților ca profit și nu ca element al pasivului. Prin urmare, din documentele contabile ale societăților nu a reieșit nici o legătură între politica prețurilor produselor exportate și suma primită cu titlu de DEPB. În cele din urmă, nu a fost prezentat nici un argument nou care să justifice aplicarea articolului 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Prin urmare, aceste afirmații nu au putut fi acceptate și se confirmă concluziile prezentate la considerentele 25 și 26 din regulamentul provizoriu.
(9)
Cei doi producători-exportatori care au cooperat și-au reiterat, de asemenea, afirmațiile în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază cu privire la anumite diferențe de nivel comercial. Cu toate acestea, nu a fost avansat nici un argument nou în acest sens. Prin urmare, se confirmă concluziile prezentate la considerentele 27 și 28 din regulamentul provizoriu.
(10)
Producătorii-exportatori care au cooperat au contestat cursurile de schimb utilizate pentru calcularea prețurilor de export. S-a afirmat că ar fi trebuit utilizare cursurile de schimb aplicabile la data plății și nu cele de la data facturării. S-a susținut, de asemenea, că în loc să se recurgă la cursurile de schimb medii din cursul lunii de emitere a facturii, ar fi fost mai fiabil să se utilizeze cursurile de schimb zilnice reale.
(11)
Din acest punct de vedere, ar trebui observat faptul că practica curentă a Comisiei constă în utilizarea cursurilor de schimb care corespund datei facturii, în măsura în care prețurile se fixează luând în considerare cursurile de schimb de la data facturării. Prin urmare, cererea de aplicare a cursurilor de schimb valabile la data plății a fost respinsă. Cu toate acestea, s-a convenit să se utilizeze cursurile de schimb reale valabile la data facturării în locul cursurilor de schimb medii lunare care corespund datei respective. Prin urmare, calculele referitoare la dumping au fost revizuite în consecință.
(12)
În urma examinării, s-a constatat că aceste cursuri de schimb medii lunare indicate conțineau o eroare materială. Întrucât acestea au fost abandonate în favoarea cursurilor de schimb zilnice, astfel cum se explică la considerentul 11, această eroare se consideră corectată.
2. Calculele referitoare la dumping
(13)
Marjele de dumping definitive au fost determinate după ajustarea cursurilor de schimb, astfel cum se indică la considerentele 10-12. Acestea, exprimate ca procent din prețul CIF franco frontieră comunitară, se stabilesc după cum urmează:
Graphite India Limited (GIL)
31,1 %
Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited
22,4 %
Toate celelalte societăți
31,1 %
E. INDUSTRIA COMUNITARĂ
(14)
În absența informațiilor sau argumentelor cu totul noi, se confirmă considerentele 32-35 din regulamentul provizoriu.
F. PREJUDICIUL
(15)
În urma dezvăluirii concluziilor provizorii, exportatorii indieni au atras atenția asupra unei divergențe între marja de subcotare pentru un anume tip de produs în cauză și marjele de subcotare pentru tipurile similare. Plângerea lor a fost examinată în mod corespunzător și s-a constatat că această divergență a rezultat dintr-o eroare cuprinsă în situația pentru o serie de note de credit și reduceri ale unui anumit producător comunitar. Plângerea a fost, prin urmare, acceptată, iar marja de subcotare pentru acest tip de produs și, după caz, pentru alte tipuri de produse a fost corectată în consecință.
(16)
S-a constatat, de asemenea, că o serie de vânzări ale industriei comunitare pe baza cărora s-a stabilit subcotarea au fost contabilizate de două ori. În această situație au trebuit suprimate vânzările în cauză și modificate în consecință calculele de subcotare. Cu toate acestea, nu a existat o contabilizare dublă la stabilirea cifrelor pe baza cărora s-au evaluat indicatorii de prejudiciu. Prin urmare, nu a fost nevoie să se modifice acești indicatori.
(17)
Comparația care a rezultat a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, prețurile produsului în cauză originar din India și vândut în Comunitate au fost cu 3 % până la 11 % mai mici față de cele ale industriei comunitare.
(18)
În absența informațiilor sau argumentelor cu totul noi asupra acestui aspect, se confirmă considerentele 36-72 din regulamentul provizoriu, cu excepția considerentului 42 (a se vedea considerentele 15-17).
G. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Revenirea la condițiile normale de concurență după desființarea cartelului
(19)
Exportatorii indieni au reiterat argumentul că legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria comunitară se bazează pe date care nu sunt fiabile, pe motivul existenței unui cartel până la începutul anului 1998. Cu toate acestea, nu s-a oferit nici o informație nouă în termenul stabilit pentru prezentarea observațiilor asupra acestui aspect.
2. Importurile din alte state terțe
(20)
Mai multe părți interesate au susținut că prezenta procedură ar trebui să fie deschisă de către Comisie și împotriva importurilor produsului similar din Japonia. La deschiderea prezentei proceduri, Comisia nu deținea suficiente elemente de probă în ceea ce privește existența unui dumping prejudiciabil pentru a justifica deschiderea unei proceduri împotriva importurilor originare din Japonia, în conformitate cu dispozițiile articolului 5 din regulamentul de bază. Informațiile furnizate de anumite părți după deschidere, luate în considerare fie separat, fie împreună cu alte informații de care dispunea Comisia la data anchetei, nu constituie suficiente elemente de probă cu privire la un dumping prejudiciabil. Elementele de probă furnizate de părțile menționate anterior nu conțineau, de exemplu, decât informații asupra prețurilor medii interne și de export ale electrozilor de grafit japonezi, fără a indica dacă aceștia corespund criteriilor de definire a produsului în cauză prevăzute la considerentul 13 din regulamentul provizoriu. În orice caz, faptul că importurile originare din Japonia nu fac obiectul procedurii nu modifică în nici un fel concluziile anchetei în ceea ce privește existența unei legături de cauzalitate.
(21)
În absența informațiilor sau argumentelor cu totul noi, se confirmă considerentele 73-93 din regulamentul provizoriu.
H. INTERESUL COMUNITĂȚII
(22)
O asociație reprezentând utilizatorii, împreună cu o societate utilizatoare, și-au reafirmat principala preocupare, și anume faptul că, excluzând furnizorii indieni de pe piața Comunității, instituirea unei eventuale măsuri ar reduce concurența globală pe piața Comunității pentru acest produs special și ar antrena, în mod inevitabil, o creștere a prețurilor. Cu toate acestea, astfel cum se indică la considerentul 103 din regulamentul provizoriu, impactul unei eventuale creșteri a prețului la produsul similar asupra clienților finali va fi probabil minim. De altfel, ar trebui amintit că obiectivul măsurilor antidumping nu este în nici un caz acela de a suprima accesul în Comunitate al produselor din India, ci, mai curând, de a restabili condițiile echitabile, denaturate ca urmare a unor practici comerciale neloiale. În cele din urmă, se consideră că nivelul măsurilor nu este de natură să excludă producătorii indieni de pe piața Comunității.
(23)
În absența informațiilor sau argumentelor cu totul noi noi, se confirmă considerentele 94-107 din regulamentul provizoriu.
I. NIVELUL DE ELIMINARE A PREJUDICIULUI
(24)
În urma dezvăluirii concluziilor provizorii, mai multe părți interesate au susținut că valoarea de 9,4 %, considerată reprezentativă pentru profitul estimat al industriei comunitare în absența unui dumping prejudiciabil din partea Indiei, este prea ridicată. S-a pretins că practica normală consistă în a fixa un nivel al profitului de 5 % pentru sectoarele produselor de bază, cum ar fi oțelul, textilele și produsele chimice de bază. În cele din urmă, acestea au solicitat dezvăluirea metodei utilizate pentru obținerea acestei valori.
(25)
Astfel cum se explică la considerentul 110 din regulamentul provizoriu, profitul de 9,4 % a fost determinat pe baza unei evaluări motivate a unei serii de elemente, în special (i) profitul realizat de industria comunitară în 1999, atunci când cota de piață deținută de importurile care fac obiectul dumpingului era la nivelul său cel mai scăzut; (ii) condițiile pieței la momentul respectiv și (iii) volumul de producție extras dintr-o bază de date care reunește conturile societăților. În ceea ce privește această bază de date, ea conține date privind conturile societăților care sunt colectate mai întâi de băncile centrale naționale din statele industrializate mari, adică din majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene, din Statele Unite și din Japonia și regrupate apoi pe sectoare de către Comitetul european de centralizare a bilanțurilor și Comisia Europeană. Baza de date a fost actualizată între concluziile provizorii și cele definitive. O analiză a datelor actualizate referitoare la statele membre ale Uniunii Europene, la Statele Unite și la Japonia arată că profitul mediu obținut înaintea elementelor excepționale de societățile care aparțin sectorului disponibil celui mai apropiat s-a ridicat la 7,5 % în 2002, ultimul an pentru care există date disponibile în baza de date.
(26)
Cu toate acestea, se estimează că pentru determinarea profitului care poate fi realizat în absența dumpingului, trebuie, de asemenea, luate în considerare în mod corespunzător toate elementele calitative și cantitative relevante în acest scop. Astfel cum se indică la considerentul 110 din regulamentul provizoriu, s-a procedat în special la examinarea corespunzătoare a nivelurilor de profit al industriei comunitare atunci când cota de piață deținută de importurile care fac obiectul dumpingului era la nivelul său cel mai scăzut (adică în 1999), precum și a tuturor celorlalte cauze și împrejurări care pot afecta caracterul reprezentativ al acestei ultime perioade. În cele din urmă, ar trebui remarcat faptul că produsul în cauză este destinat aplicării în conformitate cu anumite cerințe și trebuie să corespundă unor parametri stricți, în special în ceea ce privește rezistența electrică. Aceasta implică un proces de fabricație bazat pe o infuzie puternică de capital, precum și pe costuri deloc neglijabile de cercetare și dezvoltare. Faptul că această tehnologie este stăpânită doar de un număr limitat de producători din întreaga lume constituie un argument suplimentar în favoarea faptului că acest produs nu poate fi considerat, sub nici o formă, drept produs de bază.
(27)
Luând în considerare toate împrejurările și elementele, s-a ajuns la concluzia definitivă că marja de profit care poate fi considerată în mod rezonabil drept reprezentativă pentru situația financiară a industriei comunitare în absența dumpingului prejudiciabil din partea Indiei trebuie fixată la 8 % pentru calcularea marjei de eliminare a prejudiciului.
(28)
Motivele anterioare, concluziile referitoare la subcotare (a se vedea considerentele 15-17) și reexaminarea cursurilor de schimb (a se vedea considerentul 11) au dus la revizuirea marjelor de eliminare a prejudiciului care se stabilesc după cum urmează:
Graphite India Limited (GIL)
15,7 %
Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited
7,0 %
J. MĂSURILE DEFINITIVE
(29)
Luând în considerare concluziile stabilite cu privire la dumping, la prejudiciu, la legătura de cauzalitate și la interesul Comunității și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituit un drept antidumping definitiv la nivelul marjei de dumping constatate, dar care să nu depășească marja de eliminare a prejudiciului calculată mai sus.
(30)
Corectarea marjelor de dumping și de prejudiciu nu a avut nici un efect asupra aplicării regulii dreptului mai mic. Prin urmare, se confirmă metodologia utilizată pentru stabilirea nivelurilor dreptului antidumping, care ia în considerare instituirea în paralel a drepturilor compensatorii la importurile aceluiași produs din India, descrisă la considerentele 114 și 115 din regulamentul provizoriu. Drepturile antidumping definitive se stabilesc după cum urmează:
Societatea
Marja de eliminare a prejudiciului
Marja de dumping
Drept compensatoriu
Drept antidumping propus
Graphite India Limited (GIL)
15,7 %
31,1 %
15,7 %
0 %
Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited
7,0 %
22,4 %
7,0 %
0 %
Toate celelalte societăți
15,7 %
31,1 %
15,7 %
0 %
K. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A DREPTULUI PROVIZORIU
(31)
Datorită mărimii marjelor de dumping constatate în ceea ce-i privește producătorii-exportatori din India și având în vedere importanța prejudiciului provocat industriei comunitare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse în temeiul regulamentului provizoriu până la concurența drepturilor definitive. Întrucât acestea sunt mai mici decât cele provizorii, sumele depuse provizoriu care depășesc nivelul dreptului antidumping definitiv sunt eliberate.
(32)
Nivelurile individuale ale dreptului antidumping menționate de prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată pentru societăților în cauză în cursul acestei anchete. Astfel, aceste niveluri ale dreptului (spre deosebire de dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică exclusiv importurilor produsului originar din țara în cauză fabricat de societățile, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de orice societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate expres de dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile menționate expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse dreptului aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(33)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale dreptului antidumping (de exemplu, în urma schimbării denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie imediat adresată Comisiei și să conțină toate informațiile utile, în special orice modificare a activităților societății legată de producția, vânzările interne și exportul care rezultă din această schimbare de denumire sau din crearea de entități noi de producție sau de vânzare. În cazul în care acest lucru este necesar, regulamentul se modifică prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale dreptului,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de electrozi de grafit, de tipurile utilizate pentru cuptoare electrice, cu densitate aparentă de minimum 1,65 g/cm3 și cu rezistență electrică maximum 6,0 μΩ.m, care se încadrează la codul NC ex 8545 11 00 (cod TARIC 8545110010), precum și de racorduri pentru acești electrozi, care se încadrează la codul NC ex 8545 90 90 (cod TARIC 8545909010), importate împreună sau separat, originare din India.
(2) Nivelul dreptului definitiv aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește pentru produsele fabricate de următoarele societăți după cum urmează:
Societatea
Drept definitiv
Codul adițional TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
0 %
A530
Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0 %
A531
Toate celelalte societăți
0 %
A999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de drepturi antidumping provizorii instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1009/2004 al Comisiei la importurile de electrozi de grafit, de tipurile utilizate pentru cuptoare electrice, cu densitate aparentă de minimum 1,65 g/cm3 și cu rezistență electrică de maximum 6,0 μΩ.m, care se încadrează la codul NC ex 8545 11 00 (cod TARIC 8545110010), precum și de racorduri pentru acești electrozi, care se încadrează la codul NC ex 8545 90 90 (cod TARIC 8545909010), importate împreună sau separat, din India, se percep definitiv după modalitățile următoare.
Sumele depuse peste nivelul dreptului antidumping definitiv se eliberează.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 13 septembrie 2004.