32006R1999
L 379/11
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1999/2006 AL COMISIEI
din 20 decembrie 2006
de instituire a unui drept antidumping provizoriu asupra importului anumitor șei originare din Republica Populară Chineză
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolul 7,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1. Deschidere
(1)
La 22 februarie 2006, Comisia a fost sesizată printr-o plângere privind anumite șei originare din Republica Populară Chineză (RPC), depusă în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază de către Asociația Europeană a Producătorilor de Șei (denumită în continuare „reclamant”), în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în speță 99 %, din producția comunitară totală de anumite șei.
(2)
Plângerea conținea elemente de probă ale existenței unui dumping al cărui obiect îl făcea produsul în cauză și al prejudiciului important care rezulta din acesta. Toate acestea au fost considerate ca fiind suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
(3)
La 7 aprilie 2006 a fost deschisă procedura prin publicarea unui aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).
2. Părți interesate de procedură
(4)
Comisia i-a informat în mod oficial pe producătorii-exportatori chinezi, pe importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute ca fiind interesate, pe reprezentanții RPC și pe producătorii comunitari aflați la originea plângerii, precum și pe alți producători comunitari cunoscuți ca fiind interesați de deschiderea procedurii. Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut, în scris, punctul de vedere și de a solicita să fie audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(5)
Pentru a permite producătorilor-exportatori să prezinte o cerere de statut de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață sau care beneficiază de un tratament individual, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți ca fiind interesați. Trei grupuri de producători-exportatori și un producător-exportator individual au solicitat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau care beneficiază de tratament individual în ipoteza în care ancheta va stabili că aceștia nu îndeplinesc cerințele necesare obținerii acestui statut. Este necesar să se precizeze că trei dintre acești producători-exportatori constau în două sau mai multe societăți în legătură care participau la producția și/sau la vânzarea de șei.
(6)
Dat fiind numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC, precum și a celui de importatori și producători din Comunitate, Comisia a indicat în avizul de deschidere că în această anchetă se va putea recurge la tehnica de eșantionare pentru stabilirea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(7)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă era necesar să recurgă la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din RPC, importatorii și producătorii comunitari au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să îi furnizeze, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la propriile activități privind produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 ianuarie 2005 până la 31 decembrie 2005).
(8)
În ceea ce privește producătorii-exportatori, ținând seama de faptul că doar trei grupuri de societăți și o singură societate au cooperat la anchetă, s-a decis că nu era necesară eșantionarea.
(9)
În ceea ce privește producătorii comunitari, Comisia, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a ales un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție de șei din Comunitate, pe baza căruia ancheta se poate desfășura în mod rezonabil ținând seama de timpul disponibil. Pe baza răspunsurilor primite de la producătorii comunitari, Comisia a reținut cinci societăți din două state membre. În ceea ce privește volumul producției, cele cinci întreprinderi reținute reprezentau 86 % din producția comunitară totală. Părțile în cauză au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au ridicat nici o obiecție. De asemenea, ceilalți producători comunitari au fost invitați să furnizeze anumite date generale pentru a stabili eventualul prejudiciu. Pe de altă parte și în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, s-a procedat la o eșantionare a importatorilor pe baza celui mai mare volum reprezentativ la import al produsului în cauză în Comunitate și pe care ancheta se putea sprijini în mod rezonabil ținând seama de timpul disponibil. Plecând de la răspunsurile furnizate de diverși importatori și ținând seama de diferența de calitate privind informațiile oferite, au fost selectați pentru eșantionare doi importatori, fiecare stabilit într-unul din statele membre. Acești doi importatori reprezintă 21 % din importurile produsului în cauză în Comunitate. Ținând seama de numărul mic de răspunsuri primite de la utilizatori, s-a decis că nu era necesară o eșantionare a utilizatorilor.
(10)
Au fost adresate chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri de la patru producători-exportatori din RPC și de la un producător dintr-o țară analogă, Brazilia. Cei cinci producători comunitari reținuți în eșantion au răspuns, de asemenea, la întregul chestionar. Chiar dacă la formularul de eșantionare au răspuns patru importatori, doar doi au cooperat, transmițând un răspuns complet la chestionar. Pe de altă parte, patru utilizatori de șei au trimis un răspuns complet la chestionar. A fost primit, de asemenea, un răspuns de la un furnizor de materii prime.
(11)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii provizorii a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:
(a)
Producători comunitari
-
Selle Royal SpA, Pozzoleone, Italia
-
Selle Italia srl, Rossano Veneto, Italia
-
Bassano Selle srl, Riese Pio X, Italia
-
Selle SMP SAS, Casalserugo, Italia
-
pph ABI spj, Nasielsk, Polonia
(b)
Producători-exportatori în RPC
-
Cionlli Group
-
Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd
-
Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd, Shunde
-
Safe Strong Bicycle Parts Shentzen Co., Ltd, Shenzhen
-
Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin
-
Giching Group
-
Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen
-
Velo Cycle (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan
-
Justek Group
-
Jiangyin Justek Vehicle Co., Ltd, Jiangyin
-
Jiangyin Justek Communication Equipment Co., Ltd, Jiangyin
-
Tianjin Justek Vehicle Co., Ltd, Tianjin
-
Viscount Vehicle (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen
(c)
Societăți în legătură din RPC și din Taiwan
-
Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin
-
Cionlli Industrial Co., Ltd
(d)
Importator independent din Comunitate
-
Buechel GmbH, Fulda, Germania
(12)
Ținând seama de necesitatea de a stabili o valoare normală pentru producătorii-exportatori chinezi cărora s-ar putea să nu le fie acordat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, a fost efectuată o vizită de verificare pentru a stabili valoarea normală pe baza datelor provenind de la o țară analogă, în speță Brazilia, în incintele următoarei societăți:
(e)
Producător din Brazilia
-
Royal Ciclo Indústria de Componentes Ltda, Rio do Sul.
3. Perioadă de anchetă
(13)
Ancheta cu privire la dumping și la prejudiciu s-a referit la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și 31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea evoluțiilor relevante în scopul evaluării prejudiciului s-a referit la intervalul cuprins între 1 ianuarie 2002 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR
1. Produs în cauză
(14)
Produsele în cauză sunt anumite șei de bicicletă și alte cicluri (inclusiv triciclurile cu coș), cu sau fără motor și cu sau fără ataș, de aparate de fitness și de biciclete ergonomice, cu elementele lor esențiale (suport, pernă și husă), denumite în continuare „produs în cauză” sau „șei”, originare din Republica Populară Chineză și care intră în mod normal sub incidența codurilor NC 8714 95 00, ex 8714 99 90 și ex 9506 91 10.
(15)
O șa se compune în mod obișnuit din trei părți: o bază sau un suport pe care se află șaua, fabricat, în general, din plastic mulat prin injecție; perna așezată pe suport pentru a face șaua confortabilă, pernă care poate fi realizată din diferite tipuri de spume sintetice sau din alte materiale; husa, realizată din material sintetic sau din piele naturală, îmbracă perna și marginile suportului, conferind șeii întregul confort și proprietățile estetice. În afară de cele trei componente menționate anterior, o șa este prevăzută, în mod normal, cu un mecanism de fixare din metal, cum ar fi o furcă sau o clemă, putând avea și un arc sau un mecanism antișoc din elastomeri.
(16)
Produsul în cauză este utilizat la biciclete și vehicule similare, precum și la instalațiile fixe, cum ar fi aparatele de fitness. Ancheta a arătat că, în pofida unor diferențe de mărime, de materiale și de procedee de fabricație, diferitele tipuri de produse în cauză au toate aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și servesc, în general, acelorași utilizări. Prin urmare, sunt considerate ca unul și același produs în sensul prezentei proceduri.
2. Produs similar
(17)
Ancheta a arătat că șeile produse și vândute de industria comunitară în Comunitate, șeile produse și vândute pe piața internă chineză și șeile importate în Comunitate, provenite din RPC, precum și șeile produse și vândute în Brazilia, prezentau aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și erau destinate acelorași utilizări.
(18)
În consecință, s-a concluzionat că toate aceste produse sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
1. Statut de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(19)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile din Republica Populară Chineză, valoarea normală este stabilită în conformitate cu alineatele (1) - (6) ale articolului menționat anterior pentru producătorii pentru care s-a constatat că îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(20)
Pe scurt și numai din motive de claritate, aceste criterii sunt următoarele:
1.
deciziile privind prețurile și costurile să fie adoptate ținând seama de semnalele pieței și fără vreo intervenție semnificativă a statului; costurile principalilor factori de producție să reflecte în mare parte valorile pieței;
2.
întreprinderile să utilizeze același tip de documente pentru contabilitatea primară, care să facă obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale și care să fie folosite în toate scopurile prevăzute;
3.
să nu se inducă nici o denaturare semnificativă de fostul sistem de economie planificată;
4.
legile privind falimentul și proprietatea să garanteze securitatea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb să fie efectuate la cursul pieței.
(21)
Două grupuri de producători-exportatori și un producător-exportator individual au solicitat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au trimis în acest sens un formular de cerere în termenul acordat. Comisia a cercetat și a verificat în localurile acestor societăți toate informațiile furnizate în formularele de cerere și considerate a fi necesare. Ancheta a arătat că statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață putea fi acordat numai în cazul a două grupuri de producători-exportatori, în timp ce solicitarea provenind de la un grup de societăți și de la societatea individuală a fost respinsă.
(22)
În ceea ce privește producătorul-exportator individual, ancheta a arătat că societatea nu îndeplinea cerințele criteriilor 1 și 3 menționate anterior. Societatea nu a putut face dovada că propriile decizii în materie de afaceri au fost luate ca răspuns la semnalele pieței, fără o intervenție semnificativă din partea statului, în special deoarece cantitățile vândute pe piețele interne și la export sunt limitate prin statutul societății, care nu poate fi schimbat fără acordul statului. Pe de altă parte, societatea nu a fost în măsură să demonstreze absența denaturării induse de fostul sistem de economie planificată, în special atunci când furnizează elemente probatorii scrise privind obținerea de drepturi de folosință a terenului.
(23)
Pe de altă parte, un grup de producători-exportatori nu a declarat relația sa cu un client intern important nici în răspunsul din formularul de cerere de statut de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și nici în răspunsul la chestionarul antidumping. Relația a fost descoperită numai prin controalele încrucișate efectuate în incintele acestor producători-exportatori. Politica constantă a Comisiei este aceea de a determina, într-un mod general, diversele statute ale grupurilor de societăți în legătură. În consecință, acordarea acestui exportator a statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață sau a tratamentului individual ar necesita deplina colaborare la anchetă a societății în legătură pentru a stabili activitățile precise ale acesteia privind produsul în cauză, pentru a evalua dacă îndeplinește cerințele de acordare a statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață sau care beneficiază de tratament individual și pentru a stabili influența relației asupra tranzacțiilor dintre cele două societăți. Nu acesta a fost cazul, dat fiind că societatea în legătură nu a cooperat la anchetă. În consecință, Comisia nu a fost în măsură să determine dacă acest grup de societăți îndeplinea condițiile de obținere a statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață sau care beneficiază de tratament individual. Ar trebui precizat că această problemă a avut influență asupra unei părți considerabile a vânzărilor pe piața internă a exportatorilor. Pe de altă parte, această omisiune deliberată face să existe îndoieli cu privire la fiabilitatea altor informații și a altor documente prezentate Comisiei. Ținând seama de această omisiune și de importanța sa atât în ceea ce privește analiza cererilor, cât și în determinarea existenței sau inexistenței dumpingului, pe baza datelor individuale prezentate de acest grup de exportatori, s-a considerat că aceștia au furnizat informații false sau care induc în eroare în sensul articolului 18 din regulamentul de bază. Societatea a fost informată de îndată cu privire la motivele pentru care s-a decis respingerea informațiilor furnizate și i s-a acordat posibilitatea de a furniza explicații suplimentare în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, explicațiile furnizate de societate nu au fost satisfăcătoare și nu au putut convinge Comisia nici că informațiile comunicate nu induceau în eroare și nici să ridice îndoielile cu privire la integritatea altor date comunicate de societate. Drept pentru care, nu s-a putut considera că acest grup de producători-exportatori a cooperat la anchetă, cererea sa de statut fiind respinsă.
(24)
Părțile interesate au avut posibilitatea să își prezinte observațiile cu privire la constatările expuse anterior.
(25)
Pe această bază, statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață a fost acordat în cazul a două grupuri de producători-exportatori:
-
Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd și societățile în legătură;
-
Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co. Ltd și societățile în legătură.
2. Tratament individual
(26)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește, după caz, un drept care se aplică la scară națională pentru țările care intră sub incidența articolului menționat anterior, cu excepția cazurilor în care societățile în cauză sunt în măsură să dovedească că răspund tuturor cerințelor prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(27)
Producătorul-exportator căruia nu i s-a putut acorda statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață a solicitat, de asemenea, un tratament individual în cazul în care nu i se va acorda statutul de mai sus. Cu toate acestea, cererea societății de a beneficia de tratament individual a fost, de asemenea, respinsă, dat fiind că aceasta nu a fost în măsură să îndeplinească cerința prevăzută la articolul 9 alineatul (5) litera (b) din regulamentul de bază, și anume că prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare sunt liber stabilite.
3. Valoare normală
(a) Determinarea valorii normale care se aplică producătorilor-exportatori care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(28)
Pentru a stabili valoarea normală, Comisia a determinat, mai întâi, pentru fiecare producător-exportator în cauză, dacă volumul total al vânzărilor de șei pe piața internă era reprezentativ în raport cu volumul total al vânzărilor la export în Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările pe piața internă au fost considerate reprezentative atunci când volumul total al vânzărilor efectuate de fiecare producător-exportator pe piața internă reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export în Comunitate.
(29)
Cele două grupuri de societăți care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață includeau cele cinci societăți care produceau șei pentru export, dintre care trei efectuau vânzări și pe piața internă. O altă societate efectua vânzări pe piața internă, însă nu și la export.
(30)
Comisia a identificat ulterior tipurile de șei vândute pe piața internă de producătorii-exportatori cu vânzări semnificative pe piața internă, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de șei vândute la export în Comunitate.
(31)
Pentru fiecare dintre aceste tipuri s-a determinat dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă dintr-un anumit tip au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, pe perioada anchetei, volumul total al vânzărilor pe piața internă din acest tip corespundea unui nivel de 5 % sau mai mare din volumul total al vânzărilor la export în Comunitate din tipul comparabil.
(32)
Comisia a examinat ulterior, pentru fiecare societate, dacă vânzările pe piața internă din fiecare tip de produs în cauză, efectuate pe piața internă în cantități reprezentative, puteau fi considerate ca efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, determinând proporția de vânzări profitabile către clienții independenți, din tipul de produs în cauză, pe piața internă.
(33)
Atunci când volumul vânzărilor dintr-un tip de șei, vândut la un preț net egal sau mai mare decât costul de producție, a reprezentat peste 80 % din volumul total al vânzărilor din acest tip, iar prețul mediu ponderat practicat pentru acest tip de șei a fost egal sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală pe tip de produse a fost determinată pe baza prețului real pe piața internă. Acest preț a fost exprimat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă efectuate pentru tipul respectiv pe parcursul perioadei de anchetă, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(34)
Atunci când volumul vânzărilor profitabile dintr-un tip de șei a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor din acest tip sau atunci când prețul mediu ponderat practicat pentru acest tip a fost mai mic decât costul de producție, valoarea normală a fost determinată pe baza prețului real de pe piața internă, exprimat ca medie ponderată numai a vânzărilor profitabile din acest tip de șei, în cazul în care aceste vânzări au reprezentat 10 % sau mai mult din volumul total al vânzărilor din tipul respectiv.
(35)
În sfârșit, atunci când volumul vânzărilor profitabile dintr-un anumit tip de șei a reprezentat mai puțin de 10 % din volumul total al vânzărilor din acest tip, s-a considerat că acest tip special a fost vândut în cantități insuficiente pentru ca prețul practicat pe piața internă să constituie o bază adecvată în scopul stabilirii valorii normale.
(36)
Atunci când prețurile pe piața internă ale unui tip special de șei vândute de un producător-exportator nu au putut fi utilizate, a trebuit să se calculeze valoarea normală.
(37)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată prin adăugarea unei sume rezonabile care corespunde costurilor de desfacere, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale, precumm și profitului la costurile de fabricație ale tipurilor de șei exportate, suportate de fiecare exportator, ajustate după caz. În toate cazurile, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și profitul au fost stabilite conform metodelor prevăzute la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a examinat dacă aceste costuri de desfacere, cheltuieli administrative și alte cheltuieli generale suportate, precum și beneficiile realizate de fiecare dintre producătorii-exportatori în cauză, pe piața internă reprezintă date fiabile.
(38)
Costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale reale pe piața internă au fost considerate fiabile atunci când volumul total al vânzărilor pe piața internă ale societății în cauză putea fi considerat ca reprezentativ în raport cu volumul vânzărilor la export în Comunitate. Marja de profit pe piața internă a fost determinată pe baza vânzărilor pe piața internă ale tipurilor de șei vândute pe parcursul unor operațiuni comerciale normale. În acest sens, a fost aplicată metodologia menționată anterior.
(39)
În cazul celor trei societăți care au realizat vânzări reprezentative pe piața internă s-a constatat că majoritatea tipurilor de produs în cauză exportate au fost vândute pe piața internă în cursul unor operațiuni comerciale normale. Pentru celelalte tipuri de șei, valoarea normală a fost calculată potrivit metodologiei descrise anterior, prin utilizarea costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale suportate, precum și a profitului realizat de fiecare societate în cauză.
(40)
În cazul celor două societăți care nu au realizat vânzări reprezentative pe piața internă, valoarea costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale suportate, precum și a profitului realizat a fost determinată pe baza costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale suportate, precum și a profitului obținut de cele patru societăți care au realizat vânzări pe piața internă.
(b) Determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(i) Țară analogă
(41)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală în cazul producătorilor-exportatori care nu au obținut statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață trebuie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate dintr-o țară analogă.
(42)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Brazilia ca țară analogă adecvată scopurilor de stabilire a valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își formuleze observațiile pe această temă.
(43)
Nici unul dintre producătorii-exportatori din RPC care nu au obținut statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață nu s-a opus acestei propuneri.
(44)
Cu toate acestea, un importator și un producător-exportator care au obținut statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață au susținut că Brazilia nu reprezintă țara analogă cea mai adecvată și că Taiwanul sau Mexicul ar trebui selectate în acest sens.
(45)
În ceea ce privește Taiwanul, se estimează că, deși industria de piese de schimb pentru biciclete s-a dezvoltat, cea mai mare parte a producției a fost transferată în RPC. În consecință, producătorii de șei al căror sediu social se află în Taiwan sunt cel mai adesea aceleași societăți sau societățile în legătură cu cele care exportă din RPC în Comunitate la prețuri presupuse a face obiectul unui dumping. Pe de altă parte, ținând seama de diviziunea normală a muncii în cadrul acestor grupuri, doar un număr mic de modele specializate care oferă marje de profit ridicate continuă să fie produse în Taiwan, în timp ce producția marii majorități a modelelor de calitate medie sau inferioară a fost transferată în RPC din motive de costuri. În consecință, este puțin probabil ca prețurile sau costurile modelelor de șei fabricate în Taiwan să fie considerate drept cele mai bune prețuri de substituire pentru a evalua valoarea normală a șeilor produse în RPC.
(46)
În ceea ce privește Mexicul, această țară este considerată ca o piață deschisă și competitivă, reprezentând aproximativ o optime din piața braziliană. Comisia a luat legătura cu doi producători cunoscuți din Mexic, însă aceștia nu s-au oferit să coopereze.
(47)
În ceea ce privește Brazilia, ancheta a arătat că este vorba de o piață competitivă pentru produsele în cauză, pe care operează trei producători naționali de mărimi diferite și ale căror importuri din țări terțe reprezintă aproximativ 15 % din consumul intern cuprins între 8 și 9 milioane de șei pe an. Un producător-exportator a susținut că nivelul de concurență pe piața braziliană era nesigur dat fiind numărul mic de producători. Cu toate acestea, ancheta nu a scos în evidență o poziție dominantă a unuia sau altuia dintre producătorii brazilieni, nici că prețurile sunt stabilite într-un mod neconcurențial. Nu a existat nici un motiv să se creadă că accesul la materiile prime, costurile și alte condiții de producție din Taiwan sau din Mexic sunt mai apropiate de cele practicate în RPC decât de cele din Brazilia. Prin urmare, piața braziliană a fost considerată adecvată în scopul stabilirii valorii normale.
(48)
Cei trei producători-exportatori cunoscuți din Brazilia au fost contactați și una dintre societăți a acceptat să coopereze. Prin urmare, acestui producător i s-a trimis un chestionar, iar datele pe care le-a furnizat în răspuns au fost verificate la fața locului. Acest producător care a cooperat este în legătură cu unul dintre producătorii comunitari, însă nu există nici un motiv să se creadă că acest fapt ar afecta fiabilitatea datelor, care au fost, de altfel, verificate în incintele societății.
(49)
Ținând seama de cele menționate anterior, se concluzionează provizoriu că Brazilia reprezintă alegerea cea mai adecvată și cea mai rezonabilă de țară analogă în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(ii) Valoare normală
(50)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală care se aplică producătorilor-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață a fost stabilită pe baza informațiilor verificate provenite de la producătorul din țara analogă, și anume, pe baza prețurilor plătite sau care trebuie plătite pe piața internă braziliană pentru vânzările de produse comparabile, în conformitate cu metodologia expusă anterior.
(51)
Valoarea normală a fost determinată pe baza tuturor prețurilor plătite sau care trebuie plătite pe piața internă braziliană pentru vânzările de tipuri de produse comparabile, tranzacțiile operate de producător dovedindu-se a fi efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
4. Preț de export
(52)
Toți producătorii-exportatori au efectuat vânzări la export în Comunitate fie direct unor clienți independenți din Comunitate, fie prin societăți comerciale în legătură sau independente, stabilite la Hong Kong, în Insulele Virgine Britanice sau în Taiwan.
(53)
Atunci când produsul în cauză a fost direct exportat către clienți independenți din Comunitate, prețurile la export au fost stabilite pe baza prețurilor plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(54)
Atunci când vânzările la export au fost realizate prin intermediul unui comerciant în legătură stabilit în afara Comunității, prețul la export a fost determinat pe baza prețului de revânzare plătit de primul cumpărător independent din Comunitate.
5. Comparație
(55)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate la nivelul franco fabrică. Pentru o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost operate ajustări în temeiul cheltuielilor de transport și de asigurare, al costurilor creditului, al comisioanelor și al cheltuielilor bancare, al costurilor de ambalare și al reducerilor acordate în toate cazurile în care acestea au fost dovedite ca fiind rezonabile, exacte și susținute prin elemente probatorii verificate.
(56)
În ceea ce privește vânzările efectuate prin intermediul unor societăți în legătură stabilite în Taiwan, s-a aplicat o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, în cazurile în care s-a demonstrat că aceste societăți exercitau funcții asemănătoare celor ale unui comisionar. Întrucât s-a considerat că atribuirea costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale comunicate de societatea în legătură nu era suficient de fiabilă, această ajustare s-a fondat pe datele referitoare la costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și la profitul obținut de pe lângă un comerciant independent.
6. Marje de dumping
(a) Pentru producătorii-exportatori care au cooperat și au beneficiat de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(57)
Pentru societățile care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, valoarea normală ponderată a fiecărui tip de produs în cauză exportat în Comunitate a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al tipului de produs corespunzător, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(58)
Practica constantă a Comisiei este de a considera producătorii-exportatori în legătură sau care aparțin unui aceluiași grup ca o singură și unică entitate pentru determinarea marjei de dumping și, prin urmare, pentru a calcula o singură marjă de dumping. De fapt, calculul marjelor individuale ar putea să încurajeze eludarea măsurilor antidumping, făcându-le ineficace, permițând producătorilor-exportatori în legătură să exporte în Comunitate prin intermediul societății a cărei marjă individuală de dumping este cea mai redusă.
(59)
În conformitate cu această practică, producătorii-exportatori în legătură care aparțin acelorași grupuri au fost considerați ca o singură și unică entitate și, astfel, li s-a atribuit o marjă de dumping unică, calculată pe baza mediei ponderate a marjelor de dumping ale producătorilor care au cooperat din fiecare grup.
(60)
Pe această bază, mediile ponderate ale marjelor de dumping provizorii, exprimate în procente din prețul CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, se ridică la:
Întreprindere
Marjă de dumping provizorie
Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd și Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd
7,5 %
Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co., Ltd și Velo Cycle Kunshan Co., Ltd
0 %
(b) Alți producători-exportatori
(61)
Pentru a calcula marja de dumping aplicabilă la scară națională tuturor celorlalți exportatori din RPC, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a procedat la o comparație între cantitățile totale exportate indicate în răspunsurile la chestionar ale celor trei producători-exportatori care au cooperat și totalul importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping, total calculat în conformitate cu procedura prezentată la considerentul 71. Procentul obținut a fost de 23 %. Pe baza acestui rezultat, gradul de cooperare a fost considerat scăzut.
(62)
Prin urmare, s-a estimat ca fiind adecvat să se determine marja de dumping la scară națională ca fiind media ponderată a următoarelor elemente:
-
marja de dumping ponderată constatată la exportatorii care au cooperat și care nu beneficiază nici de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și nici de un tratament individual și
-
marja de dumping cea mai mare pentru tipurile reprezentative de produs ale aceluiași exportator, în măsura în care nu exista nici un motiv să se creadă că producătorii-exportatori care nu au cooperat au practicat dumpingul la un nivel inferior.
(63)
Pe această bază, marja de dumping la scară națională a fost stabilită provizoriu la 30,9 % din prețul CIF frontieră comunitară înainte de vămuire.
D. PREJUDICIU
1. Producția comunitară
(64)
În cadrul Comunității, se cunoaște că produsul în cauză este fabricat de nouă producători, în numele cărora a fost depusă plângerea. Aceștia sunt stabiliți în Italia, Polonia, Regatul Unit și Portugalia și reprezintă 99 % din producția comunitară pe parcursul perioadei de anchetă.
(65)
Pe de altă parte, în momentul deschiderii procedurii, doar un singur producător comunitar cunoscut nu a depus plângere. Ținând seama de volumul de producție al celor nouă producători care au depus plângere și de cel al producătorului comunitar care nu a susținut plângerea, producția totală a produsului similar a reprezentat 16 165 936 unități pe parcursul perioadei de anchetă.
2. Industria comunitară
(66)
Următorii producători comunitari au depus plângere:
-
Selle Royal SpA, Pozzoleone, Italia și societatea în legătură cu aceasta:
-
Brooks England Ltd, West Midlands, Regatul Unit
-
Selle Italia srl, Rossano Veneto, Italia și societatea în legătură cu aceasta:
-
Bassano Selle srl, Riese Pio X, Italia
-
Selle SMP SAS, Casalserugo, Italia
-
pph ABI spj, Nasielsk, Polonia
-
Iberoselle Fabrica de Selins Lda., Agueda, Portugalia
-
Selle Montegrappa s.n.c., Ramon di Loria, Italia
-
Selle San Marco SpA, Rossano, Italia.
(67)
Acești nouă producători comunitari care au cooperat și care sunt la originea plângerii (fie că sunt sau nu incluși în eșantion), reprezintă 99 % din producția comunitară a produsului similar; prin urmare, aceștia constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Producătorii comunitari incluși în eșantion și care figurează în anchetă (denumiți în continuare „producători din eșantion”) reprezintă 86 % din producția comunitară totală de șei pe parcursul perioadei de anchetă. Ceilalți producători comunitari au fost invitați să comunice anumite date generale pentru analiza prejudiciului.
3. Consumul comunitar
(68)
Consumul comunitar a fost determinat pe baza volumului de vânzări pe piața comunitară al celor cinci producători comunitari din eșantion, al celor patru producători comunitari care nu au fost incluși în eșantion, al producătorului comunitar care nu a susținut plângerea și al importurilor din RPC și din alte țări terțe, conform Eurostat, care se încadrează la codurile NC în cauză. Astfel cum s-a indicat la considerentul 14, produsul în cauză este în prezent încadrat la codurile NC 8714 95 00, ex 8714 99 90 și ex 9506 91 10. Datele Eurostat privind ultimele două coduri NC (ex 8714 99 90 și ex 9506 91 10) cuprind, de asemenea, alte componente de biciclete și aparate de exerciții fizice. Datorită faptului că din aceste două categorii generale nu a fost posibil să se extragă decât date limitate la șei, s-a decis să se stabilească statisticile importurilor numai pe baza unui cod NC, și anume, codul NC 8714 95 00. În consecință, volumul importurilor luat în considerare la stabilirea consumului comunitar poate să fie ușor subestimat.
(69)
Pe baza acestor date, s-a constatat că în perioada examinată consumul a crescut cu 17 %, trecând de la 20 701 027 unități în 2002 la 24 179 012 unități în 2005.
Tabelul 1
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Consum comunitar (unități)
20 701 027
21 688 470
23 357 359
24 179 012
Indice
100
105
113
117
4. Importuri de șei originare din RPC
(a) Marjă de dumping, volum importat și cotă de piață
(70)
Astfel cum s-a indicat anterior, prezenta anchetă a arătat că marjele de dumping medii stabilite pentru RPC sunt mai mari decât pragul de minimis astfel cum este definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază și că volumul importurilor provenite din RPC nu este neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(71)
Volumele importate au fost determinate pe baza datelor Eurostat. Astfel cum s-a menționat anterior la considerentul 68, datele referitoare la importurile indicate în continuare pot să fie ușor subestimate. Pe de altă parte, Eurostat comunică statistici privind volumul importat de șei de bicicletă exprimat în loturi de 100 kg și nu în unități. S-a considerat, prin urmare, adecvat să se rețină o cifră de 500 g pe unitate, ca greutate medie a șeilor importate din China, ținând seama de faptul că aceasta este greutatea declarată de către un producător-exportator și un importator independent.
(72)
Importurile din RPC au crescut de peste patru ori pe parcursul perioadei examinate. În fapt, acestea au crescut de la 1 416 814 unități în 2002 la 6 276 749 unități pe parcursul perioadei de anchetă. Cota de piață corespunzătoare a crescut astfel de la 7 % în 2002 la 26 % pe parcursul perioadei de anchetă. Acest fapt trebuie reașezat în contextul unui consum care a crescut numai cu 17 %, și anume relativ mai puțin decât creșterea importurilor din RPC.
(73)
Un importator independent a susținut că statisticile importurilor erau subestimate, dat fiind că plângerea reținea o greutate medie de 400 g pentru o șa. Societatea a afirmat că greutatea medie a șeilor importate din RPC era cuprinsă între 600 și 800 g. Cu toate acestea, aceeași societate a confirmat, în momentul vizitei de verificare care s-a desfășurat în incintele sale, că greutatea medie a șeilor importate din RPC era de 500 g, și anume exact greutatea utilizată de Comisie pentru conversia în unități a datelor Eurostat indicate în sute de kilograme. Acest importator a susținut, de asemenea, că statisticile importurilor din RPC erau exagerate, deoarece includeau și importurile de huse pentru protejarea șeilor. Astfel cum s-a menționat la considerentul 71, statisticile importurilor se bazau numai pe un singur cod NC (NC 8714 95 00), care nu este cel la care se încadrează, în mod normal, husele și că, în consecință, plângerea importatorului nu era fondată.
Tabelul 2
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Importuri (unități)
1 416 814
2 048 240
4 351 842
6 276 749
Indice
100
145
307
443
Cotă de piață
7 %
9 %
19 %
26 %
(b) Preț
(74)
Prețul mediu ponderat al importurilor de șei originare din RPC s-a diminuat în mod regulat în fiecare an pe parcursul perioadei examinate și, în ansamblu, cu 21 %, de la 1,4 EUR unitatea la 1,1 EUR unitatea între 2002 și perioada de anchetă.
Tabelul 3
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Preț CIF mediu ponderat frontieră comunitară (EUR/unitate)
1,4
1,3
1,1
1,1
Indice
100
91
75
79
(c) Subcotare
(75)
Pentru a determina subcotarea prețurilor, Comisia a analizat datele referitoare la perioada de anchetă. Prețurile de vânzare relevante ale industriei comunitare au fost prețurile practicate în relația cu clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul prețului franco fabrică, și anume prețurile fără remize și rabaturi, cheltuielile de transport în cadrul Comunității nefiind cuprinse. Prețurile diferitelor tipuri de șei definite în funcție de suport, de pernă, de husă, de furcă și de greutate au fost comparate cu prețurile de vânzare ale tipurilor similare, fără rabaturi și ajustate, după caz, la nivelul CIF frontieră comunitară, ținând seama de drepturile vamale (1,2 %) și de costurile ulterioare importului, respectiv costurile suportate de un importator din Comunitate.
(76)
Pentru calculul marjei medii ponderate de subcotare, au fost luate în considerare prețurile de export practicate de producătorii-exportatori care au cooperat. Pe perioada anchetei, marja medie ponderată de subcotare a producătorilor care au cooperat a atins 67,3 %. Pe de altă parte, în cazul în care luăm în considerare importurile totale de șei, și anume importurile producătorilor-exportatori care au cooperat și ale altor producători din RPC, calculul marjei de subcotare medii fondate pe datele Eurostat a dat naștere unei marje de subcotare medii similare de 70,1 % pentru perioada de anchetă.
5. Situația industriei comunitare
(77)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a cuprins o evaluare a tuturor factorilor economici care au influențat situația acestei industrii pe parcursul perioadei examinate.
(78)
Această analiză a fost aplicată societăților incluse în eșantion. Cu toate acestea, pentru a dispune de o viziune completă a situației industriei comunitare, vor fi examinate în continuare și informațiile fiabile privind această industrie în ansamblul său, care erau disponibile pentru un anumit indicator. Rezultatele industriei, măsurate pe baza unor factori cum ar fi prețurile, salariile, investițiile, rentabilitatea, randamentul investițiilor, fluxurile de lichidități și capacitatea de mobilizare a capitalurilor, au fost determinate plecând de la informațiile comunicate de societățile incluse în eșantion. Factorii de prejudiciu, precum cota de piață, volumul vânzărilor și producția au fost stabilite pentru ansamblul industriei comunitare.
(a) Producția
(79)
Capacitatea de producție a industriei comunitare s-a degradat în mod clar pe parcursul perioadei examinate. În timp ce în 2002 volumul producției reprezenta 19 546 740 unități de șei, pe parcursul perioadei de anchetă industria comunitară nu a produs decât 16 165 936 unități, și anume, practic, cu 3,5 milioane de unități sau cu 17 % mai puțin decât în 2002. Întrucât șeile nu sunt produse, în general, decât pe baza comenzilor clienților, evoluția negativă a volumului producției poate fi direct asociată cu scăderea cererii de șei produse de industria comunitară.
Tabelul 4
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Producție (unități)
19 546 740
19 022 491
17 698 103
16 165 936
Indice
100
97
91
83
(b) Capacitate de producție și rata de utilizare a capacității
(80)
Capacitatea de producție a fost stabilită pe baza capacității nominale a unităților de producție deținute de industria comunitară, ținând seama de întreruperile producției, precum și de faptul că, în anumite cazuri, o parte a capacităților a fost utilizată pentru fabricarea altor produse, de exemplu, mânere pentru scaunele cu rotile, folosind aceleași linii de producție.
(81)
Capacitatea de producție de șei a crescut cu 5 % pe parcursul perioadei examinate, de la 29 492 120 unități în 2002 la 30 921 920 unități pe parcursul perioadei de anchetă. Creșterea scăzută a capacității de producție se datorează investițiilor făcute în 2004 și pe parcursul perioadei de anchetă pentru fabricarea de noi tipuri de produse utilizate la bicicletele de cursă. Rata de utilizare a capacității reflectă declinul producției și al cererii. Acesta a scăzut în mod regulat pe parcursul perioadei examinate pentru a ajunge la o valoare de numai 45 % pe parcursul perioadei de anchetă.
Tabelul 5
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Capacitate de producție (unități)
29 492 120
29 215 880
29 354 000
30 921 920
Indice
100
99
100
105
Utilizarea capacităților
60 %
59 %
53 %
45 %
(c) Stocuri
(82)
În ceea ce privește stocurile de sfârșit de an, cea mai mare parte a producției este realizată ca răspuns la comenzi. În consecință, deși s-a observat o diminuare a stocurilor cu 35 % pe parcursul perioadei examinate, se estimează că, în speță, stocurile nu constituie un indicator de prejudiciu relevant.
Tabelul 6
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Stocuri (unități)
1 365 040
1 192 612
1 000 376
884 829
Indice
100
87
73
65
(d) Investiții
(83)
Între 2002 și 2003, investițiile pentru producția produsului similar au scăzut de la 3 808 057 EUR la 1 664 147 EUR. În 2004, producătorii comunitari și-au sporit investițiile și au cheltuit aproape dublul valorii anterioare, adică 3 381 996 EUR, în raport cu anul precedent. Pe durata perioadei de anchetă, investițiile au atins 3 638 962 EUR, respectiv cu 4 % mai puțin decât nivelul atins la începutul perioadei examinate în 2002. Pe parcursul anchetei, s-a constatat că, în cazul în care investițiile în clădiri, instalații și mașini aveau, în esență, numai scopul de a menține capacitatea de producție, în 2004 și pe parcursul perioadei de anchetă, acestea vizau, de asemenea, într-o măsură mai mică, să pună la punct noi tipuri de produse. Ținând seama de utilizarea scăzută a capacităților menționată anterior, investițiile nu s-au făcut, în orice caz, pentru a crește volumul de producție global.
(84)
Ancheta a arătat că industria comunitară este considerată ca fiind liderul mondial în proiectare de produse și în inovare în materie de șei. Între 2000 și perioada de anchetă, producătorii comunitari au proiectat și au introdus pe piață peste o mie de noi tipuri de șei. Cercetarea și dezvoltarea reprezintă aproximativ între 8 și 10 % din cifra de afaceri a industriei comunitare. Pentru a-și păstra această poziție, industria comunitară trebuie să mențină un anumit nivel de investiții, chiar în cazul în care utilizarea capacităților este scăzută.
Tabelul 7
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Investiții (EUR)
3 808 057
1 664 147
3 381 996
3 638 962
Indice
100
44
89
96
(e) Volumul de vânzări și cota de piață
(85)
Există două mari circuite de vânzare a șeilor: piața producătorilor de echipamente originale (OEM) și piața post-vânzare. În primul caz, șeile sunt vândute pentru a fi montate pe noile biciclete, iar în al doilea șeile sunt vândute pentru a înlocui o șa uzată. S-a constatat că vânzările OEM reprezintă aproximativ 60 %, iar cele de post-vânzare aproximativ 40 % din total. Împreună cu pneurile, șeile sunt componentele de bicicletă înlocuite cel mai frecvent.
(86)
Volumul de vânzări al industriei comunitare în ansamblu a scăzut cu 20 % pe parcursul perioadei examinate, de la 15 109 569 unități la 12 139 162 unități pe parcursul perioadei de anchetă, ceea ce înseamnă că industria comunitară a vândut cu aproape 3 milioane de șei mai puțin pe parcursul perioadei de anchetă decât în 2002. După o scădere ușoară de 1 % în 2003 în raport cu 2002, scăderea volumului de vânzări a fost mai pronunțată în 2004 și pe parcursul perioadei de anchetă.
(87)
Ca valoare, pe parcursul întregii perioade examinate, vânzarea de șei în industria comunitară nu a progresat decât cu 1 %. Valoarea vânzărilor pe piața comunitară a crescut cu 5 %, de la 54 460 180 EUR în 2002 la 56 978 530 EUR în 2003, apoi la 58 052 609 EUR în 2004. Cu toate acestea, pe parcursul perioadei de anchetă, valoarea vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu aproape 3 milioane EUR în raport cu anul precedent. Faptul că vânzările ca valoare nu au urmat aceeași evoluție pozitivă ca vânzările în volum se explică printr-o creștere a prețurilor medii care va fi detaliată în continuare.
(88)
În paralel cu declinul volumului de vânzări, cota de piață comunitară a scăzut ea însăși considerabil, de la 81 % în 2002 la 58 % pe parcursul perioadei de anchetă. Altfel spus, industria comunitară a pierdut 23 de puncte procentuale din cota sa de piață pe parcursul întregii perioade examinate în beneficiul creșterii importurilor din RPC.
Tabelul 8
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Valoarea vânzărilor (EUR)
54 460 180
56 978 530
58 052 609
55 228 738
Indice
100
105
107
101
Vânzări în Comunitate (unități)
15 109 569
15 024 427
13 803 151
12 139 162
Indice
100
99
91
80
Cotă de piață
81 %
77 %
67 %
58 %
(f) Prețuri
(89)
Prețul de vânzare mediu al industriei comunitare a crescut cu 25 % pe parcursul perioadei examinate. Această creștere se poate explica, pe de o parte, prin scumpirea materiilor prime care a avut impact asupra întregii industrii și, pe de altă parte, prin renunțarea la fabricarea de tipuri de produse de joasă tehnologie în favoarea produselor de înaltă tehnologie care integrează materii prime mai costisitoare și a căror producție necesită mai multă muncă.
(90)
Principalele materii prime utilizate la fabricarea șeilor cuprind carcase din plastic, huse, poliuretan, glisiere și elemente de fixare. Prețurile acestor materii prime sunt indirect legate de evoluția prețului petrolului și al metalelor. Materiile prime, care constituie unul dintre factorii determinanți ai costului de producție al șeilor, reprezintă aproximativ jumătate din costul total de producție și au un impact direct asupra evoluției prețului de vânzare.
(91)
S-a constatat că prețurile medii ale materiilor prime au rămas stabile între 2002 și 2003, însă au crescut începând cu 2003, precum și pe parcursul perioadei de anchetă, ceea ce s-a reflectat în creșterea prețurilor de vânzare practicate de industria comunitară.
(92)
Un importator independent a susținut că mărirea prețurilor industriei comunitare s-a datorat evoluției cererii consumatorilor. Societatea a afirmat că cererea de biciclete cu un cost redus și, în consecință, a șeilor mai puțin costisitoare, a scăzut, în vreme ce cererea de șei de înaltă calitate, mai costisitoare, a crescut. Această declarație este contrazisă de faptul că importurile la costuri scăzute din RPC au crescut mult, în termeni relativi, față de consumul global de șei din Comunitate, astfel cum este indicat la considerentul 72.
Tabelul 9
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Preț mediu ponderat (EUR/unitate)
3,6
3,8
4,2
4,5
Indice
100
106
117
125
(g) Rentabilitate și flux de lichidități
(93)
Pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea medie ponderată a industriei comunitare, calculată pe baza cifrei de afaceri nete realizate, a scăzut brusc, de la 3,8 % în 2002 la doar 0,4 % pe parcursul perioadei de anchetă. În timp ce rentabilitatea a crescut până la 5,0 % în 2003, aceasta a scăzut la 3,1 % în 2004 și până la 0,4 % pe parcursul perioadei de anchetă. Marja de profit redusă e cauzată de faptul că industria comunitară nu a putut să repercuteze suficient creșterea prețului materiilor prime asupra prețului de vânzare.
Tabelul 10
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Marja de profit înainte de impozitare
3,8 %
5,0 %
3,1 %
0,4 %
Industria comunitară a generat un flux de lichidități de 3 990 473 EUR pe parcursul perioadei de anchetă, mai mic cu aproximativ 1,1 milioane EUR sau cu 22 % față de cel din 2002. Valoarea încă substanțială a lichidităților industriei comunitare se explică prin faptul că se referă la o industrie cu un capital puternic, cu costuri de amortizare ridicate. În general, s-a putut constata că lichiditățile industriei comunitare aveau aceeași tendință ca rentabilitatea.
Tabelul 11
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Flux de lichidități (EUR)
5 084 871
6 655 555
6 574 821
3 990 473
Indice
100
131
129
78
(h) Randamentul activelor nete
(94)
Randamentul activelor nete a fost calculat prin exprimarea profitului net înainte de impozitarea produsului similar, în procent din valoarea contabilă netă a activelor fixe alocate produsului similar. Acest indicator a urmat o evoluție similară cu cea a rentabilității, scăzând de la 12 % în 2002 la doar 1 % pe parcursul perioadei de anchetă.
Tabelul 12
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Randamentul activelor nete
12 %
16 %
10 %
1 %
(i) Capacitatea de mobilizare a capitalurilor
(95)
Industria comunitară nu a semnalat nici o dificultate în mobilizarea capitalurilor pentru activitățile proprii și, prin urmare, s-a concluzionat că industria comunitară, în ansamblul său, era în măsură să mobilizeze capitalurile pe parcursul întregii perioade examinate.
(j) Ocuparea forței de muncă și salarii
(96)
Ocuparea forței de muncă în industria comunitară a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate. După o ușoară creștere a efectivelor în 2003 și în 2004, industria comunitară număra 418 angajați cu normă întreagă pe parcursul perioadei de anchetă, practic același număr ca în 2002. Cu toate acestea, se observă că toți producătorii comunitari subcontractează o parte însemnată din producția lor unor întreprinderi mici și mijlocii cu sediul în Comunitate și, într-un număr redus de cazuri, subcontractează aproape întregul proces de fabricație unor alte întreprinderi mici și mijlocii. În consecință, numărul total de persoane angajate cu normă întreagă în fabricarea șeilor este mult mai mare decât numărul de salariați direct angajați de industria comunitară. Se estimează că numărul total de salariați angajați în producția produsului similar este de cel puțin trei ori mai ridicat, și anume aproximativ 1 200 de persoane pe parcursul perioadei de anchetă. Salariile anuale medii au urmat aceeași tendință ca și costul muncii, și anume au progresat cu 5 % pe parcursul perioadei examinate, reprezentând un total de 7 784 339 EUR în 2002 și de 8 190 911 EUR pe parcursul perioadei de anchetă, ceea ce este sub rata de inflație înregistrată în Comunitate pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 13
2002
2003
2004
2005 (Perioada de anchetă)
Salarii
421
434
456
418
Indice
100
103
108
99
Costul muncii (EUR/an)
11 427 812
12 136 974
12 319 136
12 121 976
Indice
100
106
108
106
Salarii (EUR/an)
7 784 339
8 136 410
8 428 090
8 190 911
Indice
100
105
108
105
(k) Productivitate
(97)
Calculată ca producția anuală pe salariat, productivitatea a crescut la 42 225 unități în 2002, apoi a scăzut în mod regulat de-a lungul anilor până la 33 317 unități pe parcursul perioadei de anchetă. Această scădere este cauzată de diminuarea volumului de producție.
Tabelul 14
2002
2003
2004
2005 (PA)
Productivitate (unitate/persoană angajată)
42 225
39 752
34 388
33 317
Indice
100
94
81
79
(l) Creștere
(98)
În timp ce consumul comunitar a crescut cu 17 % între 2002 și perioada de anchetă, volumul vânzărilor industriei comunitare a rămas stabil pe parcursul aceleiași perioade. Astfel, vânzările industriei comunitare au crescut mult mai puțin decât cererea pe parcursul perioadei examinate. Pe de altă parte, cota de piață a importurilor provenite din RPC a atins 19 puncte procentuale.
(m) Mărimea marjei de dumping și restabilirea în urma practicilor de dumping anterioare
(99)
Ținând seama de volumul și de prețurile importurilor din China, incidența marjei de dumping reale asupra industriei comunitare nu poate fi considerată drept neglijabilă.
(100)
Nu s-a constatat că industria comunitară și-ar reveni de pe urma efectelor practicilor de dumping sau de subvenție anterioare.
6. Concluzie cu privire la prejudiciu
(101)
Analiza indicatorilor de prejudiciu a arătat că situația industriei comunitare s-a deteriorat în mod semnificativ pe parcursul perioadei examinate. Cea mai mare parte a indicatorilor de prejudiciu (vânzări nete în volum, volumul producției, utilizarea capacităților, rentabilitate, randamentul investițiilor, investițiile, fluxul de lichidități și ocuparea forței de muncă) afișează o tendință negativă în perioada examinată.
(102)
Cu toate acestea, anumiți indicatori de prejudiciu arată o evoluție stabilă (vânzări nete ca valoare și capacitate de mobilizare a capitalurilor) sau manifestă chiar o tendință pozitivă (preț de vânzare mediu, capacitate de producție și stocuri finale). Cu toate acestea, creșterea prețurilor de vânzare și a valorii vânzărilor nete pe parcursul perioadei de anchetă nu poate fi atribuită unei îmbunătățiri a situației industriei comunitare ca atare, ci a fost consecința creșterii prețurilor materiilor prime, precum și a evoluției industriei comunitare spre producția de tipuri de produse cu cea mai mare valoare adăugată. În ceea ce privește stocurile finale, astfel cum este menționat la considerentul 82, acest tip de stoc nu poate fi considerat ca relevant pentru stabilirea prejudiciului, ținând seama de particularitatea acestei industrii.
(103)
Dată fiind evoluția considerabil negativă a indicatorilor de profit, se poate considera că este în joc viabilitatea industriei în cazul în care nu se remediază situația. De fapt, având în vedere că industria comunitară este constituită numai din întreprinderi mici și mijlocii care își exercită activitatea într-un mediu cu un capital puternic, este puțin probabil ca industria comunitară să poată supraviețui mai mult timp, din punct de vedere financiar, la acest nivel.
(104)
Ținând seama de cele menționate anterior, se trage concluzia că industria comunitară a suferit un prejudiciu semnificativ în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(105)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile cu prețuri de dumping ale produsului în cauză originar din RPC au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat ca semnificativ. Factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care, în același moment, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare au fost, de asemenea, examinați, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor în cauză.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(106)
Importurile din RPC s-au înmulțit de peste patru ori pe parcursul perioadei examinate, crescând cu 343 % în termeni de volum și cu 19 puncte procentuale în termeni de cotă de piață. În același timp, prețurile medii alte tuturor producătorilor-exportatori din RPC au fost mai mici cu 70,1 % decât prețurile medii ale industriei comunitare pe parcursul perioadei de anchetă. Creșterea substanțială a volumului importurilor din RPC și creșterea cotei lor de piață pe parcursul perioadei examinate, la prețuri net inferioare celor ale industriei comunitare, au coincis cu deteriorarea evidentă a situației financiare globale a acesteia din urmă pe parcursul aceleiași perioade.
(107)
În timp ce prețurile unitare ale importurilor din RPC s-au diminuat în mod regulat cu 21 % pe parcursul perioadei examinate, de la 1,4 EUR în 2002 la 1,1 EUR pe parcursul perioadei de anchetă, prețurile practicate de industria comunitară au crescut, pe parcursul aceleiași perioade, cu 26 %, de la 3,6 EUR în 2002 la 4,5 EUR pe parcursul perioadei de anchetă. Această evoluție a prețurilor în direcții opuse se poate explica în parte numai prin diferențele dintre ansamblul șeilor produse în Comunitate și cele produse în RPC. Pe de altă parte, producătorii comunitari au furnizat dovezi ale faptului că accesul la cea mai mare parte a materiilor prime și prețurile acestora sunt aceleași în Comunitate și în RPC. De asemenea, aceștia au arătat că nivelul costului materiilor prime utilizate pentru fabricarea șeilor în Comunitate a crescut pe parcursul perioadei examinate. De fapt, anumiți producători exportatori din RPC și-au vândut produsele în Comunitate sub costul materiilor prime, ceea ce arată, fără îndoială, că nu ne aflăm într-o situație în care prețurile sunt mici datorită vreunui avantaj comparativ al producătorilor din RPC, ci datorită existenței unor practici de dumping.
(108)
Aplicarea acestei politici de prețuri neloiale pentru importurile cu prețuri de dumping din RPC a avut ca efect scăderea prețurilor industriei comunitare, care nici măcar nu au putut acoperi creșterea costurilor materiilor prime, după cum o arată reducerea semnificativă a rentabilității industriei comunitare.
(109)
Pe baza considerațiilor anterioare, se pare că importurile la prețuri scăzute din RPC care au subcotat considerabil prețurile industriei comunitare au jucat un rol determinant în deteriorarea situației industriei comunitare, ceea ce se reflectă în special în scăderea producției, a volumului de vânzări și a cotelor de piață, precum și în scăderea bruscă a rentabilității.
3. Efectele altor factori
(a) Importuri care nu fac obiectul unui dumping, originare din Republica Populară Chineză
(110)
Pentru un producător-exportator, marja de dumping stabilită era sub pragul de minimis. În consecință, importurile acestei societăți nu au fost luate în considerare în analiza prejudiciului menționat anterior. În raport cu importurile totale din RPC, importurile acestui producător-exportator au evoluat în limite cuprinse între 28 % și 33 % pe parcursul anilor 2002 și 2003 până la 18 % - 23 % în 2004, pe parcursul perioadei de anchetă fiind cuprinse între 12 % și 17 %. Prețurile medii ale acestei societăți erau considerabil mai mici față de cele din industria comunitară de-a lungul perioadei examinate. Cu toate acestea, marjele de subcotare medii ale acestei societăți erau mult mai reduse decât cele ale societăților pentru care s-a constatat un dumping. Ținând seama de faptul că importurile acestei societăți erau puțin importante și, mai ales, că acestea s-au diminuat considerabil pe parcursul perioadei examinate, s-a concluzionat că importurile acestui producător-exportator, care nu au făcut obiectul unui dumping, nu au întrerupt legătura de cauzalitate, altfel spus, că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu semnificativ industriei comunitare.
(b) Importuri din țări terțe, altele decât țara în cauză
(111)
Potrivit Eurostat și informațiilor obținute pe parcursul anchetei, principalele țări terțe de unde au fost importate șei sunt Taiwan, India și Vietnam.
(112)
Importurile din Taiwan au reprezentat 1 145 000 unități în 2002 și au progresat pe parcursul perioadei examinate cu 25 % pentru a ajunge la 1 429 200 unități pe parcursul perioadei de anchetă. Cota de piață a șeilor importate din Taiwan reprezenta 6 % în 2002, și anume același nivel ca pe parcursul perioadei de anchetă. Produsele taiwaneze au fost importate la prețuri similare celor din industria comunitară. Cum cota de piață a importurilor taiwaneze nu a crescut, ci a rămas stabilă la 6 % pe parcursul perioadei examinate, și ținând seama că prețurile erau la același nivel cu cel din industria comunitară, nu se consideră că importurile din Taiwan ar fi avut un efect negativ asupra situației industriei comunitare.
(113)
Importurile din India au reprezentat 204 200 unități în 2002 și au crescut cu 30 % până la 264 600 unități pe parcursul perioadei de anchetă. Pe întreaga durată a perioadei examinate, prețurile medii ale importurilor din India au rămas în mare parte sub nivelul importurilor din RPC. De la 0,63 EUR în 2002 au crescut la 0,91 EUR în 2003, pentru a cădea brusc la 0,47 EUR și a se stabiliza la 0,6 EUR pe parcursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, importurile în cauză reprezintă numai o cotă de piață de 1 % pe parcursul întregii perioade examinate. În consecință, s-a concluzionat că, în pofida nivelului redus al prețului importurilor din India, aceste importuri nu au avut vreun efect deosebit asupra situației industriei comunitare.
(114)
În ceea ce privește importurile din Vietnam, statisticile Eurostat arată un nivel foarte scăzut de 4 400 șei importate în 2002, care a crescut la 136 600 unități pe parcursul perioadei de anchetă. Prețurile importurilor din Vietnam au rămas echivalente cu prețurile importurilor din RPC. Cu toate acestea, după exemplul Indiei, cota de piață a importurilor din Vietnam era mai mică de 1 % în 2002 și în 2003, neatingând decât 1 % în 2004 și pe parcursul perioadei de anchetă. Se poate concluziona că aceste importuri nu au avut un impact semnificativ asupra stării industriei comunitare.
(115)
Ținând seama de cele menționate anterior, se conchide în mod provizoriu că importurile, altele decât cele din RPC, nu au contribuit la prejudiciul semnificativ suferit de industria comunitară.
(c) Încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală
(116)
Astfel cum s-a menționat anterior la considerentul 84, aproximativ 8 % - 10 % din cifra de afaceri a industriei comunitare este consacrată investițiilor în cercetare și dezvoltare. Aceste investiții includ studii de poziție, încercări și proiectarea de noi modele de șei. Producătorii comunitari au susținut că anumiți producători-exportatori din RPC se mulțumesc să copieze produsele europene brevetate și să obțină un avantaj în materie de cost în raport cu producătorii din Comunitate, ceea ce se reflectă în prețul modic al șeilor importate din RPC. În schimb, un importator independent a declarat că produsele contrafăcute nu constituiau doar un atribut al RPC, ci erau și o cauză de litigiu între producătorii Comunității. Este recunoscut că, în general, contrafacerea este o problemă importantă în acest sector care ar fi putut efectiv să fi agravat situația industriei comunitare. În toate cazurile, pierderile generate de încălcări ale drepturilor de proprietate intelectuală de însăși industria comunitară sunt insuficiente pentru a întrerupe legătura de cauzalitate între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul semnificativ suferit de industria comunitară. Ar trebui precizat, de asemenea, că, în măsura în care importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au profitat de încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală, acest fapt nu poate fi considerat ca un alt factor, dat fiind că aceste infracțiuni continuă să fie legate de importurile care fac obiectul unui dumping.
4. Concluzii privind legătura de cauzalitate
(117)
Coincidența între, pe de o parte, creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, creșterea cotelor de piață și subcotarea constatată a prețurilor și, pe de altă parte, deteriorarea evidentă a situației industriei comunitare, permite concluzionarea faptului că importurile care fac obiectul unui dumping sunt cauza prejudiciului semnificativ suferit de industria comunitară în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. Ceilalți factori analizați nu s-au dovedit a fi determinanți pentru prejudiciul suferit.
(118)
Pe baza analizei anterioare care a distins în mod clar și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți ce au avut impact asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile de șei originare din Republica Populară Chineză au cauzat un prejudiciu semnificativ industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL COMUNITĂȚII
(119)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase de a concluziona că nu era în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Trebuie examinată incidența probabilă a instituirii sau nu de măsuri asupra tuturor părților vizate de prezenta procedură.
1. Industria comunitară
(120)
Situația prejudiciabilă în care se află industria comunitară rezultă din propriile dificultăți de a concura cu importurile la prețuri mici care fac obiectul unui dumping.
(121)
Instituirea de măsuri ar trebui să permită industriei comunitare să crească volumul vânzărilor proprii și să recâștige cotele de piață, generând astfel economii de scară mai bune și atingând nivelul de profit necesar pentru justificarea continuării investițiilor în propriile unități de producție și în cercetare în vederea menținerii unei producții concurențiale.
(122)
Un importator a afirmat că un producător comunitar ocupa o poziție dominantă pe piață fără să prezinte, cu toate acestea, elemente de probă în sprijinul acestei afirmații. Dat fiind că șeile au fost produse pe parcursul întregii perioade examinate de cel puțin zece producători concurenți diferiți din Comunitate și că în timpul anchetei nimic nu a permis susținerea acestei afirmații, cererea este respinsă.
(123)
În absența măsurilor, situația industriei comunitare va continua să se deterioreze. Ea nu va fi în măsură să investească în noile tehnologii și să concureze în mod eficient importurile din țări terțe. De asemenea, în cazul în care nu sunt instituite măsuri, industria comunitară nu va mai putea avea acces pe piața de șei de calitate medie și la importantul volum de vânzări al acestora, fiind, prin urmare, incapabilă să își repartizeze cheltuielile fixe. De fapt, anumite întreprinderi ar fi obligate să oprească fabricarea de produse similare și să concedieze personalul, cum a fost deja cazul unui producător comunitar în 2005. Se concluzionează, în consecință, că instituirea de măsuri antidumping este conformă cu interesul industriei comunitare.
2. Interesul importatorilor independenți
(124)
În ceea ce privește importatorii, numai doi importatori independenți au răspuns la chestionar. A fost efectuată, ulterior, o vizită de verificare la sediul unuia dintre ei. Volumul produsului în cauză importat de acești doi importatori a reprezentat 21 % din importurile totale ale Comunității din China și 7 % din consumul comunitar.
(125)
Dat fiind că majoritatea importurilor de șei în Comunitate se efectuează prin intermediul importatorilor care nu sunt în legătură cu producătorii-exportatori, importurile acestor importatori independenți au fost considerate ca reprezentative pentru toți ceilalți importatori independenți.
(126)
Pentru cei doi importatori, importurile produsului în cauză din RPC au reprezentat 100 % din importurile lor totale de șei. În cazul unuia dintre importatori, valoarea corespunzătoare a vânzărilor a reprezentat 8 % din cifra sa totală de afaceri pe parcursul perioadei de anchetă. Pe durata acesteia din urmă, vânzările de șei importate din RPC au fost profitabile. Cu toate acestea, rentabilitatea vânzărilor de șei a fost cu 0,7 puncte procentuale mai mică decât rentabilitatea globală a acestei societăți care era cuprinsă, aproximativ, în limitele a 2 % - 6 % pe parcursul perioadei de anchetă. În cazul celuilalt importator, valoarea vânzărilor de șei importate pe parcursul perioadei de anchetă a reprezentat numai 1,2 % din cifra totală de afaceri a societății, iar rentabilitatea vânzărilor de șei a fost apreciată conformă cu rentabilitatea globală a acestei societăți. Se poate presupune, potrivit informațiilor comunicate de ceilalți importatori, că situația acestor doi importatori este reprezentativă pentru majoritatea importatorilor de șei din RPC.
(127)
Cum cele două întreprinderi importau șei numai din RPC, se poate concluziona că instituirea de măsuri ar putea să afecteze în mod real situația financiară a acestor societăți. Cu toate acestea, în cazul în care se ține seama de faptul că vânzările de șei reprezintă numai o parte minoră din cifra totală de afaceri și din profitul societăților, nu se așteaptă ca măsurile să aibă un impact financiar semnificativ asupra situației generale a acestor doi importatori. În plus, aceste societăți puteau, de asemenea, să importe șei de la grupul de societăți pentru care nu s-a constatat nici un dumping sau din alte țări terțe, precum Taiwanul.
3. Interesul utilizatorilor
(128)
Patru utilizatori și distribuitori ai produsului în cauză au răspuns la chestionarul trimis de Comisie. Aceștia reprezintă întreprinderi care utilizează șeile produse în Comunitate și șeile importate pentru asamblarea bicicletelor. Aceste patru societăți au utilizat un total de 1 255 655 șei pe parcursul perioadei de anchetă dintre care peste jumătate (55 %) erau șei originare din RPC. Numărul de șei importate din RPC și utilizate de cele patru societăți a reprezentat 5,7 % din volumul de vânzări al industriei comunitare și 2,9 % din consumul total de șei din Comunitate pe parcursul perioadei de anchetă. În ceea ce privește asamblorii de biciclete, s-a constatat că șeile reprezintă numai o componentă cu un cost minor din costul total al bicicletei montate. În medie, șeile, în funcție de model, reprezintă numai 1 - 4 % din costul total al unei biciclete.
(129)
Doi dintre cei patru utilizatori au declarat că instituirea de drepturi antidumping nu ar avea, cu siguranță, un mare efect asupra activităților lor, dat fiind că o creștere a prețului șeilor s-ar repercuta eventual asupra prețului de vânzare la clientul final. Pe de altă parte, aceștia au susținut că diferența de preț între șeile produse și vândute de industria comunitară și cele importate din China era de așa natură încât chiar prin instituirea de drepturi antidumping șeile originare din RPC vor rămâne concurențiale.
(130)
Ceilalți doi utilizatori nu au comunicat rezumate neconfidențiale ale informațiilor pe care le-au furnizat. În consecință și în conformitate cu articolul 19 alineatul (3), aceste informații sunt în mod provizoriu îndepărtate.
(131)
Un producător-exportator a afirmat că instituirea de măsuri privind importul de șei nu răspundea interesului comunitar în măsura în care acesta va continua să amenințe viabilitatea industriei europene de fabricație a ciclurilor. Societatea a susținut că producătorii comunitari vor pune capăt activităților de montaj și vor începe importul de biciclete montate din RPC, în pofida existenței unui drept antidumping asupra bicicletelor. Ar trebui precizat, pe această temă, că exportatorii nu au calitatea de a determina interesul comunitar. Totuși, acest argument a fost, în esență, examinat. Dat fiind că doi dintre cei patru utilizatori de șei de bicicletă au declarat că instituirea de măsuri nu ar avea nici un impact semnificativ asupra activităților lor datorită costului redus al șeii raportat la costul global de producție al unei biciclete, acest argument trebuie să fie respins în toate cazurile.
(132)
Știind că cele patru societăți au achiziționat o parte însemnată de șei (45 % pe parcursul perioadei de anchetă) în Comunitate și dată fiind importanța relativ scăzută a costului unei șei în costul total al unei biciclete montate în întregime, se concluzionează că impactul asupra costurilor instituirii de măsuri antidumping aplicate șeilor nu ar avea un efect determinant asupra costurilor globale pentru utilizatori. În caz contrar, utilizatorii de șei importate vor putea, probabil, să repercuteze costurile suplimentare.
4. Interesul furnizorilor de materii prime și al consumatorilor
(133)
Un furnizor de materii prime a răspuns la chestionar. Această societate vinde părțile metalice ale șeilor producătorilor comunitari, și anume, cadrele și arcurile fabricate din fier, oțel, titan, vanadiu, mangan sau oțel carbon. Societatea este în favoarea instituirii de drepturi antidumping în măsura în care se prevede creșterea volumului de producție al industriei comunitare, situația fiind, în mod necesar, identică și în cazul cererii de materii prime.
(134)
Ținând seama de cele menționate anterior și în lipsa altor elemente sau reacții din partea organizațiilor de consumatori, se concluzionează că măsurile propuse nu vor avea nici o incidență asupra consumatorilor.
5. Concluzie privind interesul Comunității
(135)
Ținând seama de cele menționate anterior, se concluzionează că nu există nici un motiv imperios care să aibă legătură cu interesul comunitar de a nu institui, în speță, măsuri antidumping.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Gradul de eliminare a prejudiciului
(136)
Ținând seama de concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul care rezultă din acesta și interesul Comunității, se consideră necesară instituirea de măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.
(137)
Măsurile trebuie să fie instituite la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de aceste importuri, fără însă a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea dreptului necesar pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei comunitare să își acopere costurile de producție și să realizeze profitul înaintea impozitării la un nivel pe care o industrie de acest tip l-ar putea în mod rezonabil obține în acest sector în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, la vânzările de produse similare în Comunitate. Marja de profit înaintea impozitării utilizată pentru acest calcul se ridică la 5 % din cifra de afaceri, fiind bazată pe rentabilitatea stabilită cu ocazia anchetelor precedente privind producătorii de piese de bicicletă care includ producătorii comunitari astfel cum aceștia sunt definiți la considerentul 67.
(138)
Majorarea necesară de preț a fost determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării (a se vedea considerentul 75 anterior), și prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețurilor de vânzare din industria comunitară pentru a ține seama de pierderile/beneficiile reale pe parcursul perioadei de anchetă și prin adăugarea marjei de profit menționate anterior. Diferența care rezultă din această comparație a fost ulterior exprimată în procentaj din valoarea totală CIF la import.
(139)
Pentru a calcula nivelul de eliminare a prejudiciului la scară națională pentru toți ceilalți exportatori din RPC, este necesar să se reamintească faptul că gradul de cooperare a fost redus. În consecință, marja de prejudiciu a fost calculată ca medie ponderată a marjei calculate pentru exportatorul care a cooperat și marjele superioare stabilite pentru tipurile reprezentative exportate de același exportator.
(140)
Marjele de prejudiciu au fost substanțial superioare marjelor de dumping constatate.
2. Măsuri provizorii
(141)
Ținând seama de cele menționate anterior, se consideră că trebuie să fie instituit un drept antidumping provizoriu la nivelul marjei de dumping constatate, dar că, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, acest drept nu trebuie să depășească marja de prejudiciu calculată anterior.
(142)
Rata dreptului antidumping individual precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Acestea reflectă, prin urmare, situația constatată pentru societățile în cauză pe parcursul acestei anchete. Această rată a dreptului (în contrast cu dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, citate. Produsele importate fabricate de alte societăți ale căror nume și adrese nu sunt menționate în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile în legătură ce societățile menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste rate și vor face obiectul ratei dreptului aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(143)
Orice solicitare de aplicare a acestei rate a dreptului individual (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată de îndată Comisiei (3) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii legate de producție, precum și de vânzările pe piața internă și la export, care rezultă din această schimbare de denumire sau din crearea de astfel de noi entități de producție sau de vânzare. După consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica, după caz, regulamentul, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de rata dreptului individual. Pentru a garanta buna aplicare a drepturilor antidumping, marja de dumping la nivel național trebuie să fie aplicată și producătorilor care nu au exportat în Comunitate pe parcursul perioadei de anchetă.
(144)
Ținând seama de cele menționate anterior, rata dreptului provizoriu se prezintă după cum urmează:
Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd și Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd
7,5 %
Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd și Velo Cycle Kunshan Co., Ltd
0 %
Toate celelalte societăți
30,9 %
3. Organe speciale însărcinate cu monitorizarea
(145)
Pentru a reduce riscurile de eludare legate de diferența mare între ratele dreptului, se consideră necesar, în speță, să se adopte dispoziții speciale pentru a garanta buna aplicare a drepturilor antidumping. Numai importurile produsului în cauză fabricat de către producătorii-exportatorii respectivi pot beneficia de marja de dumping specifică, calculată pentru fiecare producător în cauză. Aceste măsuri cuprind următoarele elemente:
(146)
Prezentarea autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale în bună și cuvenită formă, conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile neînsoțite de o astfel de factură vor face obiectul unui drept antidumping rezidual care se aplică tuturor celorlalte societăți.
(147)
Se reamintește că, în cazul în care exporturile societăților care fac obiectul unei rate a dreptului individual reduse cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor antidumping, această creștere de volum ar putea fi considerată ca reprezentând, prin ea însăși, o schimbare în structura schimburilor care rezultă din instituirea de măsuri în temeiul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În aceste circumstanțe și cu condiția îndeplinirii cerințelor, poate fi întreprinsă o anchetă împotriva eludării. Cu această ocazie, se va examina necesitatea suprimării ratelor dreptului individual și a instituirii, prin urmare, a unui drept la scară națională.
H. DISPOZIȚII FINALE
(148)
În interesul unei bune administrări, ar trebui fixat un termen pentru a permite părților interesate care s-au anunțat în termenul stabilit în avizul de deschidere să își prezinte punctul de vedere în scris și să solicite să fie audiați. De asemenea, ar trebui precizat că toate concluziile privind instituirea de drepturi antidumping elaborate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărui drept definitiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping provizoriu asupra importurilor de șei și de componente esențiale ale acestora, și anume suporturi, perne și huse de bicicletă și alte cicluri (inclusiv triciclurile cu coș), nemotorizate, cicluri cu motor auxiliar, cu sau fără ataș, aparate de fitness și biciclete ergonomice, care intră sub incidența codurilor NC 8714 95 00, ex 8714 99 90 și ex 9506 91 10 (coduri TARIC 8714999081 și 9506911010) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Rata dreptului provizoriu care se aplică prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează, pentru produsele fabricate de următoarele societăți:
Societate
Drept antidumping
Cod adițional TARIC
Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd și Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd
7,5 %
A787
Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd și Velo Cycle Kunshan Co., Ltd
0 %
A788
Toate celelalte societăți
30,9 %
A999
(3) Aplicarea ratei dreptului individual stabilite pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale în bună și cuvenită formă, conformă cu cerințele prevăzute în anexă. În cazul în care această factură lipsește, se aplică dreptul vamal aplicabil tuturor celorlalte societăți.
(4) Punerea în liberă circulație în Comunitate a produselor menționate la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea dreptului provizoriu.
(5) Cu excepția dispozițiilor contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 al Regulamentului (CE) nr. 384/96, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, să își prezinte în scris punctul de vedere și să solicite să fie audiate de Comisie în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile în cauză pot prezenta observații în legătură cu aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2006.