32005R1212
L 199/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1212/2005 AL CONSILIULUI
din 25 iulie 2005
de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
(1)
La 30 aprilie 2004, Comisia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), a anunțat deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost deschisă în urma unei plângeri depuse în martie 2004 de EUROFONTE (denumită în continuare „reclamant”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în speță de peste 50 %, din producția comunitară totală de anumite articole turnate din fontă. Plângerea conținea elemente de probă prima facie ale existenței unui dumping al cărui obiect sunt produsele în cauză și ale prejudiciului generat de acesta, elemente considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
(3)
Comisia a anunțat în mod oficial reclamantul, producătorii comunitari menționați în plângere, ceilalți producători comunitari cunoscuți, autoritățile din China, producătorii-exportatori, importatorii, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate de deschiderea anchetei. Comisia a dat părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita să fie ascultate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
Mai mulți producători comunitari reprezentați de reclamant, alți producători comunitari care au cooperat, producători-exportatori, importatori, furnizori și asociații de utilizatori și-au făcut cunoscut punctul de vedere. Toate părțile interesate care au solicitat în termenul stabilit și care au dovedit că există motive speciale pentru a fi ascultate au avut posibilitatea să fie ascultate.
1. Eșantionarea, statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și tratamentul individual
(5)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori, de producători comunitari și de importatori implicați în anchetă, avizul de deschidere a prevăzut posibilitatea de a recurge la o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(6)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă era necesar să recurgă la eșantionare și, după caz, să stabilească componența eșantionului, producătorii-exportatori și reprezentanții lor, producătorii comunitari și importatorii au fost invitați să se facă cunoscuți și să comunice informațiile solicitate în avizul de deschidere. Comisia a contactat, de asemenea, asociațiile cunoscute de producători-exportatori și autoritățile din China. Nici una dintre aceste părți nu s-a opus recurgerii la eșantionare.
(7)
În total, treizeci și trei de producători-exportatori din China, douăzeci și patru de producători comunitari și cincisprezece importatori au răspuns la chestionarul de eșantionare în termenul stabilit și au transmis informațiile solicitate.
(8)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din China să prezinte o cerere de statut de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață sau de tratament individual să facă acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere societăților din China cunoscute ca fiind interesate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere. Statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață a fost solicitat de douăzeci și una de societăți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, iar trei societăți au solicitat numai tratament individual, în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(9)
Componența eșantionului de producători-exportatori a fost stabilită după consultarea producătorilor-exportatori din China care au cooperat și a autorităților din China. În acest sens, s-a ținut seama de cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Comunitate (analizat atât individual, cât și pentru un grup de societăți în legătură) care putea fi analizat în mod rezonabil în timpul disponibil și de intenția societăților de a solicita statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață. În eșantion au fost incluse doar societăți care aveau intenția să solicite statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, deoarece, în economiile în tranziție, valoarea normală aplicabilă celorlalte societăți este stabilită pe baza prețurilor sau a unei valori normale construite într-o țară terță analoagă. Pe această bază, a fost selectat un eșantion reprezentativ compus din șapte producători-exportatori. În conformitate cu răspunsurile la chestionarele de eșantionare, cele șapte societăți astfel selecționate reprezentau aproximativ 50 % din exporturile tuturor producătorilor care au cooperat.
(10)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, eșantionul de producători comunitari a fost constituit după consultarea producătorilor care au cooperat și cu consimțământul acestora pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor în Comunitate. Astfel, au fost selectați cinci producători comunitari. Comisia le-a trimis acestora chestionare și a primit patru răspunsuri complete în termen. Unul dintre acești producători a transmis răspunsul său după expirarea termenului și a fost, prin urmare, exclus din procedură.
(11)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, eșantionul de importatori a fost constituit după consultarea importatorilor care au cooperat și cu consimțământul acestora, ținând seama, în primul rând, de cel mai mare volum reprezentativ al importurilor în Comunitate și, apoi, de repartiția geografică. Din cele cincisprezece societăți, două au fost excluse din eșantion, deoarece s-a constatat că erau în legătură cu unii producători din RPC și că ele ar trebui, prin urmare, examinate în cadrul eșantionării producătorilor-exportatori. Pe această bază, au fost selectați patru importatori, din care trei au transmis răspunsuri complete la chestionar.
(12)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea preliminară a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Comunității. Comisia a procedat la o verificare la incintele următoarelor societăți, incluse în eșantion:
(a)
Producători comunitari:
-
Saint-Gobain PAM, Franța;
-
Saint-Gobain, Regatul Unit;
-
Norford Franța și comercianții săi în legătură Norinco Franța și Norinco Regatul Unit;
-
Cavanagh, Irlanda;
-
Fudiciones Odena, Spania.
(b)
Producători-exportatori din China:
-
Zibo Benito Metalwork Co Ltd;
-
Benito Tianjin Metal Products Co Ltd;
-
Qingdao Benito Metal Products Co Ltd;
-
Shandong Huijin Stock Co Ltd;
-
Shijiazhuang Transun Metal Products Co Ltd;
-
Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei;
-
Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co Ltd.
(c)
Importatori comunitari în legătură cu producătorii-exportatori:
-
Fundicio Ductil Benito, SL;
-
Mario Cirino Pomicino SpA.
(d)
Importatori comunitari independenți:
-
Hydrotec, Germania;
-
Peter Savage, Regatul Unit.
(13)
Luând în considerare necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din China cărora s-ar putea să nu li se acorde statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, a fost efectuată o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale pe baza informațiilor privind o țară analoagă la incintele următoarei societăți:
-
Carnation industries Ltd, India.
(14)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a raportat la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2003 și 31 martie 2004 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor necesare în vederea evaluării prejudiciului s-a raportat la perioada cuprinsă între ianuarie 2000 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Generalități
(15)
Articolele turnate din fontă sunt, în general, formate dintr-un cadru fixat pe sol și dintr-un capac sau un grătar aflate la nivelul oricărei suprafețe folosite de pietoni și/sau de vehicule și care suportă direct greutatea și impactul traficului pietonal și/sau auto. Cadrul este fixat direct deasupra unei cavități subterane din beton sau cărămidă, la care asigură accesul.
(16)
Articolele turnate din fontă sunt folosite la acoperirea cavităților subterane și trebuie deci să reziste la greutatea autovehiculelor sau a pietonilor. Capacul/grătarul trebuie să rămână fixat pe cadru pentru a evita poluarea sonoră, leziunile corporale și avarierea vehiculelor. Articolele turnate din fontă trebuie să asigure un acces sigur și ușor la cavitatea subterană, pentru intrarea unui om sau pentru o inspecție vizuală.
(17)
Articolele turnate din fontă sunt de diferite forme și dimensiuni. Ele sunt proiectate astfel încât să se potrivească la dimensiunile cavităților pe care le acoperă și la care asigură accesul. Cadrele sunt, în general, circulare, pătrate sau dreptunghiulare. Capacele și grătarele există în orice formă, în special, dar nu exclusiv, în formă triunghiulară, circulară, pătrată sau dreptunghiulară.
(18)
Articolele turnate sunt din fontă cenușie sau din fontă ductilă. Ele sunt fabricate pornind de la cantități variabile de deșeuri de oțel, cocs, fontă brută, pulberi de carbon, calcar, ferosiliciu și magneziu în funcție de procedeul de fabricație și de tipul de produs finit, respectiv fontă cenușie sau ductilă. Topirea fontei pentru producerea articolelor turnate se efectuează fie într-un cuptor electric, fie într-un cubilou. Procedeul de fabricație este similar, indiferent dacă articolele turnate sunt făcute din fontă cenușie sau din fontă ductilă. Principala diferență constă în faptul că, pentru fabricarea fontei ductile, magneziul se adaugă la carbonul din fier pentru a-i modifica forma din fulg într-o structură sferoidală, ceea ce nu este cazul pentru fonta cenușie. La sfârșitul procesului de topire, fonta este vărsată manual sau mecanic într-o matriță.
2. Produse în cauză
(19)
Produsele în cauză sunt anumite articole din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran și părți ale acestora, prelucrate sau nu, grunduite sau vopsite, sau asociate cu alte materiale originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produse în cauză”), înregistrate în mod normal sub codurile NC ex 7325 10 50 și 7325 10 92 și, mai rar, sub codul NC ex 7325 10 99. Aceste coduri NC corespund diferitelor forme de prezentare a produsului (în special, capace pentru guri de vizitare, capace pentru guri de scurgere, guri de vizitare). Toate aceste forme de prezentare au fost considerate suficient de asemănătoare pentru a concluziona că ele reprezintă unul și același produs în sensul prezentei proceduri. Trebuie notat faptul că gurile de incendiu subterane sunt considerate foarte diferite de gurile de vizitare din cauza utilizării și fabricării lor și nu sunt, prin urmare, considerate ca fiind produsul în cauză.
(20)
În RPC topirea fontei se face, de cele mai multe ori, în cubilouri, în timp ce industria comunitară utilizează, în principal, cuptoare electrice. Cealaltă diferență dintre procedeul de fabricație chinezesc și cel comunitar constă în faptul că producătorii din China utilizează, în principal, turnarea manuală, în timp ce producătorii din UE folosesc utilaje. Articolele turnate sunt făcute din fontă cenușie sau din fontă ductilă. Ele sunt fabricate pornind de la cantități variabile de deșeuri de oțel, cocs, fontă brută, pulberi de carbon, calcar, ferosiliciu și magneziu în funcție de procedeul de fabricație și de tipul de produs finit, respectiv fontă cenușie sau ductilă. Topirea fontei pentru producerea articolelor turnate se efectuează fie într-un cuptor electric, fie într-un cubilou. Procedeul de fabricație este similar, indiferent dacă articolele turnate sunt făcute din fontă cenușie sau din fontă ductilă. Principala diferență constă în faptul că, pentru fabricarea fontei ductile, magneziul se adaugă la carbonul din fier pentru a-i modifica forma din fulg într-o structură sferoidală, ceea ce nu este cazul pentru fonta cenușie. La sfârșitul procesului de topire, fonta este vărsată manual sau mecanic într-o matriță. RPC produce articole turnate atât din fontă cenușie, cât și din fontă ductilă.
(21)
Fonta cenușie și fonta ductilă diferă prin faptul că fonta cenușie este fabricată plecând de la grafit lamelar, rezultând un material mai rigid a cărui masă asigură stabilitatea articolelor turnate, în timp ce fonta ductilă este obținută plecând de la grafit sferoidal, rezultând un material mai suplu, cu mai multe proprietăți ergonomice, dar articolele turnate trebuie menținute printr-un dispozitiv de închidere.
(22)
Astfel cum este menționat anterior, ancheta a demonstrat că, în ciuda diferențelor generate de utilizarea fontei cenușii sau a fontei ductile, toate tipurile de articole turnate din fontă au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, sunt destinate în general acelorași utilizări și pot fi considerate ca variante ale aceluiași produs.
(23)
Prin urmare, în sensul prezentei anchete, articolele turnate din fontă, descrise la punctul „Generalități”, originare din RPC, îl reprezintă produsul în cauză.
3. Produsul similar
(24)
Nu a fost constatată nici o diferență între produsul în cauză și articolele turnate din fontă fabricate și vândute în India, aleasă ca țară analoagă pentru determinarea valorii normale pentru RPC.
(25)
Nu a fost constatată nici o diferență între produsul în cauză și articolele turnate din fontă produse și vândute în Comunitate de către industria comunitară.
(26)
Anumite părți au afirmat că articolele turnate din fontă produse de industria comunitară și vândute pe piața Comunității nu erau similare cu produsul în cauză, susținând, în special, faptul că standardele aplicate la nivel european sunt definite de standardele EN 124 și că standardele naționale încorporează standardele EN 124, dar, în general, stipulează și alte detalii, astfel încât produsele vândute pe fiecare piață națională prezintă caracteristici specifice. Pe de altă parte, anumite părți au afirmat, în special, că distribuiau produsul GATIC, o alternativă comercială pentru articolele turnate standard care este utilizată doar într-un segment de piață restrâns, în cazul în care produsul trebuie să îndeplinească standarde de înaltă performanță pentru a corespunde specificațiilor tehnice ale proiectului. Ele au afirmat că acest produs era complementar produsului standard și nu putea fi deci considerat ca un înlocuitor și, în consecință, au solicitat excluderea acestuia din definiția produsului în cauză.
(27)
În ceea ce privește primul argument, trebuie observat că, în cazul în care sunt vândute pe piața comunitară, produsul similar și produsul în cauză trebuie să corespundă standardelor EN 124 și standardelor naționale. Prin urmare, acest lucru determină criteriile folosite pentru definirea „produsului similar”, și anume caracteristicile fizice, tehnice și chimice și destinațiile finale sau funcțiile produsului. Articolele turnate din fontă produse de industria comunitară și vândute pe piața comunitară sunt din fontă cenușie sau ductilă și s-a constat că acestea prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și sunt destinate acelorași utilizări ca și produsele în cauză. De asemenea, diferențele determinate de standardele naționale nu influențează definiția produsului similar în cazul în care caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale produselor, utilizările lor finale și percepția pe care consumatorii o au asupra lor nu permit să se facă o distincție clară între produse. Caracteristicile fizice și tehnice ale produsului sunt determinate de funcția, instalarea și amplasarea sa și cuprind, în special, rezistența la trafic, determinată prin indicele de încărcare, stabilitatea capacului/grătarului în cadru, precum și siguranța și ușurința accesului. Produsul poate fi din fontă cenușie sau ductilă, iar capacul și/sau cadrul gurii de vizitare pot fi umplute cu beton sau alte materiale. În ceea ce privește utilizarea produsului, capacele și cadrele asigură interfața dintre rețelele subterane și suprafața străzii sau a trotuarului. Toate aceste caracteristici sunt valabile și pentru produsul GATIC, care nu poate fi diferențiat de produsul în cauză. Cererea de excludere a produsului GATIC din definiția produsului în cauză a fost, prin urmare, respinsă.
(28)
În cele din urmă, nu a fost constatată nici o diferență între produsul în cauză exportat și articolele turnate din fontă produse și vândute pe piața internă de către exportatori.
(29)
Prin urmare, s-a concluzionat că, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază și în sensul prezentei anchete, toate tipurile de articole turnate produse și vândute pe piața internă din China, produse și vândute în India și produse și vândute de către industria comunitară pe piața comunitare sunt similare cu produsul în cauză.
C. DUMPING
1. Eșantionarea
(30)
Se reamintește că, luând în considerare numărul mare de societăți interesate, s-a decis să se apeleze la tehnica de eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, și că, în acest sens, după consultarea autorităților din China, a fost constituit un eșantion format din șapte societăți, corespunzător celor mai mari volume de exporturi către UE.
(31)
În această privință, analiza a demonstrat ulterior că, dintre cele șapte societăți selectate inițial, doar una putea beneficia de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, și trei de tratament individual, în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul în cauză.
(32)
Prin urmare, dispozițiile privind eșantionarea au fost aplicate după cum urmează. Marja individuală de dumping stabilită pentru singura societate din eșantion care beneficia de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață a fost, de asemenea, atribuită societăților care nu au fost incluse în eșantion și cărora le-a fost acordat acest statut. Societăților cărora le-a fost acordat tratamentul individual și care nu au fost incluse în eșantion le-a fost atribuită o marjă corespunzătoare mediei ponderate a marjelor de dumping constatate pentru cele trei societăți din eșantion care beneficiau de tratament individual.
2. Statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(33)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping privind importuri din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6), în cazul producătorilor despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(34)
De o manieră succintă și doar pentru a ușura căutarea, aceste criterii sunt:
1.
deciziile cu privire asupra prețurilor și asupra costurilor să fie adoptate ținând seama de semnalele pieței și fără intervenția statului;
2.
actele contabile să fie supuse auditării independente, în conformitate cu standardele internaționale, și utilizate în orice caz;
3.
să nu existe nici o denaturare semnificativă, datorată fostului sistem de economie planificată;
4.
legislația privind falimentul și proprietatea să asigure securitatea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb să se efectueze la cursul pieței.
(35)
În cadrul prezentei anchete, douăzeci și unu de producători-exportatori din China s-au făcut cunoscuți și au solicitat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Fiecare cerere a fost analizată. Luând în considerare numărul mare de societăți interesate, au fost efectuate anchete la fața locului doar la incintele a șapte societăți. În cazul celorlalte societăți, s-a recurs la o analiză aprofundată a tuturor informațiilor prevăzute în documentele comunicate și la un schimb susținut de corespondență în cazul în care datele din dosare lipseau sau erau neclare. În cazul în care o filială sau orice altă societate în legătură cu o societate care a solicitat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață era un producător și/sau participa la vânzarea (la export sau pe piața internă) a produsului în cauză, partea în legătură a fost, de asemenea, invitată să completeze un formular de cerere. Într-adevăr, acest statut nu poate fi acordat decât dacă toate societățile în legătură îndeplinesc criteriile enunțate anterior.
(36)
În ceea ce privește societățile care au făcut obiectul unor verificări la fața locului, ancheta a arătat că doar unul dintre cei șapte producători-exportatori din China îndeplinea toate criteriile de acordare a statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață. Celelalte șase cereri a trebuit să fie respinse din motivele enumerate în tabelul prezentat în continuare.
(37)
În ceea ce privește celelalte paisprezece societăți, o analiză individuală a condus la concluzia că zece dintre ele nu puteau beneficia de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață. Trei dintre aceste zece societăți nu au cooperat corespunzător la anchetă, fie pentru că nu au transmis informațiile solicitate în timp util, fie pentru că era vorba de comercianți ai căror producători în legătură nu au cooperat. Pentru celelalte șapte, criteriile neîndeplinite sunt prezentate, de asemenea, în tabelul prezentat în continuare. Ultimele patru societăți au putut demonstra că îndeplineau cele cinci criterii necesare pentru a beneficia de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață.
(38)
Tabelul următor sintetizează situația fiecărei societăți căreia i-a fost refuzat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, în ceea ce privește cele cinci criterii enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Se precizează că societatea 3 care, luată separat, îndeplinește fiecare criteriu, nu poate beneficia de acest statut pentru că legăturile sale cu societățile 1 și 2 nu îndeplinesc toate criteriile.
Societatea
Criterii
Articolul 2 alineatul (7) litera (c) prima liniuță
Articolul 2 alineatul (7) litera (c) a doua liniuță
Articolul 2 alineatul (7) litera (c) a treia liniuță
Articolul 2 alineatul (7) litera (c) a patra liniuță
Articolul 2 alineatul (7) litera (c) a cincea liniuță
1
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
2
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
3
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
4
Neîndeplinit
Îndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
5
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
6
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
7
Îndeplinit
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
8
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
9
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
10
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
11
Neîndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
12
Îndeplinit
Îndeplinit
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
13
Neîndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Îndeplinit
Sursă: Răspunsuri la chestionar (verificate) furnizate de exportatorii din China care au cooperat.
(39)
Pe această bază, producătorii-exportatori din China care au obținut statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață sunt:
1.
Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd;
2.
Shaoshan Huanqiu Castings Foundry;
3.
Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd;
4.
Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd;
5.
Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.
3. Tratamentul individual
(40)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește un drept aplicabil la nivel național, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7), cu excepția cazului în care societățile în cauză pot dovedi că îndeplinesc toate criteriile impuse pentru a beneficia de tratament individual, criterii enunțate la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(41)
Cei douăzeci și unu de producători-exportatori care au solicitat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață au solicitat, de asemenea, tratamentul individual, în ipoteza în care acest statut le-ar fi refuzat. Alți trei producători-exportatori au solicitat doar un tratament individual.
(42)
În primul rând, s-a constatat că cinci dintre cele șaisprezece societăți care au solicitat, dar nu au obținut statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață îndeplineau toate condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratament individual. În ceea ce privește celelalte societăți, trei dintre ele nu au cooperat corespunzător la anchetă, fie pentru că nu au transmis informațiile solicitate în timp util, fie pentru că era vorba de comercianți ai căror producători în legătură nu au cooperat, astfel cum s-a menționat la considentul 37 anterior.
(43)
Celelalte opt societăți nu îndeplineau criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) litera (c) prima teză din regulamentul de bază și, prin urmare, nu au putut beneficia de tratament individual.
(44)
În al doilea rând, în ceea ce privește cele trei societăți care au solicitat doar tratament individual, două dintre ele au încetat să coopereze într-un stadiu inițial al procedurii. Cea de-a treia societate reprezenta un comerciant al cărui producător în legătură nu a cooperat. Prin urmare, nici una nu putea să beneficieze de tratament individual.
(45)
S-a ajuns la concluzia că tratamentul individual trebuia acordat următoarelor cinci societăți:
1.
Shandong Huijin Stock Co. Ltd;
2.
Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei;
3.
Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd și societății sale în legătură Shanxi Yuansheng Industrial Co. Ltd;
4.
Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory;
5.
Hebei Shunda Foundry Co. Ltd.
(46)
Mai mulți producători-exportatori au contestat concluziile privind statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață/tratamentul individual. Cu toate acestea, aceste părți nu au comunicat nici o nouă informație capabilă să conducă la concluzii diferite în acest context. Argumentele au fost, deci, respinse.
4. Valoarea normală
4.1. Determinarea valorii normale pentru producătorul-exportator care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(47)
Comisia a stabilit mai întâi dacă totalul vânzărilor interne ale acestui producător-exportator era reprezentativ în comparație cu totalul vânzărilor sale la export destinate Comunității. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările pe piața internă a produsului similar au fost considerate reprezentative în cazul în care volumul total al acestora reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză în Comunitate.
(48)
S-a constatat faptul că vânzările pe piața internă ale producătorului-exportator reprezentau mult mai puțin de 5 % din volumul exporturilor destinate Comunității.
(49)
Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată adăugând la costurile de producție ale tipurilor exportate de către producătorul-exportator o sumă rezonabilă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și o marjă de profit rezonabilă. Întrucât statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață nu a fost acordat nici unei alte societăți din China, s-a decis să se utilizeze, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și profitul stabilit în țara analoagă. Comisia a verificat, în prealabil, dacă profitul astfel determinat era rezonabil și nu depășea profitul realizat din vânzările pe piața internă de către producătorul care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață.
4.2. Determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(a) Țară analoagă
(50)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, pentru societățile cărora nu le-a putut fi acordat statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau a valorii calculate într-o țară analoagă. În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Norvegia ca țară analoagă potrivită pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să formuleze observații în acest context. Anumiți producători-exportatori din China și importatori din Comunitate au obiectat la această propunere și au înaintat argumente întemeiate, care demonstrau că Norvegia nu era potrivită ca țara analoagă și că trebuia aleasă India. După anchetă, Comisia a constatat că, în ceea ce privește varietatea de tipuri de produse, volumul vânzărilor pe piața internă, concurența pe piața internă, accesul la materiile prime și procedeul de fabricație, India era într-adevăr mai potrivită, în locul Norvegiei, pentru a fi aleasă ca țară analoagă pentru RPC. Toate părțile interesate au fost informate cu privire la această concluzie și nici una nu a formulat obiecții. Prin urmare, Comisia a solicitat și a obținut deplina cooperare a unui producător din India.
(b) Determinarea valorii normale
(51)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală aplicabilă producătorilor-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață a fost stabilită pe baza informațiilor verificate transmise de un producător dintr-o țară terță care are o economie de piață, adică pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pe piața internă din India. S-a verificat dacă aceste tranzacții (i) erau efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale și (ii) erau reprezentative, în conformitate cu metoda explicată la considerentul 47. Ancheta a arătat faptul că procedeul chinezesc de fabricație era diferit de cel indian, în sensul că folosea echipamente mai puțin performante și consuma mai puțină energie. Prețul de vânzare pe piața din India a fost, deci, majorat cu o sumă care reflectă aceste diferențe. După caz, aceste prețuri au fost ajustate pentru a asigura o comparație echitabilă cu tipurile de produse exportate în Comunitate de către producătorii în cauză din China.
(52)
În consecință, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat practicat de către producătorul din India care a cooperat, pentru clienții săi independenți pe piața internă.
5. Prețul de export
(53)
În cazul în care produsele în cauză au fost exportate către clienți independenți din Comunitate, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. Acesta a fost cazul pentru cele trei societăți din eșantion care beneficiau de tratament individual.
(54)
În cazul în care vânzările la export către Comunitate au fost efectuate prin intermediul unui importator în legătură, prețul de export a fost calculat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor de revânzare practicate de către acest importator în legătură pentru primii săi clienți independenți. Au fost făcute ajustări pentru a se ține seama de toate costurile suportate între import și revânzare de către importatorul în legătură, în special de costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale, precum și de o marjă rezonabilă de profit. Acesta era cazul singurei societăți incluse în eșantion care beneficia de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și al celor trei societăți incluse în eșantion cărora nu le-a fost acordat nici acest statut și nici tratamentul individual.
6. Comparație
(55)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate la nivelul franco fabrică. Pentru realizarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub forma unor ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost, de asemenea, făcute ajustări pentru a ține seama de cheltuielile de transport și de asigurare, costurile de creditare, comisioanele și cheltuielile bancare, în toate cazurile în care acestea s-au dovedit a fi rezonabile, exacte și însoțite de elemente de probă verificate.
(56)
S-a constatat că nivelul de rambursare a TVA din vânzările la export era inferior celui de rambursare pentru vânzările pe piața internă. Pentru a fi luate în considerare, prețurile de export au fost ajustate pe baza diferenței nivelului de rambursare a TVA dintre vânzările la export și vânzările pe piața internă, adică cu 2 % în 2003 și 4 % în 2004.
7. Marja de dumping
7.1. Producătorii-exportatori care au cooperat și care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață/tratament individual
(a) Statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(57)
Pentru singura societate inclusă în eșantion care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs exportat în Comunitate a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al tipului de produs corespunzător exportat în Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(58)
Celor patru societăți care au obținut statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, dar care nu au fost incluse în eșantion, le-a fost atribuită marja de dumping stabilită pentru societatea menționată anterior, inclusă în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(b) Tratamentul individual
(59)
Pentru cele trei societăți incluse în eșantion care beneficiază de un tratament individual, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru țara analoagă a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export către Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(60)
Celor două societăți care nu au fost incluse în eșantion dar cărora le-a fost acordat tratamentul individual, le-a fost atribuită marja de dumping stabilită la nivelul mediei ponderate a marjelor de dumping stabilite pentru societățile menționate anterior, incluse în eșantion și care beneficiază de tratament individual.
(61)
Pe această bază, marjele individuale de dumping, exprimate ca procentaj din valoarea CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd
0,0 %
Shaoshan Huanqiu Castings Foundry
0,0 %
Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd
0,0 %
Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd
0,0 %
Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd
0,0 %
Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd
18,6 %
Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory
28,6 %
Hebei Shunda Foundry Co. Ltd
28,6 %
Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei
31,8 %
Shandong Huijin Stock Co. Ltd
37,9 %
7.2. Marja de dumping la nivel național
(62)
Pentru determinarea marjei de dumping aplicabile la nivel național tuturor celorlalți exportatori, Comisia a stabilit inițial gradul de cooperare. În acest sens, Comisia a calculat următorul raport. Numărătorul îl constituie volumul exportat în Comunitate de către societățile care au cooperat și care nu au beneficiat nici de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, nici de tratament individual. Numitorul îl constituie volumul total al exporturilor din RPC în Comunitate, determinat în conformitate cu datele Eurostat, din care s-a scăzut volumul exportat de către societățile cărora le-a fost acordat statutul de societate care funcționează în conform principiilor economiei de piață sau tratament individual. Astfel, a fost stabilit un nivel de cooperare de 22 %, considerat ca fiind redus, chiar și pentru o industrie fragmentată cum este cea a produsului în cauză.
(63)
Pentru volumul exportat de către producătorii-exportatori care nu au cooperat, marja de dumping la nivel național a fost determinată după cum urmează.
(64)
Pentru volumul exportat de către societățile care nu au cooperat, marja de dumping a fost stabilită pe baza celor două categorii de produs vândute de către producătorii-exportatori care nu beneficiau nici de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, nici de tratament individual, și pentru care au fost constatate cele mai ridicate marje de dumping.
(65)
În sensul prezentului calcul, pentru societățile care au cooperat dar care nu au beneficiat nici de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, nici de tratament individual, a fost stabilită o marjă individuală teoretică, în conformitate cu metoda descrisă la considerentul 55.
(66)
În sfârșit, marja de dumping la nivel național a fost calculată plecând de la marjele individuale teoretice menționate anterior, utilizând, ca factor de ponderare, valoarea CIF a fiecărui grup de exportatori, respectiv cei care au cooperat și cei care nu au cooperat.
(67)
Marja națională de dumping astfel stabilită se ridică la 47,8 % din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire.
D. INDUSTRIA COMUNITARĂ
(a) Producția comunitară
(68)
În cursul perioadei de anchetă, s-a constatat că articolele turnate din fontă erau fabricate de cei patru producători comunitari reclamanți, care au fost incluși în eșantion, și alți cinci producători comunitari, care susțineau reclamația.
(b) Definiția industriei comunitare
(69)
Producătorii comunitari reclamanți și producătorii comunitari care susțineau reclamația, care au răspuns la chestionarul utilizat pentru eșantionare și au cooperat la anchetă, reprezintă peste 60 % din producția comunitară a produsului similar. Prin urmare, s-a considerat că aceștia constituie industria comunitară, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(70)
O societate reclamantă a încetat să mai coopereze imediat după deschiderea anchetei. O altă societate, care a fost inclusă în eșantion, a răspuns după expirarea termenului. O societate care susținea reclamația și-a retras sprijinul, imediat după deschiderea procedurii. În consecință, nici una dintre aceste trei societăți nu a fost inclusă în definiția industriei comunitare.
(71)
Anumite părți au susținut că principalele două societăți reclamante trebuia să fie excluse din definiția industriei comunitare, întrucât importau cantități uriașe de articole turnate din fontă originare din RPC. În acest sens, trebuie precizat, mai întâi, că este în practica curentă a Comisiei să excludă din industria comunitară producătorii care importă produsul în cauză, atunci când sunt protejați de dumping sau profită de pe urma acestuia, și să nu îi excludă în cazul în care s-a constatat că acești producători au fost constrânși să recurgă, temporar și într-o manieră foarte limitată, la importuri ca urmare a unei deprecieri a prețurilor pe piața comunitară. În cazul de față, volumul total importat de aceste două societăți, în cursul perioadei de anchetă, reprezenta mai puțin de 3,5 % din producția lor totală respectivă și, de altfel, aceste importuri nu priveau decât câteva regiuni din Comunitate, deosebit de afectate de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Având în vedere cantitățile mici în joc, se poate considera că acești doi producători comunitari pot intra în definiția industriei comunitare în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a fost respins.
E. PREJUDICIUL
(a) Observații preliminare
(72)
Deoarece pentru industria comunitară a fost utilizată tehnica de eșantionare, prejudiciul a fost evaluat pe baza informațiilor colectate. Tendințele arătate de producție, capacitățile de producție, rata de utilizare a capacităților, productivitatea, vânzările, cota de piață, ocuparea forței de muncă și creșterea economică au fost evaluate la nivelul industriei comunitare. În acest sens, au fost solicitate informații suplimentare tuturor producătorilor comunitari care au cooperat, prin intermediul unui chestionar adresat tuturor producătorilor comunitari care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion. În total, au răspuns cinci societăți care nu au fost incluse în eșantion, iar informațiile comunicate de acestea au fost luate în considerare. În ceea ce privește celelalte societăți, acestea au fost excluse din procedură pentru lipsă de cooperare. Evoluția prețurilor și a rentabilității, a fluxurilor de lichidități, a capacității de a mobiliza capital și investiții, a stocurilor, a randamentului investițiilor și a salariilor a fost analizată pe baza informațiilor primite de la producătorii comunitari care au fost incluși în eșantion.
(73)
Analiza prejudiciului a arătat faptul că pătrunderea importurilor care fac obiectul unui dumping era inegală pe piața comunitară. În timp ce aceste importuri au pătruns puternic pe piețele a paisprezece state membre, ele nu au intrat încă pe piața din Franța. În paralel, cei doi producători francezi care au fost incluși în eșantion aveau o pondere foarte mare asupra situației generale a industriei comunitare, în sensul că producția și vânzările lor de articole turnate din fontă pe piața din Franța reprezentau circa 36 % din totalul producției și al vânzărilor industriei comunitare. În aceste circumstanțe deosebite, s-a considerat oportun să se prezinte, alături de analiza prejudiciului asupra industriei comunitare în ansamblul său, o analiză a tendințelor arătate de anumiți indicatori pe piața comunitară, care este ținta importurilor, adică piața comunitară fără Franța (denumită în continuare „UE-14”).
(b) Consumul comunitar aparent
(74)
Consumul comunitar aparent de articole turnate din fontă a fost stabilit pe baza cifrelor de producție, ale producătorilor care au cooperat și ale tuturor celorlalți producători comunitari, la care se adaugă importurile și din care se scad exporturile, în conformitate cu datele Eurostat și informațiile comunicate de către reclamant privind mărimea pieței fiecărui stat membru și evoluția sa în cursul perioadei examinate.
(75)
Consumul comunitar aparent de articole turnate din fontă astfel stabilit a rămas stabil la aproximativ 580 000 de tone în toată perioada examinată, cu excepția unei ușoare scăderi în 2002. Piața de articole turnate din fontă depinde de cerere, care este influențată de dinamismul relativ al sectorului apei și canalizării, care este el însuși tributar situației economice generale din fiecare stat membru.
Consumul comunitar aparent
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Tone
584 000
597 000
568 000
577 000
578 750
Indice 2000 = 100
100
102
97
99
99
Sursa: Răspunsuri ale industriei comunitare la chestionar, reclamație, Eurostat.
(c) Volumul și cota de piață ale importurilor din țara în cauză
(76)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping al produsului în cauză, originar din RPC, a fost obținut scăzând din cifrele Eurostat volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping a înregistrat o creștere bruscă de 47 %, de la 122 511 tone în 2000, la 179 755 de tone pe parcursul perioadei de anchetă.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Volumul importurilor (tone)
122 511
149 329
163 135
181 400
179 755
Indice 2000 = 100
100
122
133
148
147
(77)
Pe parcursul perioadei examinate, cota de piață comunitară deținută de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut continuu, de la 21 % în 2000 la 31,1 % pe parcursul perioadei de anchetă. Astfel, importurile care fac obiectul unui dumping au crescut semnificativ în perioada examinată atât în cifre absolute, cât și comparativ cu consumul comunitar (creștere de peste 10 puncte procentuale).
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Cota de piață
21,0 %
25,0 %
28,7 %
31,4 %
31,1 %
(d) Consumul aparent în UE-14
(78)
Consumul aparent de articole turnate din fontă în UE-14 a fost stabilit conform aceleiași metode utilizate pentru ansamblul Comunității, scăzând consumul din Franța. Acesta a rămas stabil în toată perioada examinată, depășind ușor 460 000 de tone.
Consumul aparent în UE-14
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Tone
464 000
480 000
458 000
462 000
462 500
Indice 2000 = 100
100
103
99
100
100
Sursa: Răspunsuri ale industriei comunitare la chestionar, reclamație, Eurostat.
(e) Volumul și cota de piață ale importurilor din țările în cauză (în UE-14)
(79)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping al produsului în cauză, originar din RPC, a fost stabilit scăzând din cifrele Eurostat corespunzătoare volumului total al importurilor din RPC volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping și volumul importurilor în Franța. Această ultimă scădere a fost considerată suficientă pentru a ține seama în mod corect de importurile care fac obiectul unui dumping în UE-14, întrucât, conform informațiilor comunicate de producătorii reclamanți, pe piața din Franța a fost importat doar un volum nesemnificativ de produse care fac obiectul unui dumping. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping a înregistrat o creștere bruscă de 44 %, de la 119 818 tone în 2000 la 171 946 de tone în cursul perioadei de anchetă.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Volumul importurilor (tone)
119 818
145 509
158 323
172 886
171 946
Indice 2000 = 100
100
121
132
144
144
(80)
Pe parcursul perioadei examinate, cota de piață a UE-14 deținută de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut de la 25,8 % în 2000 la 37,2 % în cursul perioadei de anchetă. Această creștere este ușor superioară celei observate în cursul perioadei examinate pentru întreaga Comunitate.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Cota de piață
25,82 %
30,31 %
34,57 %
37,42 %
37,18 %
(f) Prețul importurilor care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor
(i) Prețul importurilor
(81)
Informațiile privind prețurile importurilor în cauză, care se bazează pe volumul și valorile importurilor derivate din datele Eurostat, arată că, între 2000 și perioada de anchetă, prețurile CIF medii ale importurilor din RPC au scăzut cu 11 %. Această scădere a fost înregistrată în special în 2003 și pe parcursul perioadei de anchetă.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Preț în EUR/tonă
548
560
531
486
489
Indice 2000 = 100
100
102
97
89
89
Sursa: Eurostat.
(ii) Subcotarea și deprecierea prețurilor
(82)
Pentru a calcula nivelul de subcotare a prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă, prețurile produsului similar vândut de către producătorii comunitari care au fost incluși în eșantion au fost comparate cu prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping ale producătorilor-exportatori care au cooperat, pe piața comunitară, pe parcursul perioadei de anchetă, pe baza prețurilor medii ponderate, pe tip de produs, scăzute de orice rabat și impozit, practicate pentru clienții independenți. Prețurile industriei comunitare au fost ajustate la nivelul franco fabrică. Prețurile de import utilizate erau prețurile CIF ajustate corespunzător pentru a lua în considerare drepturile vamale și costurile ulterioare importului.
(83)
Un anumit număr de importatori care au cooperat au afirmat că vânzările produsului în cauză, realizate de către producătorii comunitari în cadrul cererilor de ofertă, trebuiau excluse din calculul subcotării, argumentând că vânzările către autoritățile publice pot acoperi servicii și garanții, precum și alte costuri suplimentare care fac ca produsele astfel vândute să fie diferite, în mod obiectiv, de produsele vândute în cadrul unor negocieri comerciale normale. Înainte de toate, în această privință trebuie precizat faptul că această afirmație nu a fost sprijinită de nici un element care să ateste existența unor diferențe de preț între vânzările în cadrul unei cereri de oferte și vânzările în cadrul altor negocieri comerciale. În al doilea rând, vânzările realizate de către producătorii comunitari din eșantion în cadrul unor cereri de ofertă, în cursul perioadei de anchetă, nu reprezentau decât un procentaj foarte mic din volumul total al vânzărilor lor și, prin urmare, nu au putut avea un impact semnificativ asupra calculului subcotării. În consecință, afirmația a fost respinsă.
(84)
Principalele elemente luate în considerare pentru definirea diferitelor tipuri de produse sunt materia primă folosită pentru fabricarea produsului în cauză (fonta cenușie sau fonta ductilă, cu sau fără adaos de beton), utilizarea acestora (capace pentru guri de vizitare, capace pentru guri de scurgere, guri de vizitare), dimensiunile lor și diversele accesorii, precum și conformitatea cu standardele europene EN 124.
(85)
Această comparație a arătat faptul că, pe parcursul perioadei de anchetă, produsul în cauză originar din RPC a fost vândut în Comunitate la prețuri semnificativ mai mici decât cele ale industriei comunitare (în limite cuprinse între 31 % și 60 %).
(g) Situația economică a industriei comunitare
(86)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei comunitare între 2000 și perioada de anchetă.
(i) Capacitățile de producție, producția, utilizarea capacităților
(87)
Capacitățile de producție ale industriei comunitare au crescut ușor în perioada examinată, această creștere fiind generată mai degrabă de o restructurare a capacităților existente decât de noile investiții. În aceeași perioadă, industria comunitară și-a redus producția cu 7 puncte procentuale, iar rata de utilizare a capacităților cu mai mult de 8 puncte procentuale.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Capacități de producție (tone)
295 287
295 987
302 487
303 487
303 487
Indice 2000 = 100
100
100
102
103
103
Producție (tone)
244 983
236 042
211 495
217 151
227 100
Indice 2000 = 100
100
96
86
89
93
Rata de utilizare a capacităților
83,0 %
79,7 %
69,9 %
71,6 %
74,8 %
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(88)
În UE-14, capacitățile de producție ale industriei comunitare au înregistrat o creștere similară celei observate la nivelul Comunității. Cu toate acestea, producția și rata de utilizare a capacităților au scăzut brusc, cu 14 puncte procentuale.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Capacități de producție (tone)
188 287
188 987
191 737
191 987
191 987
Indice 2000 = 100
100
100
102
102
102
Producție (tone)
169 749
168 624
140 969
140 834
145 819
Indice 2000 = 100
100
99
83
83
86
Rata de utilizare a capacităților
90,2 %
89,2 %
73,5 %
73,4 %
76,0 %
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(ii) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
(89)
În perioada examinată, industria comunitară a înregistrat o scăderea a volumului vânzărilor de 10 % și o scădere a cotei de piață de 3,8 puncte procentuale, în timp ce volumul importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 47 %, iar cota acestora de piață cu 10,1 %.
(90)
Scăderea cotei de piață înregistrată de industria comunitară a fost și mai severă în UE-14 (5,4 %), vânzările sale scăzând semnificativ (-17 %) în cursul perioadei examinate.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Vânzări (tone)
151 987
143 367
123 504
126 896
126 492
Indice 2000 = 100
100
94
81
83
83
Cota de piață
32,76 %
29,87 %
26,97 %
27,47 %
27,35 %
(iii) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(91)
Ocuparea forței de muncă a scăzut cu 13 % în industria comunitară pe parcursul perioadei examinate. Productivitatea industriei comunitare, exprimată în tone produse anual per lucrător, a crescut de la 133 de tone în 2000 la 141 de tone în cursul perioadei de anchetă. Această creștere a producției per lucrător se datorează, în special, eforturilor industriei comunitare pentru raționalizarea producției sale și pentru a face față creșterii importurilor de dumping.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Numărul lucrătorilor
1 843
1 783
1 721
1 657
1 610
Indice 2000 = 100
100
97
93
90
87
Productivitatea: producție per lucrător
133
132
123
131
141
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(92)
În mod similar, în perioada examinată, gradul de ocupare a forței de muncă din industria comunitară în UE-14 a scăzut într-o măsură mai pronunțată (-16 %). Productivitatea a crescut de la 132 de tone în 2000 la 135 de tone pe parcursul perioadei de anchetă.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Numărul lucrătorilor
1 290
1 238
1 187
1 128
1 084
Indice 2000 = 100
100
96
92
87
84
Productivitatea: producție per lucrător
132
136
119
125
135
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(iv) Stocurile
(93)
Stocurile industriei comunitare au crescut cu 16 % în perioada examinată. Această acumulare de stocuri este generată de scăderea vânzărilor, care a fost mai rapidă decât cea a producției.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Stocuri
33 815
36 964
37 510
37 455
39 375
Indice 2000 = 100
100
109
111
111
116
(v) Prețul de vânzare și factorii care influențează prețurile interne
(94)
Prețul de vânzare net mediu al producătorilor comunitari din eșantion a rămas practic stabil, dar această stabilitate nu reflectă, totuși, creșterea puternică (34 %) a prețului deșeurilor de oțel, principalul element al costului de producție al produsului în cauză, înregistrată între 2002 și perioada de anchetă. Trebuie notat, în această privință, că orice modificare a prețului deșeurilor de oțel se reflectă direct și pe deplin asupra costului de producție, acesta fiind principala materie primă. Prin urmare, industria comunitară nu a putut lăsa această creștere să se repercuteze asupra prețurilor sale de vânzare, ceea ce ar fi fost de așteptat, în mod rezonabil, dacă importurile care fac obiectul unui dumping nu ar fi exercitat o presiune asupra prețurilor, în măsura în care prețurile medii ale importurilor din alte țări terțe erau net superioare prețurilor produselor din China.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Preț de vânzare mediu (EUR/tonă)
1 131
1 157
1 153
1 141
1 153
Indice 2000 = 100
100
102
102
101
102
Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.
(95)
Prețul de vânzare net mediu al industriei comunitare a cunoscut o stabilitate similară în UE-14.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Preț de vânzare mediu (EUR/tonă)
1 056
1 070
1 053
1 031
1 048
Indice 2000 = 100
100
101
100
98
99
Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.
(vi) Rentabilitatea
(96)
Profitul înainte de impozitare realizat de producătorii comunitari care au fost incluși în eșantion din vânzările nete efectuate către clienți independenți pe piața comunitară a scăzut cu 18 % în perioada examinată, de la 12,1 % în 2000 la 9,9 % în cursul perioadei de anchetă. Această scădere a fost și mai pronunțată până în 2002. De atunci, rentabilitatea a evoluat mai degrabă pozitiv, arătând, la prima vedere, că industria comunitară avea capacitatea de a se redresa dintr-o situație financiară dificilă. Trebuie precizat, în acest sens, faptul că mai mulți indicatori, adică producția, rata de utilizare a capacităților, productivitatea și volumul vânzărilor au arătat aceeași tendință.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Rentabilitatea
12,1 %
10,5 %
8,1 %
9,4 %
9,9 %
Indice 2000 = 100
100
87
67
78
82
Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.
(97)
Rentabilitatea în UE-14 a scăzut, de la 9,4 % în 2000 la 5,3 % în cursul perioadei de anchetă, ceea ce reprezintă o scădere de 44 de puncte de indice în perioada examinată. Chiar dacă a evoluat pozitiv după 2002, rentabilitatea nu a mai atins nivelul înregistrat în 2000, nivel considerat ca fiind corespunzător pentru acest tip de industrie.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Rentabilitate
9,4 %
5,9 %
1,0 %
4,3 %
5,3 %
Indice 2000 = 100
100
63
11
46
56
Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.
(vii) Investiții și randamentul investițiilor
(98)
Investițiile destinate fabricării de produse în cauză, investiții făcute de către producătorii comunitari care au fost incluși în eșantion au scăzut la jumătate în perioada examinată, de la 12 milioane la aproximativ 6 milioane EUR.
(99)
Randamentul investițiilor producătorilor comunitari din eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă medie a activelor destinate fabricării produsului în cauză la începutul și la sfârșitul exercițiului, era pozitiv pentru perioada 2000-2001 și a reflectat scăderea profiturilor. După 2001, la fel ca și în cazul rentabilității, scăderea înregistrată în 2002 a fost urmată de o creștere în 2003 și pe parcursul perioadei de anchetă.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Investiții în mii EUR
12 091
10 989
6 497
6 496
6 124
Indice 1999 = 100
100
91
54
54
51
Randamentul investițiilor
32,4 %
29,0 %
23,7 %
30,1 %
33,9 %
Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.
(viii) Capacitatea de mobilizare a capitalului
(100)
Nimic nu indică faptul că industria comunitară, privită în ansamblul său, a avut dificultăți în a mobiliza capitaluri pentru a-și finanța activitățile.
(ix) Fluxul de lichidități
(101)
Producătorii comunitari care au fost incluși în eșantion au înregistrat o scădere a intrărilor nete de lichidități pentru activitățile lor de exploatare pe parcursul perioadei examinate.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Fluxul de lichidități în mii EUR
51 162
40 295
39 517
41 955
40 824
Indice 2000 = 100
100
79
77
82
80
Fluxul de lichidități exprimat ca procentaj din cifra de afaceri
19 %
16 %
17 %
18 %
17 %
Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.
(102)
Și în UE-14 producătorii comunitari care au fost incluși în eșantion au înregistrat o scădere a intrărilor nete de lichidități pentru activitățile lor de exploatare pe durata perioadei examinate. Cu toate acestea, această diminuare a fost totuși mai semnificativă, astfel cum a fost și cazul intrărilor nete de lichidități exprimate ca procentaj din cifra de afaceri care au scăzut mai mult în UE-14 decât în întreaga Comunitate (4 %).
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Fluxul de lichidități în mii EUR
23 869
18 081
13 468
15 724
15 556
Indice 2000 = 100
100
76
56
66
65
Fluxul de lichidități exprimat ca procentaj din cifra de afaceri
17 %
13 %
12 %
13 %
13 %
Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.
(x) Salarii
(103)
În cursul perioadei examinate, salariul mediu per lucrător a crescut cu 9 %. După ce au rămas stabile în 2000 și în 2001, salariile au crescut cu 2 % în 2002, apoi cu 5 % și 2 % în 2003 și în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, ținând seama de scăderea gradului de ocupare a forței de muncă, fondul de salarii al producătorilor comunitari care au fost incluși în eșantion a rămas stabil în cursul perioadei examinate.
2000
2001
2002
2003
Perioada de anchetă
Salariul mediu în EUR
42 470
42 504
43 474
45 336
46 203
Indice 2000 = 100
100
100
102
107
109
Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.
(xi) Importanța marjei de dumping
(104)
Impactul marjei de dumping efective asupra industriei comunitare este foarte important dacă se ține seama de volumul și de prețurile importurilor din RPC.
(xii) Redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(105)
Industria comunitară nu se afla într-o situație în care trebuia să se redreseze ca urmare a efectelor unui dumping prejudiciabil anterior.
(h) Concluzii privind prejudiciu
(106)
Examinarea factorilor sus-menționați arată că volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut rapid între 2000 și perioada de anchetă. În realitate, volumul lor a crescut cu 47 % în cursul perioadei examinate, în timp ce cota lor de piață a ajuns la aproximativ 31 % în cursul perioadei de anchetă. Trebuie notat faptul că aceste importuri reprezentau aproximativ 80 % din totalul importurilor produsului în cauză în Comunitate pe parcursul perioadei de anchetă și că acestea au generat o subcotare semnificativă (până la 60 %) a prețurilor de vânzare ale industriei comunitare. În plus, alți indicatori de prejudiciu, precum producția (-7 %), rata de utilizare a capacităților (-10 %), volumul vânzărilor (-10 %), investițiile (-49 %) și ocuparea forței de muncă (-13 %), au avut o evoluție negativă în cursul perioadei examinate.
(107)
În același timp, industria comunitară a pierdut din cota de piață. De fapt, importurile în cauză au dobândit o cotă de piață de trei ori mai mare decât cea pierdută de industria comunitară în cursul perioadei examinate. Prin urmare, se poate concluziona faptul că importurile de produse din China au câștigat nu doar cota de piață pierdută de industria comunitară, ci și cota de piață a altor turnătorii europene, care fie și-au încetat activitățile, fie au devenit importatori/comercianți.
(108)
Acest tablou în general negativ nu s-a reflectat decât parțial la nivelul rentabilității înregistrate de industria comunitară. Exprimate în cifre absolute, profitul a scăzut cu 18 %. Rentabilitatea (profitul exprimat ca procent din veniturile din vânzări) a scăzut de la 12,1 la 9,9 %. Având în vedere amploarea subcotării, ar fi fost de așteptat un prejudiciu mai mare. Cu toate acestea, analizată individual, rentabilitatea nu oferă o imagine completă a situației.
(109)
Industria comunitară avea de ales între a concura direct prețurile importurilor de produse din China și a încerca să-și mențină prețurile cât mai aproape de nivelurile lor istorice. Este clar că reducerea prețurilor care ar fi fost necesară pentru a concura direct importurile care fac obiectul unui dumping ar fi fost mai importantă decât cea pe care producătorii comunitari o puteau avea în vedere pentru a rămâne rentabili. Chiar dacă au redus prețurile într-o anumită măsură, producătorii nu au avut intenția să se alinieze prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping. Ei au acceptat deci o reducere a volumului și au încercat ulterior să scadă costurile, pentru a compensa această reducere. În consecință, profitul exprimat ca procentaj din veniturile din vânzări nu a cunoscut o scădere semnificativă, spre deosebire, totuși, de volumul vânzărilor și de cota de piață.
(110)
Mai mult, analiza separată a situației în UE-14 a arătat faptul că rentabilitatea relativ ridicată înregistrată la nivelul Comunității în ansamblu pe parcursul perioadei de anchetă se explica, în principal, prin rezultatele deosebit de bune înregistrate de anumite societăți care au fost incluse în eșantion pe piața unui stat membru, respectiv Franța, unde penetrarea importurilor care fac obiectul unui dumping era mai mică. În ceea ce privește activitățile lor în UE-14, unde în special importurile care fac obiectul unui dumping au fost prezente, societățile care au fost incluse în eșantion au înregistrat o degradare a situației lor financiare și o scădere a rentabilității la mai puțin de 6 %. În UE-14, majoritatea indicatorilor de prejudiciu, adică producția (-14 %), rata de utilizare a capacităților (-14 %), volumul vânzărilor (-17 %), investițiile (-56 %), ocuparea forței de muncă (-16 %) și fluxul de lichidități (-45 %), au indicat o tendință negativă mai pronunțată în cursul perioadei examinate.
(111)
Industria comunitară, în ansamblul său, a pierdut din cota de piață în cursul perioadei examinate, ceea ce a coincis cu creșterea puternică, ca volum și cotă de piață, a importurilor care fac obiectul unui dumping. În fața presiunii tot mai accentuate exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping, industria comunitară a ales să-și îmbunătățească productivitatea prin reducerea forței de muncă. În paralel, aceasta a trebuit să reducă investițiile, care au scăzut semnificativ. Această situație se reflectă în evoluția anumitor indicatori în cursul perioadei examinate. Într-adevăr, după ce, în perioada 2000-2002, rentabilitatea, volumul vânzărilor și al producției au scăzut brusc, acestea au evoluat mai degrabă pozitiv până la perioada de anchetă. În cazul primei perioade, se poate presupune, în mod rezonabil, că presiunea tot mai accentuată exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping, în creștere constantă, a provocat o încetinire a activității industriei comunitare și o scădere a rezultatelor sale. În ceea ce privește a doua perioadă, îmbunătățirea relativă a acestor indicatori arată eforturile depuse de industria comunitară pentru a contrabalansa efectele negative ale importurilor care fac obiectul unui dumping asupra situației sale financiare pe termen scurt, prin raționalizarea instalațiilor sale de producție, crescând, astfel, rata de utilizare a capacităților sale, precum și prin reducerea investițiilor și a forței de muncă, reducând astfel costurile de producție. Această strategie îi amenință totuși sănătatea financiară pe termen lung, întrucât pierde din cota de piață și renunță la investițiile necesare pentru menținerea și chiar îmbunătățirea productivității și competitivității sale pe termen lung.
(112)
Luând în considerare cele menționate anterior și cu toate că, aparent, piața franceză nu este încă ținta importurilor care fac obiectul unui dumping, se poate concluziona că industria comunitară, în ansamblul său, a suferit un prejudiciu important. Aceasta a suferit o presiune puternică asupra prețurilor, a pierdut din volumul vânzărilor (-10 %) și din cota de piață (- 3,8 %) și a fost constrânsă să-și reducă producția (-7 %). Și-a menținut rentabilitatea la un nivel care nu i-a permis totuși să realizeze investiții pe termen lung. În general, situația sa prezintă semnele unei degradări puternice. Pe această bază, s-a concluzionat că industria comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(a) Introducere
(113)
Pentru a putea trage concluzii asupra cauzei prejudiciului suferit de industria comunitară și în conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat impactul și consecințele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației acestei industrii. Factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care, la acel moment, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare, au fost examinați astfel încât prejudiciul cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
(b) Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(114)
În cursul perioadei examinate importurile care fac obiectul unui dumping din RPC s-au intensificat semnificativ, volumul acestora crescând cu 47 %, iar cota lor de piață a crescut de la 21 % în 2000 la 31,1 % pe parcursul perioadei de anchetă.
(115)
Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping au rămas inferioare celor ale industriei comunitare, pe toată durata perioadei examinate. Aceste prețuri au exercitat o presiune care a constrâns industria comunitară să mențină prețuri practic stabile, în ciuda creșterii substanțiale a costului materiilor prime. Acestea au generat o puternică subcotare, în limite cuprinse între 31 % și 60 %, a prețurilor industriei comunitare. În acest sens, trebuie observat faptul că piața articolelor turnate din fontă este concurențială și transparentă. O subcotare a prețurilor, pe o piață care prezintă aceste caracteristici, nu poate avea decât un efect nefast, orientând achizițiile spre importurile care fac obiectul unui dumping de produse din China.
(116)
Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping sunt evidențiate, de asemenea, de decizia luată de numeroși producători comunitari de a renunța la producție în favoarea importului.
(117)
În mod global, între 2000 și perioada de anchetă, industria comunitară a cedat o cotă de piață de 3,8 puncte procentuale, care a fost în totalitate absorbită de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.
(118)
Pierderea cotei de piață înregistrată de industria comunitară a coincis cu o evoluție negativă a situației sale economice în general și, în special, a producției, a ratei de utilizare a capacităților de producție, a vânzărilor, a investițiilor și a ocupării forței de muncă.
(119)
Mai mult, industria comunitară a înregistrat o scădere a rentabilității, de la 12,1 % în 2000 la 9,9 % pe parcursul perioadei de anchetă. Alături de presiunea asupra prețurilor, exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping, care a împiedicat industria comunitară să își majoreze prețurile pentru a contrabalansa efectele negative ale creșterii prețului la materiile prime, acești factori au creat o situație prejudiciabilă pentru industria comunitară, în ciuda raționalizării și îmbunătățirii productivității. Creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping și scăderea prețurilor au coincis cu schimbarea radicală a situației industriei comunitare.
(120)
Mai mulți importatori care au cooperat au afirmat că, în măsura în care creșterea importurilor de produse din China în Comunitate a fost generată în mod direct de o creștere a cererii de astfel de produse, piața industriei comunitare a înregistrat o tendință negativă generală, cauzată de scăderea cererii de articole turnate din fontă constatată în 2002 pe piața telecomunicațiilor. Această piață a atins nivelul maxim de dezvoltare înainte de 2002, ceea ce a denaturat analizei prejudiciului, anii 2000 și 2001 fiind excepțional de buni. După 2002, rezultatele industriei comunitare s-au îmbunătățit, demonstrând că este o industrie sănătoasă.
(121)
În acest sens, trebuie observat, mai întâi, că ancheta nu a constatat o creștere a cererii, ci un consum mai degrabă stabil în condițiile unor importuri în constantă creștere în cursul perioadei examinate. Evoluția pieței telecomunicațiilor în 2002 nu a avut efecte asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC, care au continuat să crească la prețuri de dumping. În plus, afirmația nu a fost sprijinită de nici un mijloc de probă. În cele din urmă, ancheta a arătat că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate. Pe această bază, argumentele menționate au fost respinse.
(c) Efectele altor factori
(122)
Volumul de importuri din alte țări terțe a scăzut de la 70 600 de tone în 2002 la 49 000 de tone pe parcursul perioadei de anchetă, cota lor de piață scăzând de la 12 la 8,5 % în aceeași perioadă. Aceste importuri proveneau în principal din Polonia, Republica Cehă și India. Conform datelor Eurostat, prețurile medii ale articolelor turnate din fontă importate din alte țări terțe erau, în ansamblu, net superioare prețurilor corespunzătoare ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC (de la 12 % în 2000, diferența a ajuns la 55 % pe parcursul perioadei de anchetă). În plus, prețurile din alte țări au crescut în medie cu 16 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Prin urmare, aceste importuri nu au putut aduce un prejudiciu industriei comunitare.
(123)
În ceea ce privește volumul de producție și de vânzare, ceilalți producători comunitari dețineau o cotă de piață de aproximativ 18,5 % pe parcursul perioadei de anchetă. Aceștia au înregistrat o scădere semnificativă a vânzărilor (-21 %) și, în consecință, au pierdut din cota de piață (4,9 puncte procentuale) în perioada examinată. Nimic nu dovedește faptul că prețurile acestor alți producători comunitari erau inferioare celor ale producătorilor comunitari care au cooperat. În consecință, se poate concluziona, în mod rezonabil, că produsele fabricate și vândute de ceilalți producători comunitari nu au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare.
(124)
Nici un alt factor care ar fi putut, în același timp, să aducă un prejudiciu industriei comunitare nu a fost prezentat de părțile interesate și nici nu a fost descoperit pe parcursul anchetei.
(d) Concluzie privind legătura de cauzalitate
(125)
Situația vulnerabilă a industriei comunitare a coincis cu creșterea bruscă a importurilor din RPC și cu subcotarea puternică a prețurilor generată de aceste importuri.
(126)
În ceea ce privește importurile din alte țări terțe, s-a concluzionat că este puțin probabil ca acestea să constituie o amenințare pentru situația industriei comunitare în măsura în care cota lor de piață a scăzut în perioada examinată, iar prețurile lor medii erau net superioare celor ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe parcursul perioadei de anchetă.
(127)
Prin urmare, s-a concluzionat că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu semnificativ industriei comunitare, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
G. INTERESUL COMUNITĂȚII
(128)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a determinat dacă instituirea unor măsuri antidumping ar fi sau nu contrară interesului Comunității în ansamblul său. Determinarea interesului Comunității se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, altfel spus interesul industriei comunitare, al importatorilor și al comercianților, precum și al utilizatorilor produsului în cauză.
(129)
Pentru a evalua interesul Comunității, Comisia a examinat posibilele efecte ale instituirii sau neinstituirii unor măsuri antidumping asupra operatorilor economici în cauză. Comisia a solicitat informații nu doar producătorilor și importatorilor comunitari, ci și tuturor celorlalte părți cunoscute a fi interesate, cum ar fi asociațiile de utilizatori și de consumatori.
(a) Interesul industriei comunitare
(130)
Industria comunitară cuprinde atât societăți mari, cât și întreprinderi mici și mijlocii.
(131)
Instituirea unor măsuri trebuie să permită să se evite o denaturare majoră a pieței și o scădere a prețurilor. Acest lucru trebuie să dea industriei comunitare posibilitatea să recâștige cota de piață pierdută, vânzându-și produsele la prețuri care să acopere costurile, ceea ce va permite reducerea costurilor unitare grație unei productivități mai mari. În concluzie, scăderea costurilor unitare (datorită unei utilizări sporite a capacităților și, deci, de o productivitate mai mare), în principal, și o ușoară creștere a prețurilor, într-o oarecare măsură, ar trebui să permită industriei comunitare să își îmbunătățească situația financiară fără a provoca denaturarea pieței de consum.
(132)
În schimb, în lipsa unor măsuri antidumping este posibil ca situația financiară a industriei comunitare să continue să se deterioreze. Pe parcursul perioadei de anchetă, situația sa a fost în mod special marcată de o diminuare a veniturilor în urma scăderii prețurilor și de o pierdere a cotei de piață. Într-adevăr, ca urmare a scăderii veniturilor, este foarte posibil ca situația financiară a industriei comunitare va continua să se deterioreze în cazul în care nu se ia nici o măsură. Această situație ar putea conduce la oprirea producției și la închiderea altor instalații de producție, ceea ce ar putea amenința ocuparea forței de muncă și investițiile în Comunitate.
(133)
În consecință, s-a concluzionat că instituirea unor măsuri antidumping ar permite industriei comunitare să își revină în urma dumpingului prejudiciabil.
(b) Interesul importatorilor/comercianților independenți din Comunitate
(134)
Astfel cum este menționat la considerentul 11, cincisprezece societăți au comunicat în termenul prevăzut informațiile solicitate în avizul de deschidere în vederea constituirii unui eșantion. Dintre aceste societăți a fost selectat un eșantion reprezentativ, format din patru importatori. Acestora le-au fost trimise chestionare.
-
Importatori/comercianți comunitari independenți incluși în eșantion
(135)
Una dintre cele patru societăți incluse în eșantion nu a răspuns la chestionar și, prin urmare, a fost exclusă din procedură. Toate celelalte societăți selectate au răspuns integral la chestionar. Acestea reprezentau 19 % din volumul total al importurilor de articole turnate din fontă originare din RPC pe parcursul perioadei de anchetă.
(136)
Mai mulți importatori care au cooperat au afirmat că unul dintre importatorii incluși în eșantion nu ar fi trebuit să fie selectat pe motiv că este o filială a unei alte societăți, care este cel mai mare client al unei societăți reclamante și unul dintre furnizorii acestei societăți reclamante. S-a afirmat că această presupusă relație justifica excluderea din eșantion a importatorului, invocându-se un conflict de interese. În acest sens, trebuie notat că presupusa relație dintre importatorul în cauză și societatea reclamantă este doar o relație comercială între operatori economici independenți și nu este, deci, de natură să provoace un conflict de interese. În plus, afirmația nu a fost justificată. Argumentul a fost, prin urmare, respins.
(137)
S-a afirmat, de asemenea, că instituirea unor măsuri ar avea, cel mai probabil, un efect asupra ocupării forței de muncă a importatorilor și a industriilor utilizatoare din Comunitate. Importatorii au susținut că, nedispunând de o marjă pentru a absorbi un eventual drept, importatorii ar fi imediat constrânși să își închidă porțile și să își concedieze personalul. Aceștia au afirmat, de asemenea, că cererea era în plină expansiune în Comunitate, în special ținând seama de cele zece noi state membre care, aflate într-un proces de dezvoltare rapidă, urmau să o alimenteze în continuare. În acest context, instituirea de drepturi ar putea, de asemenea, să genereze probleme de aprovizionare pe piața europeană și, prin urmare, o creștere puternică a prețurilor. În plus, în lipsa unei concurențe reale, producătorii comunitari ar fi liberi să controleze piața.
(138)
Afirmația privind impactul negativ al măsurilor asupra ocupării forței de muncă a importatorilor și a utilizatorilor comunitari nu a fost probată. În ceea ce privește impactul negativ asupra utilizatorilor comunitari, astfel cum se arată în continuare la considerentul 140, nici un utilizator și nici o asociație de utilizatori nu s-au făcut cunoscuți în cadrul procedurii. În ceea ce privește efectele nefaste asupra importatorilor, contrar celor afirmate, poziția foarte bună pe care aceștia o ocupă pe piața comunitară indică mai degrabă o situație sănătoasă și solidă, decât una fragilă. În plus, trebuie observat că absorbția dreptului ar anula efectele pentru care a fost instituit, adică restabilirea pe piață a condițiilor de concurență echitabilă, denaturate de comportamentul anticoncurențial al operatorilor ce practică dumpingul. În ceea ce privește pretinsa lipsă de aprovizionare generată de creșterea cererii în cele zece noi state membre, trebuie notat că industria comunitară nu funcționează la capacitate maximă și că orice lipsă ar putea fi, deci, acoperită prin creșterea ratei de utilizare a capacităților și prin reducerea stocurilor. De altfel, unele state membre noi fabrică produsul în cauză, iar această producție, adăugată la importurile din țări terțe, continuă să aprovizioneze piața la prețuri rezonabile, contribuind la un mediu transparent și concurențial.
(139)
În consecință, se poate concluziona că presupusele efecte ale instituirii de măsuri antidumping asupra importatorilor/comercianților independenți ar fi nesemnificative.
(c) Interesele utilizatorilor și ale consumatorilor
(140)
Nici o asociație de utilizatori sau de consumatori nu s-a făcut cunoscută în termenul stabilit în avizul de deschidere. Având în vedere lipsa de cooperare a acestor părți, se poate concluziona că instituirea de măsuri antidumping nu le-ar afecta situația într-o măsură excesivă.
(d) Aspecte privind concurența și efecte de denaturare a schimburilor comerciale
(141)
În ceea ce privește efectele eventualelor măsuri asupra concurenței în Comunitate, este posibil ca, luând în considerare poziția lor puternică pe piață, producătorii-exportatori în cauză să poată vinde în continuare articole turnate din fontă, dar la prețuri care nu riscă să prejudicieze semnificativ industria comunitară. Ținând seama și de numărul mare de producători din Comunitate și de importurile din alte țări terțe, utilizatorii și comercianții cu amănuntul ar trebui să dispună în continuare de o gamă largă de furnizori diferiți care vând articole turnate din fontă la prețuri rezonabile. Un anumit număr de importatori care au cooperat au afirmat că industria comunitară nu era competitivă și se caracteriza prin coexistența unor piețe locale și regionale dominate de monopoluri/duopoluri. Aceștia au adăugat că unul dintre producătorii comunitari care a cooperat a fost condamnat în trecut pentru că abuzase de poziția sa dominantă pentru a împiedica accesul produsului în cauză pe piața din Franța.
(142)
În primul rând, trebuie notat că argumentul privind pretinsa coexistență a unor piețe locale și regionale dominate de monopoluri/duopoluri nu a fost sprijinit de mijloace de probă și a fost, prin urmare, respins. În ceea ce privește decizia de abuz de poziție dominantă, aceasta se referă la o situație din trecut care nu are nici o legătură cu perioada examinată și nici cu produsul supus anchetei. De altfel, o decizie ulterioară, adoptată pe parcursul perioadei examinate ca urmare a unei reclamații înaintate de un importator împotriva aceluiași producător pentru comportament anticoncurențial pe piața din Franța, nu l-a condamnat pe acesta din urmă, iar procedura a fost închisă. Pe această bază, argumentul a fost respins.
(143)
Astfel, un număr mare de societăți ar trebui să fie capabile să satisfacă cererea de pe piață. Luând în considerare cele menționate anterior, s-a concluzionat că, după instituirea măsurilor antidumping, concurența, cel mai probabil, va rămâne puternică.
(e) Concluzie privind interesul Comunității
(144)
Luând în considerare cele menționate anterior, se admite că nu există motive imperative pentru a nu se institui măsuri în acest caz și că instituirea de măsuri ar fi în conformitate cu interesul Comunității.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(145)
Luând în considerare concluziile stabilite cu privire la dumping, prejudiciul cauzat de acesta, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, se impune luarea de măsuri pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping.
(146)
În acest scop, prețurile de import au fost inițial comparate cu prețurile industriei comunitare neajustate pentru a ține seama de o marjă de profit suficientă. Comparația a fost făcută între tipuri de produse comparabile. Diferența a fost exprimată ca procentaj din cifra de afaceri a exporturilor corespunzătoare. Analiza a arătat faptul că marjele astfel obținute pentru toți producătorii-exportatori erau deja superioare marjelor lor de dumping. Având în vedere aplicarea regulii dreptului cel mai mic, nu s-a considerat deci necesar să se determine marja de profit pe care industria comunitară ar fi putut să o obțină în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, întrucât marja de prejudiciu corespunzătoare era superioară marjei de dumping.
(147)
Luând în considerare cele menționate anterior, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie drepturi antidumping definitive asupra importurilor de articole turnate din fontă originare din RPC la nivelul marjelor de dumping constatate, în măsura în care acestea sunt, în orice caz, mai mici decât marjele de prejudiciu.
(148)
Nivelurile individuale ale dreptului menționate în prezentul regulament pentru societățile care beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete antidumping. Ele reflectă, prin urmare, situația la momentul anchetei în ceea ce privește întreprinderile în cauză. Prin urmare, aceste niveluri ale dreptului (spre deosebire de dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică exclusiv importurilor de produse originare din RPC fabricate de către societățile în cauză și, deci, de către entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice societate ale cărei nume și adresă nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile în legătură cu societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse dreptului aplicabil la nivel național.
(149)
Orice solicitare de aplicare a acestor niveluri individuale ale dreptului (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau de creare de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată imediat Comisiei și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii legate de producție, de vânzările pe piața internă și la export care rezultă din această schimbare de denumire sau din crearea acestor noi entități de producție sau de vânzare. Regulamentul va fi modificat, dacă este cazul, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale dreptului.
(150)
Ținând seama de cele menționate anterior, nivelurile dreptului antidumping se stabilesc după cum urmează:
Țara
Societatea
Dreptul antidumping
Republica Populară Chineză
Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd
0,0 %
Shaoshan Huanqiu Castings Foundry
0,0 %
Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd
0,0 %
Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd
0,0 %
Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd
0,0 %
Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd
18,6 %
Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory
28,6 %
Hebei Shunda Foundry Co. Ltd
28,6 %
Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei
31,8 %
Shandong Huijin Stock Co. Ltd
37,9 %
Toate celelalte societăți
47,8 %
(151)
Toate părțile au fost informate asupra faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora se avea în vedere recomandarea instituirii de drepturi antidumping definitive. De asemenea, le-a fost acordat un termen pentru a-și formula observațiile în urma acestei notificări. Observațiile prezentate oral și în scris de către părți au fost analizate corespunzător și, după caz, concluziile au fost modificate în consecință. Toate părțile au primit răspunsuri detaliate la observațiile prezentate.
I. FORMA MĂSURILOR
(152)
Patru producători-exportatori care au obținut tratamentul individual și-au semnalat intenția de a oferi un angajament de preț, dar nu au formulat oferte suficient de bine justificate în termenul prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. În consecință, nici o ofertă de angajament nu a putut fi acceptată de către Comisie. Cu toate acestea, având în vedere complexitatea problemei pentru operatorii economici în cauză (în special întreprinderi mici și mijlocii) și dat fiind faptul că respectivele concluzii definitive comunicate nu au fost precedate de concluzii provizorii, Consiliul consideră că trebuie să îi autorizeze, în mod excepțional, să își prezinte ofertele complete de angajament după expirarea termenului sus-menționat.
(153)
Autoritățile din China au solicitat, de asemenea, ca pentru numeroșii producători-exportatori din China interesați de procedură, care au cooperat, să se ia în calcul o soluție asemănătoare celei adoptate pentru cei patru producători-exportatori menționați la considerentul anterior. În cazul în care, în urma discuțiilor în acest sens, se va constata că se impune o modificare a formei măsurilor, alta decât acceptarea angajamentelor, se va efectua o revizuire intermediară în cel mai scurt timp,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite articole din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran și părți ale acestora, prelucrate sau nu, grunduite sau vopsite, sau asociate cu alte materiale, cu excepția gurilor de incendiu, originare din Republica Populară Chineză și înregistrate, în prezent, sub codurile NC ex 7325 10 50, 7325 10 92 și ex 7325 10 99 (cod Taric 7325109910).
(2) Nivelul dreptului antidumping definitiv aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsele descrise la alineatul (1), fabricate în Republica Populară Chineză de către următoarele societăți:
Societatea
Dreptul antidumping (%)
Codul suplimentar Taric
Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, Xinongcheng, Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City, Hebei Province, 051430, RPC
0,0
A675
Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village, Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, RPC
0,0
A676
Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd, Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, RPC
0,0
A677
Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd, Jiaocheng County, Shanxi Province, RPC
0,0
A678
Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd, Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town, Jinghai District, 301617 Tianjin, RPC
0,0
A679
Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, RPC
18,6
A680
Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory, Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City, 062159, Hebei Province, RPC
28,6
A681
Hebei Shunda Foundry Co. Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, RPC
28,6
A682
Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200, RPC
31,8
A683
Shandong Huijin Stock Co. Ltd, North of Kouzhen Town, Laiwu City, Shandong Province, 271114, RPC
37,9
A684
Toate celelalte societăți
47,8
A999
(3) Cu excepția dispozițiilor contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 25 iulie 2005.