32006R1350
L 250/10
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1350/2006 AL COMISIEI
din 13 septembrie 2006
de instituire a unui drept antidumping provizoriu la importurile de anumiți electrozi de tungsten originari din Republica Populară Chineză
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolele 8 și 9 și articolul 11 alineatele (2) și (3),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea
(1)
La 4 noiembrie 2005, Comisia a primit o plângere depusă în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulament de bază”) prin Eurometaux (denumit în continuare „reclamant”) în numele unui producător reprezentând o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția comunitară totală a unor electrozi de tungsten.
(2)
Plângerea cuprinde elemente de probă ale existenței dumpingului al cărui obiect îl constituie anumiți electrozi de tungsten originari din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și a prejudiciului important care rezultă din acesta. Aceste elemente de probă au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
(3)
La 17 decembrie 2005, procedura a fost lansată prin publicarea unui aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).
2. Părțile vizate de procedură
(4)
Comisia i-a informat oficial pe reclamant, pe celălalt producător comunitar, pe producătorii-exportatori, pe importatorii și pe utilizatorii interesați în mod notoriu, precum și pe reprezentanții RPC, cu privire la deschiderea procedurii. Aceasta a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul stabilit de avizul de deschidere.
(5)
Producătorul semnatar al plângerii, celălalt producător comunitar, producătorii-exportatori și o asociație de exportatori și-au făcut cunoscut punctul de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și au precizat că există motive speciale de a fi audiate.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori chinezi care doreau să prezinte o cerere de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sau de tratament individual, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori interesați în mod notoriu. Două societăți au solicitat statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau un tratament individual, în ipoteza în care ancheta va stabili că acestea nu îndeplinesc condițiile necesare obținerii statutului menționat anterior. Alte două societăți au solicitat numai un tratament individual.
(7)
În avizul de deschidere, Comisia a precizat că s-ar putea utiliza tehnica de eșantionare în cadrul anchetei menționate anterior pentru producătorii-exportatori chinezi. Unsprezece societăți au precizat că doresc să fie luate în considerare în eșantion. Cu toate acestea, dat fiind că numai patru societăți au solicitat fie statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, fie tratamentul individual, s-a decis că eșantionarea nu este necesară.
(8)
S-au trimis chestionare tuturor părților interesate în mod notoriu și tuturor celorlalte societăți care s-au anunțat în termenul stabilit de avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea unui producător comunitar, a trei importatori independenți, a patru producători-exportatori chinezi, a treisprezece societăți legate din Comunitate și a unui producător din țara analogă, Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „Statele Unite”).
(9)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în sensul stabilirii provizorii a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Comunității și a efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:
(a)
producător comunitar
-
Plansee Metall GmbH, Reutte, Austria;
(b)
producători-exportatori din RPC
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Zibo;
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji;
-
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd, Beijing;
-
Beijing Tungsten & Molybdenum Material Factory, Beijing;
(c)
societăți legate din RPC
-
Weldstone (Shanghai) Industrial Products Co., Ltd, Shanghai;
-
Beijing Advanced Metal materials Co., Ltd, Beijing;
-
Beijing General Mining & Metallurgical Corporation, Beijing;
(d)
societăți legate din Comunitate
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Germania;
-
Alexander Binzel Schweisstechnik GmbH & Co., KG, Buseck, Germania;
-
Binzel Benelux BVBA., Gand, Belgia;
-
Binzel Franța Sarl, Strasburg, Franța;
-
Alexander Binzel (UK) Ltd, Warrington, Regatul Unit.
(10)
Ținând seama de necesitatea de a stabili o valoare normală pentru producătorii-exportatori chinezi cărora s-ar putea să nu li se acorde statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, s-a efectuat o vizită de verificare destinată să stabilească valoarea normală pe baza datelor furnizate de o țară analogă, în prezentul caz Statele Unite, în incintele următoarei societăți:
producător din țara analogă, Statele Unite
-
Osram Sylvania, Towanda.
3. Perioada de anchetă
(11)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a referit la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(12)
Produsul în cauză este reprezentat de anumiți electrozi de tungsten, inclusiv barele din tungsten, altele decât cele obținute doar prin calcinare, chiar tăiate în lungime. Produsul este clasificat de obicei la codurile NC ex 8101 95 00 și ex 8515 90 90.
(13)
Produsul în cauză se utilizează în sudură și procese similare, inclusiv sudura cu arc tungsten cu gaz inert, sudura și decuparea cu jet de plasmă și suflarea termică. Electrozii de tungsten se utilizează într-o mare varietate de sectoare industriale, precum construcțiile, construcțiile navale, construcția de automobile, marina, ingineria chimică și nucleară, aero-spațială, precum și pentru oleoducte și gazoducte. Ținând seama de caracteristicile fizice și de caracterul interschimbabil, pentru utilizator, ale diferitelor tipuri de produs, se consideră că toți electrozii de tungsten constituie unul și același produs în sensul prezentei proceduri.
2. Produsul similar
(14)
Ancheta a demonstrat că electrozii de tungsten produși și vânduți de către industria comunitară în Comunitate, electrozii de tungsten produși și vânduți pe piața internă chineză și electrozii de tungsten importați în Comunitate din RPC, precum și cei produși și vânduți în Statele Unite prezintă aceleași caracteristici chimice, fizice și tehnice de bază și sunt destinați aceleiași utilizări.
(15)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că aceste produse sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(16)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din Republica Populară Chineză, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat anterior în cazul producătorilor cu privire la care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(17)
Pe scurt și numai din motive de claritate, aceste criterii sunt următoarele:
1.
deciziile privind prețurile și costurile stabilite luând în considerare semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului;
2.
utilizarea, de către întreprinderi, a unei mișcări unice și clare a documentelor contabile esențiale care fac obiectul unui audit independent conform standardelor internaționale și utilizate în toate scopurile;
3.
lipsa oricărei denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legi privind falimentul și proprietatea care garantează securitatea juridică și stabilitatea;
5.
operațiuni de schimb efectuate la cursul de schimb al pieței.
(18)
Doi producători-exportatori chinezi au solicitat statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au trimis formularul de cerere în acest scop pentru producători-exportatori în termenele stabilite. Comisia a căutat și verificat în incintele acestor societăți toate informațiile furnizate în formularele de cerere și considerate necesare.
(19)
Ancheta a demonstrat că cererea de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață ar trebui respinsă pentru o societate. Concluzia stabilită pentru societatea în cauză în ceea ce privește fiecare dintre cele cinci criterii definite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază a evidențiat că această societate nu îndeplinește prevederile celui de al doilea criteriu menționat anterior. Conturile societății nu reflectă situația financiară reală, în măsura în care anumite tranzacții sunt contabilizate pe baza drepturilor constatate, în timp ce altele nu sunt. De asemenea, auditorii societății în cauză neavând nici o rezervă în ceea ce privește practicile descoperite, aceasta constituie o încălcare clară a normelor contabile internaționale.
(20)
Părțile interesate au avut posibilitatea să-și prezinte observațiile în legătură cu constatările prezentate anterior. Un producător-exportator care a solicitat statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață a prezentat observații.
(21)
Pe această bază, statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață s-a acordat unui producător-exportator chinez de electrozi de tungsten:
-
Shandong Weldstone Tunsten Industry Co., Ltd.
2. Tratamentul individual
(22)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, s-a stabilit un drept în conformitate cu scara națională, după caz, pentru țările care intră sub incidența acestui articol, exceptând cazul în care societățile în cauză sunt, în special, în măsură să dovedească, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din același regulament, că prețurile de export și cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare, sunt stabilite liber, că operațiunile de schimb sunt efectuate la cursul pieței și că nici o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită o eludare a măsurilor în cazul în care exportatorilor li se aplică niveluri ale drepturilor distincte.
(23)
Producătorul-exportator căruia nu i s-a putut acorda statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață a solicitat, de asemenea, tratament individual pentru cazul în care acesta nu ar putea beneficia de statutul menționat anterior. Informațiile disponibile au demonstrat că societatea îndeplinea toate criteriile pentru a primi tratamentul individual în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(24)
Alți doi producători care nu au solicitat statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață au solicitat numai un tratament individual. Aceste două societăți au efectuat vânzări către clienți independenți stabiliți în Comunitate în cursul perioadei de anchetă și au cooperat la anchetă. Ancheta a demonstrat că o societate îndeplinește toate criteriile enumerate la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual, în timp ce cealaltă societate nu îndeplinește cel de-al treilea criteriu, în măsura în care aceasta este în întregime publică și în măsura în care nu este liberă de a lua deciziile sale fără intervenția statului, inclusiv stabilirea prețurilor de export și a cantităților exportate.
(25)
Prin urmare, s-a concluzionat că tratamentul individual ar trebui acordat următorilor doi producători-exportatori chinezi:
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd;
-
Beijing Advanced metal Materials Co., Ltd.
3. Valoarea normală
(a) Stabilirea valorii normale pentru producătorul-exportator chinez care beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(26)
Pentru determinarea valorii normale, Comisia a stabilit mai întâi, pentru producătorul-exportator în cauză, dacă volumul total al vânzărilor sale de electrozi de tungsten pe piața internă este reprezentativ în raport cu volumul total al vânzărilor sale la export către Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările pe piața internă ale producătorului-exportator au fost considerate reprezentative, deoarece volumul lor total reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Comunitate realizate de acest producător-exportator.
(27)
În măsura în care s-a constatat că totalul vânzărilor realizate pe piața internă de către producătorul-exportator în cauză este reprezentativ, Comisia a identificat în continuare categoriile de electrozi de tungsten vânduți pe piața internă, care sunt identici sau direct comparabili cu categoriile vândute la export către Comunitate.
(28)
Pentru fiecare dintre aceste categorii, s-a stabilit dacă vânzările de pe piața internă sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unei anumite categorii au fost considerate ca suficient de reprezentative, deoarece, pentru perioada de anchetă, volumul total al vânzărilor interne din această categorie corespunde procentajului de cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor din tipul comparabil la export către Comunitate.
(29)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne din fiecare categorie de produs în cauză, efectuate în cantități reprezentative, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, stabilind proporția de vânzări profitabile din categoria în cauză, realizate pe piața internă către clienți independenți.
(30)
S-a stabilit că volumul vânzărilor profitabile din toate categoriile de electrozi de tungsten reprezintă mai puțin de 10 % din volumul total al vânzărilor din categoriile în cauză și, prin urmare, s-a considerat că aceste categorii sunt vândute în cantități insuficiente pentru ca prețul practicat pe piața internă să constituie o bază corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale.
(31)
Prin urmare, în măsura în care prețurile interne ale tuturor categoriilor vândute de către producătorul-exportator în cauză nu au putut fi utilizate, a trebuit să se recurgă la o valoare normală construită.
(32)
Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost construită prin majorarea costului de producție al categoriilor exportate cu o sumă adecvată pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și cu o marjă de profit corespunzătoare. În acest scop, Comisia a examinat dacă costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale suportate și profiturile realizate de producătorul-exportator în cauză pe piața internă constituie date reprezentative.
(33)
Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale interne reale au fost considerate fiabile, deoarece volumul total al vânzărilor interne ale societății în cauză poate fi considerat ca reprezentativ în raport cu volumul vânzărilor la export către Comunitate. În ceea ce privește profiturile realizate, nici una dintre categoriile de produs în cauză exportate nu s-a vândut pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale, iar producătorul-exportator în cauză nu fabrică alt produs în afară de electrozii de tungsten. Nici datele celorlalți producători chinezi nu au putut fi utilizate, pentru că nu s-a acordat nici unui alt producător din RPC statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Prin urmare, a trebuit ca profiturile să fie stabilite în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. În acest context, s-a precizat că electrozii de tungsten sunt produși de un număr foarte limitat de țări. Producătorii japonezi nu au transmis nici o informație, fie că este vorba despre produsul în cauză sau de produse similare; nici datele echivalente ale producătorului american nu s-au putut folosi. În lipsa oricărei alte baze corespunzătoare, s-a decis utilizarea marjei de profit realizate în trecut de industria comunitară, înainte ca impactul importurilor chineze să se facă simțit pe piață. Se întâmplă ca aceste profituri să corespundă, de asemenea, profiturilor medii ale produsului în cauză, realizate de un producător-exportator căruia i s-a acordat un tratament individual.
(b) Stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori chinezi care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(i) Țară analogă
(34)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală în cazul producătorilor-exportatori care nu au obținut statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață trebuie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară similară.
(35)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a folosi Statele Unite ca țară analogă corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să-și formuleze observațiile în legătură cu aceasta. Nici o parte interesată nu s-a opus acestei propuneri.
(36)
Cu excepția CE și a RPC, produsul în cauză este fabricat numai de câțiva producători din Statele Unite și Japonia. Prin urmare, Comisia a dorit cooperarea producătorilor cunoscuți din Japonia și a singurului producător din Statele Unite.
(37)
Numai producătorul american a acceptat să coopereze. Prin urmare, i s-a trimis un chestionar, iar datele furnizate în răspunsul său au fost verificate la fața locului. A reieșit că producătorul în cauză realiza vânzări pe piața internă, că importurile de produse chineze erau considerabile și că importurile de produse japoneze erau foarte limitate pe piața americană. Prin urmare, este clar că produsele chineze fac concurență produselor americane pe piața americană.
(38)
Ținând seama de cele menționate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că Statele Unite constituie alegerea cea mai potrivită și rezonabilă de țară analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(ii) Valoarea normală
(39)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață s-a stabilit pe baza informațiilor verificate care au fost comunicate de producătorul din țara analogă.
(40)
Comisia a examinat dacă se poate considera că fiecare categorie de produs în cauză vândută în cantități reprezentative pe piața internă din țara analogă este vândută în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Pentru aceasta, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă s-a stabilit, pentru fiecare categorie de produs, pe durata perioadei de anchetă.
(41)
Atunci când vânzările unei categorii date de produs vândute la un preț net egal sau mai mare decât costul de producție calculat reprezintă peste 80 % din volumul total al vânzărilor din categoria în cauză, iar prețul mediu ponderat practicat pentru această categorie este egal cu sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului real practicat pe piața internă. Acest preț a fost exprimat în media ponderată a prețurilor la toate vânzările interne realizate pentru categoria în cauză în cursul perioadei de anchetă, indiferent că aceste vânzări au fost profitabile sau nu.
(42)
Atunci când volumul vânzărilor profitabile dintr-o categorie de produs reprezintă cel puțin 80 % din volumul total al vânzărilor din această categorie sau atunci când prețul mediu ponderat al acestei categorii este mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, exprimat în medie ponderată numai a vânzărilor profitabile, în cazul în care aceste vânzări reprezintă cel puțin 10 % din volumul total al vânzărilor din categoria în cauză.
(43)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile dintr-un tip dat reprezintă mai puțin de 10 % din volumul total al vânzărilor din categoria în cauză, s-a considerat că această categorie este vândută în cantități insuficiente pentru ca prețul practicat pe piața internă să constituie o bază corespunzătoare pentru stabilirea valorii normale.
(44)
Pentru aproximativ 90 % din categoriile de produs, valoarea normală s-a stabilit, prin urmare, pe baza prețurilor de vânzare în cadrul operațiunilor comerciale normale de pe piața internă din țara analogă.
(45)
Atunci când prețurile interne ale unei categorii de produs dat vândute de producător în țara analogă nu s-au putut utiliza pentru stabilirea valorii normale, a trebuit să se recurgă la o altă metodă. Comisia a utilizat așadar valoarea normală construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost construită prin majorarea costurilor de producție ale producătorului din țara analogă la categoriile vândute cu o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și cu o marjă de profit adecvată. Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profiturile s-au stabilit potrivit metodelor prevăzute la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și celelalte cheltuieli generale utilizate sunt acelea legate de toate vânzările produsului similar pe piața internă efectuate de producător, iar marja de profit utilizată este marja de profit medie ponderată a vânzărilor pe piața internă care se consideră că s-au realizat în cadrul operațiunilor comerciale normale.
(46)
Această valoare normală a fost modificată pentru a se ține seama de diferențele privind cheltuielile de transport, de credit și de ambalare și pentru a garanta astfel o comparație echitabilă cu electrozii de tungsten exportați către Comunitate de producătorii chinezi în cauză.
4. Prețul de export
(47)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat unor clienți independenți în Comunitate, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.
(48)
În ceea ce privește societatea care beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, toate vânzările la export către Comunitate s-au realizat prin intermediul unui importator legat, după care marfa în cauză a fost revândută societăților legate și independente în Comunitate. Prețul de export a fost construit, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețului la care produsele importate sunt revândute pentru prima dată unui cumpărător independent, ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de toate costurile suportate între import și revânzare, precum și de o marjă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și de o marjă de profit rezonabilă. În această privință, s-au utilizat propriile costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale ale societăților legate. Marja de profit s-a stabilit pe baza informațiilor disponibile comunicate de importatorii independenți care au cooperat.
5. Comparația
(49)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate la nivelul franco fabrică. În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări corespunzătoare în temeiul cheltuielilor de transport, de asigurare, de manipulare și anexe, al costurilor de ambalare, de credit și al cheltuielilor bancare, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
6. Marjele de dumping
(a) Pentru producătorul-exportator care a cooperat și care beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(50)
Pentru societatea care a obținut statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, valoarea normală medie ponderată a fiecărei categorii de produs exportat către Comunitate s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al produsului din categoria corespunzătoare, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(51)
Pe această bază, marja de dumping medie ponderată provizorie, exprimată în procent din prețul CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, se ridică la:
Societate
Marjă de dumping provizorie
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
25,9 %
(b) Pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care beneficiază de un tratament individual
(52)
Pentru societățile care beneficiază de un tratament individual, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă a fost comparată cu prețul mediu ponderat al produsului exportat către Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(53)
Marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate în procent din prețul CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, se ridică la:
Societate
Marjă de dumping provizorie
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
138,6 %
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
128,4 %
(c) Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(54)
Pentru calcularea marjei de dumping aplicabile la scară națională tuturor celorlalți exportatori din RPC, Comisia a stabilit în primul rând gradul de cooperare. În legătură cu aceasta, este necesar să se reamintească că unsprezece producători-exportatori chinezi și-au anunțat dorința de a fi luați în considerare în eșantion furnizând date privind, în special, exportul produsului în cauză către Comunitate. S-a reamintit, de asemenea, că cele două coduri NC precizate în avizul de deschidere sunt coduri ex care, prin definiție, nu acoperă în exclusivitate produsul în cauză. În afară de aceasta, ancheta a arătat că majoritatea exportatorilor chinezi care au cooperat declară exporturile de electrozi de tungsten sub un cod tarifar național chinez care include, de asemenea, numeroase alte produse. Prin urmare, s-a considerat că, din lipsă de statistici precise asupra importurilor, datele furnizate în chestionarele de eșantionare vor constitui fapte mai adecvate disponibile în ceea ce privește importul către Comunitate a produsului în cauză originar din RPC. Cantitățile totale exportate prezentate în cele unsprezece răspunsuri la chestionarele de eșantionare au fost comparate cu estimările prezentate în plângere și a rezultat că volumul de import prezentat în chestionarele de eșantionare este mai mare. Pe această bază, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat.
(55)
Astfel, nivelul dumpingului s-a stabilit la nivelul stabilit pentru societatea care a cooperat și căreia nu i s-a acordat nici statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, nici un tratament individual, adică 204,9 %.
(56)
Pe această bază, marja de dumping la scară națională s-a stabilit în mod provizoriu la 204,9 % din prețul CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire.
D. PREJUDICIUL
1. Producția comunitară
(57)
Ancheta a stabilit că produsul similar este fabricat de doi producători din Comunitate. Producătorul în numele căruia s-a depus plângerea a cooperat pe deplin la anchetă. Celălalt producător și-a exprimat, în ceea ce-l privește, sprijinul la procedură și a furnizat date generale privind producția și vânzările. Dat fiind că numai o singură societate a trimis chestionarul completat în întregime, toate datele referitoare la industria comunitară vor fi prezentate sub formă de indici, sau se vor prezenta intervale, astfel încât să se garanteze confidențialitatea.
(58)
Prin urmare, volumul producției comunitare în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază s-a calculat în mod provizoriu, adunând producția producătorului comunitar care a colaborat pe deplin și volumul producției celuilalt producător, pe baza datelor furnizate de acesta din urmă. Astfel, producția comunitară totală, pe durata perioadei de anchetă, este cuprinsă între patruzeci și cincizeci de tone.
2. Definiția industriei comunitare
(59)
Producția producătorului comunitar care a cooperat pe deplin la anchetă reprezintă peste 50 % din electrozii de tungsten produși în Comunitate. Prin urmare, s-a admis că această societate reprezintă industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și a articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. Consumul comunitar
(60)
Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor producătorilor cunoscuți în Comunitate, majorat cu importurile. Pentru perioada 2001-2004, volumul importurilor s-a bazat pe plângere, ținând seama de lipsa statisticilor fiabile privind importurile, astfel cum s-a explicat anterior. În ceea ce privește perioada de anchetă, volumul importurilor s-a bazat pe cantitatea totală a exporturilor celor unsprezece producători-exportatori chinezi care au furnizat aceste date, pentru a fi luați în considerare în eșantionare și cu privire la care se poate considera că reprezintă totalitatea exporturilor. Importurile din alte țări terțe s-au dovedit neglijabile. Aceste date arată că cererea de produs în cauză în Comunitate a crescut cu 50 % în cursul perioadei examinate.
2001
2002
2003
2004
PA
Consum comunitar (kg)
107 000
120 000
116 000
135 000
161 000
Indice: 2001 = 100
100
112
108
126
150
4. Importurile comunitare din țara în cauză
(a) Volumul și cota de piață a importurilor în cauză
(61)
Din motivele prezentate anterior, volumul importurilor chineze s-a stabilit pe baza datelor care figurează în plângere și în chestionarele de eșantionare pe durata perioadei de anchetă.
(62)
În termeni de volum și de cotă de piață, importurile au evoluat după cum urmează:
2001
2002
2003
2004
PA
Volume importate din RPC (kg)
23 968
62 760
67 628
84 915
122 603
Indice: 2001 = 100
100
262
282
354
512
Cotă de piață RPC
22,4 %
52,3 %
58,3 %
62,9 %
76,2 %
(63)
În cazul în care consumul de electrozi de tungsten a crescut cu 50 % în cursul perioadei examinate, importurile din țara în cauză au crescut cu peste 400 % în cursul aceleiași perioade. Prin urmare, cota de piață a RPC pe durata perioadei examinate a ajuns de la 22,4 % la 76,2 %.
(b) Prețurile importurilor și subcotarea
(64)
Următorul tabel arată evoluția prețurilor medii ale importurilor din RPC. În cursul perioadei examinate, aceste prețuri s-au redus cu 12 %, în ciuda unei creșteri în 2005 datorată unei creșteri a prețului principalei materii prime.
2001
2002
2003
2004
PA
Prețul importurilor din RPC în EUR/kg
37
37
28
24
33
Indice: 2001 = 100
100
100
75
63
88
(65)
În ceea ce privește prețul de vânzare al produsului în cauză pe piața comunitară în cursul perioadei de anchetă, s-a efectuat o comparație între prețurile industriei comunitare și cele ale producătorilor-exportatori chinezi. Prețurile de vânzare relevante ale industriei comunitare au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Comunitate nefiind incluse. Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi, nete de orice reduceri și ajustate, după caz, la nivelul prețurilor CIF frontieră comunitară, ținând seama de cheltuielile de vămuire și de costurile ulterioare importului.
(66)
Comparația a arătat că, pe durata perioadei de anchetă, produsul în cauză importat s-a vândut în Comunitate la prețuri mai mici cu 40 % decât cele ale industriei comunitare.
5. Situația industriei comunitare
(67)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor originare din RPC care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a necesitat o analiză a tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația acestei industrii între 2001 și perioada de anchetă. Din motive de confidențialitate menționate anterior și în măsura în care analiza privește o singură societate, majoritatea indicatorilor sunt prezentați sub formă de indici sau intervale.
(a) Producția, capacitățile de producție și utilizarea capacităților
(68)
Producția, capacitățile de producție și utilizarea capacităților din industria comunitară au evoluat după cum urmează:
2001
2002
2003
2004
PA
Producție, 2001 = 100
100
83
75
59
40
Capacități, 2001 = 100
100
100
100
100
100
Utilizarea capacităților, 2001 = 100
100
83
75
59
40
(69)
În ciuda unei cereri crescânde, producția industriei comunitare a scăzut semnificativ, cu 60 %, între 2001 și perioada de anchetă.
(70)
Capacitățile de producție au rămas stabile, ceea ce înseamnă că utilizarea capacităților a urmat aceeași tendință de scădere ca și producția.
(b) Stocurile
(71)
Cifrele de mai jos corespund volumului stocurilor la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar.
2001
2002
2003
2004
PA
Stocuri, 2001 = 100
100
116
127
137
131
(72)
Stocurile au crescut cu 31 % în cursul perioadei examinate, ceea ce dovedește dificultățile crescânde pe care le întâmpină industria pentru a-și vinde produsele pe piața comunitară.
(c) Volumul vânzărilor, cotele de piață, creșterea și prețurile medii unitare în Comunitate
(73)
Cifrele de mai jos corespund vânzărilor realizate de industria comunitară clienților independenți din Comunitate.
2001
2002
2003
2004
PA
Volumul vânzărilor pe piața CE, 2001 = 100
100
77
65
67
48
Cota de piață, 2001 = 100
100
69
60
53
32
Prețurile medii de vânzare, 2001 = 100
100
87
76
85
113
(74)
Volumele vânzărilor industriei comunitare au scăzut cu peste 50 % în cursul perioadei examinate. În paralel, consumul comunitar a crescut cu 50 %, în timp ce cota de piață a industriei comunitare s-a diminuat și mai mult, acuzând o scădere semnificativă, de 70 %, în aceeași perioadă de cinci ani.
(75)
Prin urmare, s-a stabilit că industria comunitară nu poate participa la creșterea pieței care rezultă din creșterea consumului comunitar.
(76)
Prețurile de vânzare medii practicate pentru cumpărătorii independenți pe piața comunitară au început o scădere din 2003. În continuare, acestea au cunoscut o creștere de aproape 12 % între 2003 și 2004, crescând cu încă 30 % între 2004 și 2005. Scăderea prețurilor până în 2003 trebuie repusă în contextul său, anume că industria comunitară face eforturi de a rămâne competitivă față de importurile care fac obiectul dumpingului. În 2003, prețurile au atins un nivel minimal imposibil de menținut și au trebuit să crească în 2004. În afară de aceasta, avântul prețurilor la materiile prime, care au crescut cu mai mult de 100 % între 2004 și 2005, a consolidat nevoia de a majora din nou prețurile în 2005. Cu toate acestea, creșterea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare a reflectat doar în mod moderat creșterea costurilor.
(d) Rentabilitatea și fluxul de lichidități
(77)
Nivelurile profiturilor și fluxul de lichidități care rezultă din vânzarea electrozilor de tungsten de către industria comunitară sunt semnificativ negative. Din motive de confidențialitate, sunt prezentate numai intervalele.
2001
2002
2003
2004
PA
Marja de profit
0 % la -10 %
0 % la -10 %
-10 % la -20 %
-10 % la -20 %
-10 % la -20 %
(78)
Rentabilitatea a scăzut semnificativ în cursul perioadei examinate. Aceasta a atins nivelul său cel mai scăzut în 2003, pentru a crește apoi ușor, ceea ce este în parte legat de eforturile de raționalizare furnizate de industria comunitară, precum și de creșterile de prețuri.
(79)
Fluxurile de lichidități s-au deteriorat, de asemenea, în cursul perioadei examinate, urmând astfel scăderea rentabilității. Scăderea nivelului absolut al fluxurilor negative de lichidități la sfârșitul perioadei se explică numai prin scăderea volumului producției și vânzărilor.
2001
2002
2003
2004
PA
Fluxul de lichidități (în mii de EUR)
100 la 200
- 100 la 0
- 200 la - 300
- 200 la - 300
- 100 la - 200
(e) Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(80)
La începutul perioadei examinate, industria comunitară a înregistrat niveluri considerabile de investiție care corespund în mare parte achiziționării de noi mașini care vizează optimizarea producției și care se explică prin bunele rezultate de ansamblu ale electrozilor de tungsten și ale celorlalte produse din tungsten până în 2000/2001. Cu toate acestea, la sfârșitul acestei perioade, aceste investiții sunt departe de a fi încetat.
2001
2002
2003
2004
PA
Investiții, 2001 = 100
100
33
33
0
3
(81)
Randamentul investițiilor din producție și din vânzările produsului similar, prezentat sub formă de intervale din motive de confidențialitate, este negativ și a scăzut foarte mult în cursul perioadei examinate, ceea ce reflectă tendința rentabilității vânzărilor expusă anterior.
2001
2002
2003
2004
PA
Randamentul investițiilor
20 % la 30 %
0 % la -10 %
-20 % la -30 %
-10 % la -20 %
-10 % la -20 %
(82)
Capacitatea industriei comunitare de a mobiliza capitaluri nu pare că a fost grav afectată în cursul perioadei examinate, știind că produsul similar reprezintă numai o mică proporție din activitățile totale ale grupului.
(f) Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(83)
Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costul mâinii de lucru din industria comunitară au evoluat după cum urmează:
2001
2002
2003
2004
PA
Numărul de salariați, 2001 = 100
100
91
64
45
32
Productivitate (tonă/salariat), 2001 = 100
100
92
119
130
127
Costul mâinii de lucru pe salariat, 2001 = 100
100
97
107
106
100
(84)
Numărul de salariați al industriei comunitare a scăzut semnificativ între 2001 și perioada de anchetă. Aceasta se explică în același timp printr-un regres al producției și prin eforturile industriei comunitare de a raționaliza producția și de a relansa productivitatea. Rezultatele acestui proces de raționalizare din cadrul industriei comunitare au influențat, de asemenea, productivitatea, care afișează o netă tendință de creștere pe durata perioadei examinate.
(85)
Nivelurile salariilor medii au rămas stabile în cursul perioadei examinate.
(g) Mărimea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(86)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Aceste marje sunt net superioare nivelului de minimis. În afară de aceasta, ținând seama de volumul și de prețul importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
(87)
Comunitatea nu se redresează în urma efectelor practicilor anterioare de dumping sau de subvenție, în măsura în care în trecut nu s-a realizat nici o anchetă.
6. Concluzie privind prejudiciul
(88)
Ar trebui reamintit că, între 2001 și perioada de anchetă, volumul importurilor de produs în cauză originar din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut cu peste 400 %, atingând 76,2 % din cota de piață la sfârșitul perioadei examinate. De asemenea, tot în cursul perioadei de anchetă, prețurile de vânzare ale importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping sunt mult mai mici decât cele practicate de industria comunitară. Pe o bază medie ponderată, subcotarea prețurilor este de 40 %.
(89)
Simultan, în timp ce consumul comunitar crește cu 50 %, volumul vânzărilor industriei comunitare acuză o scădere de peste 50 %. Cota de piață a Comunității a scăzut cu 68 %, iar aceasta nu a mai fost în măsură să repercuteze asupra consumatorilor creșterea mondială a prețurilor materiilor prime, ceea ce are ca rezultat o rentabilitate profund negativă.
(90)
Prin urmare, în cursul perioadei examinate, situația industriei comunitare s-a deteriorat considerabil. Producția a scăzut cu 60 %, precum și utilizarea capacităților, atingând un nivel foarte slab în cursul perioadei de anchetă, în timp ce nivelurile stocurilor creșteau cu 31 %.
(91)
În ciuda investițiilor considerabile realizate de industria comunitară la începutul perioadei examinate și a eforturilor sale constante de a ameliora productivitatea și competitivitatea, rentabilitatea sa, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au suferit, de asemenea, o scădere considerabilă, atingând niveluri profund negative.
(92)
Deteriorarea situației industriei comunitare în cursul perioadei examinate se confirmă, de asemenea, prin dezvoltarea negativă a ocupării forței de muncă și a investițiilor.
(93)
Ținând seama de cele menționate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Observație preliminară
(94)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, și prejudiciul important suferit de industria comunitară. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping și care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare, au fost examinați, de asemenea, alți factori cunoscuți, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor în cauză.
2. Impactul importurilor din RPC
(95)
Creșterea spectaculară a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, echivalentă a mai mult de 400 % între 2001 și perioada de anchetă, precum și cea a cotei lor de piață din piața comunitară, care a ajuns de la 22,4 % la 76,2 %, au coincis cu deteriorarea situației economice a industriei comunitare. Producția și utilizarea capacităților au înregistrat un regres net, în timp ce stocurile de la sfârșitul exercițiului financiar au crescut cu 31 %, totul în contextul unei piețe comunitare în expansiune. Volumele vânzărilor industriei comunitare și cota de piață au scăzut semnificativ, în timp ce volumele importate și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping creșteau puternic. În afară de aceasta, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping sunt mult mai mici decât cele ale industriei comunitare, exercitând astfel o puternică presiune spre scădere asupra prețurilor industriei comunitare, în timp ce, în paralel, costurile materiilor prime creșteau cu peste 100 %. Ancheta a arătat că industria comunitară nu este în măsură să repercuteze nici cea mai mică creștere a costurilor asupra consumatorilor săi din cauza puternicei presiuni asupra prețurilor care rezultă din volume importante de produse care fac obiectul unui dumping importate din RPC. Aceasta se traduce printr-un regres net al rentabilității, al randamentului investițiilor și al fluxului de lichidități.
(96)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping, al căror volum și a căror cotă de piață au crescut considerabil începând cu 2001 și care se efectuau la prețuri de dumping, a jucat un rol determinant în regresul cotei de piață a industriei comunitare și, prin urmare, în scăderea rentabilității acesteia din urmă.
3. Efectele altor factori
(a) Importurile originare din alte țări terțe
(97)
Exceptând RPC, nu exista alt exportator important al produsului similar către piața comunitară în cursul perioadei examinate. Ancheta a confirmat că piața principală a producătorilor americani și japonezi restanți este piața lor internă respectivă. Se dispune de foarte puține informații fiabile privind celelalte importuri ale produsului similar și, prin urmare, este imposibil să se realizeze o estimare a cantității vândute, după caz, pe piața comunitară. În lipsa oricărei dovezi care să ateste că importurile provin din alte țări terțe, se consideră că aceste eventuale volume sunt neglijabile și că importurile din alte țări terțe nu au putut contribui la prejudiciul suferit de industria comunitară.
(b) Rezultatele la export ale industriei comunitare
(98)
De asemenea, s-a examinat dacă exporturile către țări din afara UE ar fi contribuit la prejudiciul suferit în cursul perioadei examinate. Exporturile către țările din afara UE reprezintă aproximativ jumătate din vânzările produsului similar de către industria comunitară pe durata perioadei examinate. Aceste exporturi au scăzut cu aproximativ 66 % între 2001 și perioada de anchetă și reprezentau 41 % din vânzările totale ale industriei la sfârșitul perioadei de anchetă. Principalul motiv care explică pierderea piețelor de export și, în special, a pieței americane, este concurența crescândă a producătorilor chinezi pe piețele mondiale. Este necesar să se sublinieze că, din cauza unui comportament similar al producătorilor chinezi pe piața americană, unul dintre cei doi producători americani de electrozi de tungsten a trebuit să-și înceteze producția.
2001
2002
2003
2004
PA
Volumul vânzărilor pe piețe din afara CE, 2001 = 100
100
87
85
49
34
Prețurile medii de vânzare pe piețele din afara CE, 2001 = 100
100
83
71
93
120
(99)
În ceea ce privește indicatorii pentru care nu se poate realiza o distincție între piețele comunitare și de export, precum producția, utilizarea capacităților, investițiile și ocuparea forței de muncă, s-a dovedit în mod clar că evoluția lor negativă nu putea fi atribuită numai rezultatelor mai puțin bune realizate la export. Într-adevăr, evoluția negativă a acestor indicatori trebuie considerată ca o dublă consecință a regresului vânzărilor pe piața comunitară și, într-o măsură mai mică, a regresului vânzărilor la export. Această evoluție trebuie privită prin prisma unei creșteri semnificative a pieței comunitare pe durata perioadei examinate.
(100)
Declinul rentabilității, al fluxului de lichidități și al randamentului investițiilor a fost înainte de toate consecința nivelurilor foarte scăzute de utilizare a capacităților pe care industria comunitară a fost constrânsă să le practice, ținând seama de evoluția negativă a volumului vânzărilor, atât pe piața comunitară, cât și pe piețele de export (a se vedea mai sus). În afară de aceasta, prețurile de vânzare ale industriei comunitare suportau presiunea importurilor care fac obiectul unui dumping, care au contribuit, de asemenea, la impactul negativ asupra acestor indicatori. În acest sens, ar trebui să se sublinieze că evoluția prețurilor de vânzare unitare pe piețele de export este mult mai favorabilă decât cea a prețurilor din Comunitate. Într-adevăr, prețul de vânzare mediu pentru piețele de export a crescut cu 20 % în cursul aceleiași perioade, ceea ce lasă să se creadă că presiunea asupra prețurilor este mai puțin puternică pe aceste piețe decât pe piața comunitară. S-a dovedit că aceste exporturi au avut o rentabilitate ușor superioară, dar cu toate acestea insuficientă, celei a vânzărilor pe piața comunitară, cu toate că și acestea au suferit datorită scăderii prețurilor și datorită concurenței exporturilor chineze pe piețele țărilor terțe. Pe de altă parte, industria comunitară a reușit să controleze, chiar să reducă, costurile sale, altele decât ale materiilor prime. Din această cauză rezultatele la export ale industriei comunitare par să fi avut un impact mai mic decât evoluția cotelor de piață și a prețurilor pieței comunitare asupra rentabilității, fluxului de lichidități și a randamentului investițiilor.
(101)
Pe această bază, Comisia nu exclude posibilitatea ca evoluția negativă a vânzărilor la export să fi putut afecta situația economică generală a industriei comunitare. Cu toate acestea, analiza prezentată anterior a confirmat că scăderea rezultatelor la export ca atare nu distruge legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul cauzat.
(c) Alți producători comunitari
(102)
Vânzările realizate de celălalt producător comunitar au scăzut semnificativ, cu 54 %, între 2001 și perioada de anchetă. Pe baza informațiilor disponibile, a rezultat că celălalt producător comunitar se află în aceeași situație ca industria comunitară. Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că aceste vânzări nu pot fi la originea prejudiciului suferit de industria comunitară.
(d) Creșterea prețurilor la materiile prime
(103)
Un exportator a susținut că prejudiciul a fost în principal cauzat de creșterea prețului la materiile prime de bază, paratungstatul de amoniu. Într-adevăr, cursul său a crescut cu mai mult de 100 % la sfârșitul perioadei examinate, adică în 2005.
(104)
În acest sens, ar trebui să se precizeze că deteriorarea situației industriei comunitare a coincis cu valul de importuri chineze din 2001-2005 și că aceasta nu s-a manifestat numai la sfârșitul perioadei examinate.
(105)
Creșterea prețurilor la materiile prime, în schimb, a apărut numai în 2005. Cu toate acestea, în acest an, prețurile industriei comunitare au înregistrat de fapt o creștere ușor superioară (33 %) celei a costului de producție (30 %).
2001
2002
2003
2004
PA
Cost unitar total pe tonă, 2001 = 100
100
95
88
97
126
Preț de vânzare unitar, 2001 = 100
100
87
76
85
113
(106)
Această cronologie pare să indice că, deși creșterea prețurilor la materiile prime a contribuit la creșterea generală a prețurilor de vânzare în cursul perioadei examinate, materiile prime nu au constituit factorul decisiv care a declanșat deteriorarea situației financiare a industriei comunitare. Acest declin s-ar explica în special prin creșterea costurilor medii, provocată prin pierderea cotelor de piață și prin slaba utilizare a capacităților pe care aceasta le-a provocat, astfel cum s-a subliniat anterior.
(107)
În afară de aceasta, industria comunitară nu a putut să-și ridice suficient prețurile sale de vânzare corespunzătoare pentru a compensa creșterea costurilor. Această lipsă de flexibilitate la nivelul prețurilor se datorează valului simultan de importuri care fac obiectul unui dumping originare din RPC, prețurilor net inferioare celor practicate de industria comunitară. În acest context, ar trebui constatat că industria comunitară a suferit o puternică presiune asupra prețurilor din partea acestor importuri care fac obiectul unui dumping și că, prin urmare, aceasta dispune de o marjă de manevră redusă pentru a compensa mărirea costurilor prin majorarea prețurilor sale de vânzare.
(108)
În sfârșit, ar trebui precizat că majorarea prețurilor la materiile prime i-a afectat pe toți operatorii de pe piață, inclusiv producătorii-exportatori chinezi, iar aceasta nu se poate considera așadar un factor specific la originea prejudiciului suferit de industria comunitară.
(109)
Având în vedere cele menționate anterior, reiese că majorarea prețurilor la materiile prime nu distruge în sine legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul suferit de industria comunitară.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(110)
Prejudiciul suferit de industria comunitară se explică în principal prin regresul volumului de vânzări și al cotei de piață, care s-a repercutat negativ asupra rentabilității. Deprecierea prețurilor și pierderea economiilor de scară, ținând seama de o slabă utilizare a capacităților care rezultă din aceasta, au provocat o rentabilitate negativă la un nivel care nu se putea menține, generând pierderi financiare considerabile pentru industria comunitară.
(111)
Deteriorarea majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei comunitare a coincis cu o puternică creștere a volumelor importurilor și a cotei de piață a RPC, precum și cu o subcotare considerabilă a prețurilor acestor importuri.
(112)
Cu toate că, potrivit anchetei, nu se poate exclude că evoluția negativă a exporturilor industriei comunitare către țările din afara UE a putut contribui la prejudiciu, efectul potențial al acestei evoluții nu este de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul suferit de industria comunitară.
(113)
În afară de aceasta, cu toate că prețurile la materiile prime au cunoscut o creștere fără precedent în cursul perioadei de anchetă, toți operatorii de pe piață au fost afectați. De asemenea, înlănțuirea cronologică a indicatorilor de prejudiciu nu permite să se creadă că aceasta ar constitui cauza principală a prejudiciului suferit de industria comunitară.
(114)
Prin urmare, s-a concluzionat că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL COMUNITĂȚII
1. Considerații de ordin general
(115)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există motive întemeiate pentru a se concluziona că nu este în interesul Comunității să se instituie măsuri antidumping la importurile din țara în cauză. Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor, comercianților și utilizatorilor industriali menționați în plângere. Au răspuns la acestea trei importatori.
(116)
Următoarele concluzii au fost stabilite pe baza informațiilor primite din partea părților care au cooperat.
2. Interesul industriei comunitare
(117)
Este necesar să se reamintească că industria comunitară este compusă dintr-un producător ale cărui instalații de producție se află în Austria și a cărui rentabilitate a scăzut semnificativ în cursul perioadei examinate, ceea ce s-a repercutat apoi negativ asupra nivelurilor ocupării forței de muncă și a investițiilor.
(118)
În cazul în care nu se impun măsuri, se poate aștepta ca lipsa de rentabilitate a acestei activități, datorată presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping, să constrângă industria comunitară să-și înceteze producția de electrozi de tungsten, care este totuși de o importanță strategică pentru un anumit număr de sectoare de înaltă tehnologie.
(119)
Ar trebui subliniat că lanțul de producție al electrozilor de tungsten a fost utilizat, de asemenea, pentru alte produse rotunde, precum barele, firele, firele pentru proiecție din molibden, precum și electrozii pentru topirea sticlei. Aceste produse împart cu electrozii de tungsten unele costuri fixe ale procesului de producție. Deoarece producția de electrozi de tungsten a scăzut cu 60 % în cursul perioadei examinate, aceasta s-a repercutat negativ asupra costurilor de producție a electrozilor de tungsten, dar și asupra producției de alte produse rotunde fabricate de industria comunitară.
(120)
Această situație trebuie analizată în contextul unei cereri mondiale crescânde de produs în cauză; astfel, în cazul în care se impun măsuri, industria comunitară ar putea să-și crească vânzările, să-și îmbunătățească rentabilitatea și, prin urmare, să garanteze că acest sector este viabil din punct de vedere economic.
(121)
Prin urmare, este în interesul industriei comunitare să recurgă la măsuri antidumping.
3. Aspectele de concurență și efectele de denaturare a schimburilor
(122)
Un producător-exportator și o asociație de exportatori au susținut că, ținând seama de lipsa aparentă de importuri din alte țări, drepturile antidumping ar genera dispariția producătorilor-exportatori chinezi de pe piața comunitară, slăbind așadar considerabil concurența și întărind poziția deja dominantă a industriei comunitare.
(123)
Cu toate acestea, pare mai probabil că, în cazul în care se instituie măsuri, cel puțin unii producători-exportatori în cauză vor continua să vândă produsul în cauză în Comunitate, cu toate că la prețuri neprejudiciabile, în măsura în care aceștia dispun de o bază tehnologică solidă și de o puternică poziție pe piața comunitară. Pe de altă parte, în absența măsurilor, nu se poate exclude că industria comunitară își încetează producția de electrozi de tungsten în Comunitate, consolidând astfel poziția producătorilor-exportatori ai acestui produs și restrângând considerabil concurența pe piața Comunității.
(124)
În acest sens, se reamintește că există doi producători comunitari, ceea ce garantează chiar de pe acum un anumit nivel de concurență atât pe piața comunitară, cât și pe piețele de export.
(125)
În afară de aceasta, ar trebui reamintit că măsurile antidumping nu au absolut deloc ca obiect împiedicarea accesului exportatorilor din țările terțe la piața comunitară, ci mai degrabă restabilirea condițiilor echitabile denaturate de practicile comerciale neloiale.
4. Interesul utilizatorilor
(126)
Au fost trimise chestionare tuturor părților citate ca utilizatori în plângere, din sectoarele aerospațial, nuclear, maritim, automobilistic, chimic și al ingineriei. Nu s-a primit nici un răspuns, nici de la utilizatorii interesați, nici de la asociațiile reprezentative.
(127)
Sudarea cu tungsten se utilizează atunci când este crucial ca sudurile să fie de calitate (în special în sectoarele aeronautic, naval, nuclear și chimic). Informația disponibilă lasă să se creadă că fiabilitatea și calitatea sunt criteriile principale pentru consumatori, iar costul electrozilor este secundar în raport cu valoarea produselor finite.
(128)
În măsura în care utilizatorii produsului în cauză nu au arătat nici un interes în cursul anchetei, se poate concluziona în mod provizoriu că instituirea oricăror măsuri antidumping nu va afecta, după toate probabilitățile, situația lor.
5. Interesul importatorilor/comercianților independenți din Comunitate
(129)
Un importator a cooperat în totalitate la anchetă, trimițând chestionarul completat, în timp ce alți doi au colaborat parțial. Acești trei importatori reprezintă aproximativ 30 % din importurile totale ale produsului în cauză în Comunitate în cursul perioadei de anchetă. Pentru importatorul care a cooperat în totalitate, produsul în cauză reprezintă aproximativ 85 % din cifra sa de afaceri.
(130)
În cazul în care se stabilesc măsuri antidumping, nu este exclus ca nivelul importurilor originare din țara în cauză să scadă, ceea ce ar afecta situația economică a importatorilor. Cu toate acestea, efectul oricărei majorări a prețurilor importurilor produsului în cauză asupra importatorilor ar trebui numai să reechilibreze concurența cu producătorii comunitari și nu ar trebui să împiedice importatorii să vândă produsul în cauză. În afară de aceasta, deoarece costurile produsului în cauză nu reprezintă decât o mică parte din costurile totale ale utilizatorilor, importatorii ar trebui să poată repercuta cu ușurință o eventuală majorare a prețurilor asupra utilizatorilor. În funcție de aceste elemente, s-a concluzionat în mod provizoriu că stabilirea de măsuri antidumping nu riscă să afecteze în mod grav situația importatorilor din Comunitate.
6. Concluzie privind interesul Comunității
(131)
Se poate aștepta ca stabilirea de măsuri să permită industriei comunitare să recâștige vânzările și cotele de piață pe care le-a pierdut și să-și îmbunătățească rentabilitatea. Ținând seama de deteriorarea situației industriei comunitare, există un risc important ca, în absența măsurilor, aceasta să fie obligată să-și închidă instalațiile de producție și să recurgă la concedieri. Având în vedere utilizarea produsului în cauză în sectoarele de înaltă tehnologie în care costul electrozilor este secundar față de valoarea produselor finite, impactul măsurilor antidumping asupra situației importatorilor/comercianților și utilizatorilor ar trebui să fie limitat.
(132)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat că nu există nici un motiv întemeiat de a nu se institui drepturi antidumping la importurile de anumiți electrozi de tungsten originari din RPC.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(133)
Ținând seama de concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul care rezultă din acesta, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, instituirea de măsuri provizorii este considerată necesară pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.
(134)
Aceste măsuri trebuie instituite la un nivel suficient pentru eliminarea prejudiciului cauzat de aceste importuri, fără să depășească marja de dumping constatată. Pentru calcularea valorii dreptului necesar eliminării efectelor dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile de producție și să realizeze beneficiul, înainte de impozitare, pe care o industrie de acest tip ar putea să conteze în mod rezonabil în acest sector în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, asupra vânzării produsului similar în Comunitate. Marja de profit, înaintea impozitării, utilizată pentru acest calcul se ridică la 8 % din cifra de afaceri, ceea ce corespunde profiturilor realizate înaintea apariției importurilor care fac obiectul unui dumping. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria comunitară. Acest preț neprejudiciabil s-a obținut prin adăugarea marjei de profit de 8 %, menționată anterior, la costurile de producție. Un tip de produs exportat din RPC în cursul perioadei de anchetă nu a fost produs și nici vândut de industria comunitară în această perioadă. În vederea calculării nivelului suficient de eliminare a prejudiciului cauzat de aceste importuri, s-a ținut seama de raportul de preț între acest tip de produs și alte categorii exportate de exportatorii chinezi.
(135)
Majorarea de preț necesară s-a stabilit așadar recurgându-se la o comparație între prețul de import mediu ponderat și prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria comunitară pe piața Comunității.
(136)
În cadrul acestei comparații, s-a realizat o ajustare pentru a lua în considerare funcțiile asigurate de importatori, și anume ambalarea, stocarea, controlul calității, gestionarea mărcii și, în unele cazuri, tratamentul fizic al electrozilor; obiectivul este ca importurile să poată fi comparate cu vânzările industriei comunitare.
(137)
Eventualele diferențe care rezultă din această comparație au fost exprimate în procent din valoarea CIF medie la import.
(138)
Marjele de prejudiciu medii ponderate provizorii, stabilite pentru societățile care beneficiază fie de tratament individual, fie de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, sunt următoarele:
Societate
Marjă de prejudiciu provizorie
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
53,0 %
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
46,9 %
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
35,0 %
(139)
Pentru a calcula nivelul de eliminare a prejudiciului la scară națională pentru toți ceilalți exportatori din RPC, ar trebui reamintit că gradul de cooperare a fost ridicat. Astfel, marja de prejudiciu s-a calculat la nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit pentru societatea care a cooperat și căreia nu i s-au acordat nici statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, nici tratamentul individual, adică 86,8 %.
2. Măsurile provizorii
(140)
Ținând seama de cele menționate anterior, se consideră că trebuie să se instituie un drept antidumping provizoriu la nivelul marjei de dumping constatate, dar că, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, acest drept nu trebuie să depășească marja de prejudiciu calculată mai sus.
(141)
Nivelurile individuale ale dreptului antidumping precizate de prezentul regulament s-au stabilit pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată pentru societățile în cauză pe durata acestei anchete. Aceste niveluri ale dreptului (spre deosebire de dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de alte societăți ale căror denumiri și adrese nu sunt menționate în mod expres de dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de către entitățile care au legătură cu societățile menționate expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor intra sub incidența dreptului aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(142)
Orice solicitare de aplicare a nivelurilor individuale ale dreptului antidumping (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată de îndată Comisiei (3) și să conțină toate informațiile utile, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări interne și exportul care rezultă, de exemplu, din această schimbare de denumire sau din crearea acestor noi entități de producție sau de vânzare. După consultarea comitetului consultativ, Comisia va proceda, după caz, la o modificare a regulamentului, actualizând lista cu societățile care beneficiază de niveluri individuale ale dreptului.
(143)
Ținând seama de cele menționate anterior, nivelurile provizorii ale dreptului se prezintă după cum urmează:
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
25,9 %
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
46,9 %
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
35,0 %
Toate celelalte societăți
86,8 %
3. Monitorizarea specială
(144)
În vederea reducerii riscurilor de eludare datorate diferenței mari a nivelurilor dreptului și, în special, faptului că s-a constatat că unul dintre producătorii-exportatori chinezi care au cooperat, pentru care s-a propus un drept individual, exporta către Comunitate și electrozi de tungsten fabricați de o societate publică care a cooperat și căreia nu i s-a putut acorda un tratament individual, se consideră că sunt necesare măsuri speciale în acest caz pentru a garanta aplicarea corectă a drepturilor antidumping. Numai importurile de produs în cauză fabricat de producătorul-exportator respectiv pot beneficia de marja de dumping specială calculată pentru producătorul în cauză. Aceste măsuri speciale conțin elementele următoare.
(145)
Autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să primească o factură comercială în bună și cuvenită formă, respectând condițiile stabilite de anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură trebuie să fie supuse dreptului antidumping rezidual aplicabil tuturor celorlalte societăți.
(146)
Ar trebui reamintit că, în cazul în care exporturile societăților care beneficiază de niveluri individuale ale dreptului mai mici cresc considerabil în volum după instituirea măsurilor antidumping, s-ar putea considera că o astfel de creștere de volum constituie în sine o schimbare în evoluția tendințelor comerciale generată de instituirea de măsuri, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări, și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă privind eludarea. Cu această ocazie, se va examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale dreptului și de a institui, prin urmare, un drept la scară națională.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(147)
În interesul unei bune administrări, este necesar să se stabilească o perioadă dată în cursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul menționat de avizul de deschidere pot să-și facă cunoscut punctul lor de vedere în scris și să solicite să fie audiate. De asemenea, ar trebui precizat că toate concluziile privind instituirea drepturilor antidumping rezultate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi revizuite înainte de a se recurge la orice drept definitiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping provizoriu la importurile de anumiți electrozi de tungsten (inclusiv barele din tungsten pentru electrozi) alții decât cei obținuți prin simplă calcinare, chiar tăiați în lungime, care se încadrează la codurile NC ex 8101 95 00 și ex 8515 90 90 (coduri TARIC 8101950010 și 8515909010) originari din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul dreptului antidumping provizoriu aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, al produselor fabricate de societățile menționate în continuare se stabilește după cum urmează:
Societate
Drept antidumping
Cod adițional TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
25,9 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
46,9 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
35,0 %
A756
Toate celelalte societăți
86,8 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale dreptului stabilite pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale în bună și cuvenită formă, conformă prevederilor stabilite de anexă. În cazul în care această factură lipsește, se aplică nivelul dreptului aplicabil tuturor celorlalte societăți.
(4) Punerea în liberă circulație în Comunitate a produselor prevăzute la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu cuantumul dreptului provizoriu.
(5) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile interesate pot solicita să fie informate asupra faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora se adoptă prezentul regulament, să-și prezinte punctul de vedere în scris și să solicite să fie audiate de către Comisie în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile în cauză pot prezenta comentarii privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică timp de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 13 septembrie 2006.