32006R1136
L 205/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1136/2006 AL CONSILIULUI
din 24 iulie 2006
de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. Măsuri provizorii
(1)
La 28 ianuarie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 134/2006 (2) (denumit în continuare „regulament provizoriu”), Comisia a instituit un drept antidumping provizoriu la importurile în Comunitate de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Se reamintește că ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2004 și 31 decembrie 2004. Examinarea tendințelor relevantă pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 ianuarie 2001 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioadă examinată”).
1.2. Procedură ulterioară
(3)
În urma instituirii unui drept antidumping provizoriu la importurile de mecanisme cu levier originare din RPC, anumite părți interesate au prezentat observații în scris. Părțile care au solicitat acest lucru au obținut, de asemenea, posibilitatea de a fi audiate.
(4)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile considerate necesare pentru concluziile sale definitive. Comentariile prezentate de părți, oral sau în scris, au fost examinate și, după caz, concluziile provizorii au fost modificate în consecință.
2. PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR
(5)
Se reamintește că la considerentul 12 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză este definit ca fiind constituit de mecanismele cu levier folosite în general pentru arhivarea foilor sau a altor documente în bibliorafturi sau în dosare. Respectivele mecanisme sunt compuse din arcuri metalice rezistente (în mod normal două) fixate pe un suport și prevăzute cu cel puțin un dispozitiv de deschidere care permite inserarea și îndosarierea foilor și a altor documente. Acestea sunt originare din RPC („produse în cauză”) și sunt, în mod normal, declarate sub codul NC ex 8305 10 00.
(6)
O parte interesată a susținut că un anumit tip de mecanisme cu levier ar trebui exclus din definiția produsului în cauză întrucât: (i) acest tip este produs după un model brevetat deținut de partea interesată și nu este disponibil la nici un alt producător; (ii) există un contract exclusiv de livrare cu un producător chinez; (iii) acest tip este utilizat exclusiv pentru bibliorafturi echipate cu mecanisme cu levier speciale de o concepție și o calitate superioare celor ale mecanismelor cu levier standard și nu fac, prin urmare, concurență segmentului mecanismelor cu levier standard și (iv) acest tip nu este interschimbabil din punct de vedere economic cu mecanismul cu levier standard din cauza costului său de producție mult mai ridicat.
(7)
Cu toate acestea, potrivit unei alte părți interesate, toate mecanismele cu levier prezintă aceleași caracteristici, sunt destinate aceleiași utilizări și au aceleași canale de distribuție. În plus, aceasta consideră că metodele și costurile de fabricație nu sunt relevante pentru determinarea produsului în cauză. Ea a adăugat că orice tratament preferențial acordat unui tip de mecanism cu levier utilizat de un singur producător de bibliorafturi cu mecanism cu levier ar genera o gravă denaturare nu numai a pieței comunitare de mecanisme cu levier, ci și a pieței comunitare de bibliorafturi echipate cu astfel de mecanisme.
(8)
Un concept brevetat sau un contract exclusiv între un producător-exportator și un utilizator european pentru un anumit tip de produs nu justifică, în sine, excluderea acestui tip din definiția produsului în cauză sau a produsului similar. Un mecanism care are toate caracteristicile unui mecanism cu levier rămâne produsul în cauză indiferent dacă este brevetat sau achiziționat prin intermediul unui contract exclusiv și ar trebui observat, de asemenea, că procesele de fabricație, costurile de producție și diferențele de calitate nu sunt luate în considerare, ca atare, pentru determinarea produsului similar.
(9)
Ancheta a confirmat că toate tipurile de produse, inclusiv tipul de mecanisme cu levier pentru care s-a solicitat o excludere, după cum se menționează la considerentul 6, au aceleași caracteristici tehnice și fizice și sunt destinate acelorași utilizări și că piața mecanismelor cu levier nu distinge între segmente de piață precise. Toate aceste mecanisme sunt, astfel, interschimbabile și concurente pe piața comunitară. Prin urmare, toate tipurile de mecanisme cu levier sunt cuprinse în definiția produsului în cauză și a produsului similar. În consecință, cererea menționată la considerentul 6 trebuie să fie respinsă.
(10)
Ținând seama de cele de mai sus, concluziile menționate la considerentele 11-16 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
3. DUMPING
3.1. Metodologie generală
(11)
Metodologia generală folosită pentru a stabili dumpingul importurilor de mecanisme cu levier pe piața comunitară a fost descrisă la considerentele 17-50 din regulamentul provizoriu. Metodologia generală enunțată în regulamentul provizoriu este, astfel, confirmată, luând în considerare, în mod adecvat, amendamentele menționate în continuare.
3.2. Statut de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(12)
Una dintre societățile care beneficiază de tratament individual a susținut că ar fi trebuit să beneficieze de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și că situația sa, în special în ceea ce privește criteriul doi (contabilitate și audit) și criteriul trei (denaturare indusă de vechiul sistem de economie planificată), nu a fost evaluată corect în cursul anchetei. Cu toate acestea, societatea nu a furnizat nici un nou mijloc de probă în sprijinul afirmației sale.
(13)
În absența unor fapte noi și a altor comentarii, concluziile privind statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață expuse la considerentele 17-25 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
3.3. Tratament individual
(14)
Concluziile de la considerentul 29 din regulamentul provizoriu privind prima societate care beneficiază de tratament individual, respectiv Dongguan Nanzha Leco Stationery, sunt confirmate.
(15)
După cum se arată la considerentul 30 din regulamentul provizoriu, cealaltă societate care beneficia de tratament individual a fost ulterior exclusă din anchetă datorită lipsei sale de cooperare. În absența oricărei reacții din partea societății, concluziile provizorii expuse la considerentul 30 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
3.4. Valoare normală
(16)
Concluziile de mai jos se referă la determinarea valorii normale pentru toți producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață.
(a) Țară analogă
(17)
În urma unei noi analize a tuturor informațiilor obținute de la producătorul din Iran, a trebuit să se concluzioneze că aceste informații erau incomplete și/sau contradictorii și nu puteau, prin urmare, să fie utilizate pentru calcularea valorii normale în stadiul definitiv. Prin urmare, s-a utilizat o altă bază rezonabilă pentru calcularea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(b) Determinarea valorii normale
(18)
Datorită lipsei de informații din partea altor țări terțe în care sunt produse mecanismele cu levier, s-a estimat că datele disponibile în plângere și cele obținute de la industria comunitară reprezentau cea mai rezonabilă bază pentru stabilirea valorii normale în stadiul definitiv. S-au făcut adaptări pentru a reflecta datele specifice verificate, obținute în cursul anchetei, în ceea ce privește, în special, prețurile materiilor prime și ale navlului.
3.5. Preț de export
(19)
Producătorul-exportator care beneficiază de tratament individual a susținut că s-au făcut erori în ceea ce privește costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profitul calculate pentru un importator de legătură și că au fost contabilizate de două ori costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale aplicate pentru a stabili prețul de export la nivel franco fabrică. Pe de altă parte, acest exportator a afirmat că costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profiturile societăților de legătură trebuiau revizuite în urma noilor calcule comunicate de către societate după vizitele la fața locului.
(20)
Examinarea cererilor menționate mai sus a confirmat că s-a comis o eroare de scriere la calcularea costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale. Această eroare a fost corectată în consecință. Cu toate acestea, a trebuit să fie respinse noile date comunicate de către societate întrucât nu au putut fi verificate în cursul anchetei.
(21)
Metodologia generală menționată la considerentele 41-42 din regulamentul provizoriu este confirmată.
3.6. Comparație
(22)
Valoarea normală stabilită după cum se menționează la considerentele 16-18 și prețurile de export, revizuite după cum se explică la considerentele 19-21, au fost comparate cu nivelul franco fabrică și la același nivel comercial. Pentru a realiza o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele dintre factorii despre care s-a presupus și s-a demonstrat că afectau prețurile și comparabilitatea lor. Factorii pentru care au fost acceptate ajustări sunt comisioanele, transportul, asigurarea, manipularea, costurile de încărcare, costurile auxiliare și costurile de credit.
3.7. Marjă de dumping
(23)
În urma ajustărilor valorii normale și a prețului de export, marja de dumping definitivă exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, aplicabilă exportatorului care beneficiază de tratament individual, ar trebui să fie următoarea:
Societate
Marjă de dumping definitivă
Dongguan Nanzha Leco Stationery
27,1 %
(24)
Nu s-a formulat nici o observație în ceea ce privește metoda utilizată pentru a calcula marja de dumping pentru ceilalți producători-exportatori, după dezvăluirea concluziilor provizorii. Cu toate acestea, ajustările valorii normale au condus la o marjă de dumping definitivă modificată de 47,4 % din prețul CIF la frontiera comunitară pentru toți producătorii-exportatori.
4. PREJUDICIU
4.1. Producția comunitară
(25)
Anumite părți interesate au susținut că un producător inclus provizoriu în definiția producției și a industriei comunitare ar trebui exclus din acestea din cauza unei presupuse relații cu un producător-exportator chinez și a importurilor semnificative de mecanisme cu levier chinezești, în special în cursul perioadei de anchetă. Astfel, ele au afirmat că societatea ar trebui exclusă din producția comunitară și în scopul evaluării prejudiciului.
(26)
Se reamintește faptul că situația producătorului în cauză a fost descrisă detaliat la considerentele 55-57 din regulamentul provizoriu. În cazul unei noi examinări a situației sale, în lumina dispozițiilor articolului 4 din regulamentul de bază, ar trebui reamintit faptul că producătorul nu s-a comportat diferit de alți producători independenți de Comunitate care au depus o plângere. Pe de altă parte, s-a constat că producătorul comunitar nu era în măsură să controleze legal sau pe plan operațional producătorul-exportator de la care a importat produsele. Această cerere a fost, prin urmare, respinsă.
(27)
În absența oricărui nou comentariu, constatările provizorii privind producția comunitară totală, enunțate la considerentele 51-58 din regulamentul provizoriu, sunt confirmate.
4.2. Definiția industriei comunitare
(28)
O parte interesată a susținut că un alt producător comunitar ar trebui exclus din definiția industriei comunitare. În primul rând, pentru că producătorul ar fi vândut mari cantități de mecanisme cu levier unor clienți de legătură și utilizează, de asemenea, acest tip de mecanism pentru nevoile proprii. În al doilea rând, pentru că producătorul în cauză nu a cooperat pe deplin la desfășurarea anchetei și, în special, nu a comunicat un dosar complet accesibil tuturor părților interesate în termenul stabilit.
(29)
În urma analizei, s-a confirmat că acest producător cooperase insuficient la anchetă. Acesta ar trebui, prin urmare, exclus din definiția industriei comunitare și producția sa ar trebui, de asemenea, exclusă din producția comunitară.
(30)
Producția celorlalți patru producători comunitari care au cooperat pe deplin la anchetă și care au susținut plângerea a fost estimată la aproximativ 205 milioane de unități de mecanisme cu levier în cursul perioadei de anchetă.
(31)
Cei patru producători comunitari menționați mai sus reprezintă aproximativ 75 % din producția comunitară totală. Aceștia sunt, prin urmare, suficient de reprezentativi pentru a constitui industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(32)
În prezentul regulament, cifrele absolute din tabelul de mai jos nu au putut fi comunicate întotdeauna. Aceste date nu pot fi divulgate pentru că un producător comunitar a fost exclus între etapa provizorie și etapa definitivă și, prin urmare, datele sale ar putea fi deduse prin comparație.
4.3. Consum comunitar
(33)
Anumite părți interesate au susținut că volumul consumului comunitar a fost calculat greșit. Ele au afirmat în special că datele privind importurile din țara în cauză erau bazate pe plângere. Potrivit acestora, părțile care au participat la anchetă, în special producătorii de bibliorafturi cu mecanism cu levier și importatorii acestui tip de mecanisme au comunicat Comisiei date mai fiabile pentru a determina consumul.
(34)
Astfel, volumul consumului a fost recalculat pe baza datelor transmise de către părțile care au cooperat la anchetă. Cifrele indicate în tabelul de mai jos se bazează pe vânzările verificate ale producătorilor europeni, importurile din RPC și pe alte surse puse la dispoziție de către acești utilizatori și importatori care au participat la anchetă. Dat fiind gradul ridicat de cooperare al producătorilor, importatorilor și utilizatorilor comunitari, aceste date sunt considerate deosebit de fiabile, chiar dacă nu se poate exclude existența unui mic număr de alți utilizatori/importatori și, prin urmare, faptul că importurile sunt ușor subestimate.
Tabelul 1
Volum de consum (milioane de unități)
2001
2002
2003
2004 (PA)
Comunitatea Europeană
271
313
327
381
Indice
100
116
121
141
(35)
O comparație arată faptul că tendințele în ceea ce privește volumul consumului sunt similare celei descrise la considerentul 63 din regulamentul provizoriu, dar că acestea par a fi într-adevăr mai exacte. În special, se pare că cea mai mare creștere a consumului a avut loc între 2003 și perioada de anchetă, ajungând la 17 %. În cursul aceleiași perioade, volumul vânzărilor industriei comunitare nu a crescut decât cu 3 % (în conformitate cu tabelul 6) și importurile din RPC au crescut semnificativ cu 28 %, respectiv cu peste 42 de milioane de unități (în conformitate cu Tabelul 2).
4.4. Importuri în Comunitate din RPC și cotă de piață
(36)
Pe baza afirmației făcute la considerentul 33, volumul importurilor de mecanisme cu levier originare din RPC a fost, de asemenea, revizuit. Au fost observate tendințe relativ similare celor constatate la considerentul 65 din regulamentul provizoriu. Aceste tendințe sunt ilustrate în tabelul 2 de mai jos:
Tabelul 2
Volume ale importurilor (milioane de unități)
2001
2002
2003
PA
China
98,47
135,38
152,73
195,59
Indice
100
137
155
199
(37)
Principala diferență prin raportare la volumele importurilor stabilite în regulamentul provizoriu se observă pentru anul 2001, unde metoda propusă arată că importurile de mecanisme chinezești erau mai mici de 100 de milioane de unități. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că alți importatori și utilizatori au importat acest tip de mecanisme pe piața comunitară, dar nu au furnizat nici o informație pentru anchetă; prin urmare, după cum se arată la considerentul 34, nu se poate exclude faptul că datele privind importurile sunt ușor subestimate.
(38)
În orice caz, părțile menționate anterior au susținut că cifrele revizuite privind consumul și importul arată că cota de piață a importurilor chinezești a rămas relativ stabilă din 2002. Dezvoltarea cotei de piață, pe baza datelor revizuite, este următoarea:
Tabelul 3
Cote de piață ale importurilor
2001
2002
2003
PA
China
36 %
43 %
47 %
51 %
Indice
100
119
128
141
(39)
Datele revizuite privind cota de piață arată că importurile chinezești au crescut constant pe piața comunitară în cursul perioadei în cauză: de la 7 puncte procentuale în 2002, la 4 puncte procentuale în 2003 și din nou la 4 puncte procentuale în cursul perioadei de anchetă. Aceste tendințe sunt similare celor observate la considerentul 65 din regulamentul provizoriu.
(40)
Pentru a rezuma, datele comunicate de către părți arată că consumul de mecanisme cu levier în Comunitate a cunoscut o creștere semnificativă (41 %, respectiv 110 milioane de unități) în cursul perioadei în cauză. Între timp, importurile din RPC au crescut considerabil și constant, mult mai mult decât creșterea consumului. Datele revizuite arată o creștere de peste 97 de milioane de unități și o cotă de piață majorată de la 36 % la 51 %.
(41)
Cu toate că anumite calcule privind importurile au fost revizuite, concluziile formulate la considerentul 66 din regulamentul provizoriu, în special cele privind tendințele între 2002 și perioada de anchetă, nu sunt contrazise de analiza menționată mai sus și pot fi, prin urmare, confirmate.
4.5. Prețurile importurilor și subcotare
(42)
În urma cererilor primite de la părțile interesate, datele disponibile privind prețurile de import au făcut, de asemenea, obiectul unei noi examinări. Cu toate acestea, s-a constatat că părțile care au participat la anchetă nu au putut furniza date complete, fiabile și coerente privind prețurile și valoarea importurilor originare din RPC. Au fost disponibile numai date parțiale, bazate pe diferite condiții de vânzare. Aceste date parțiale nu puteau fi, prin urmare, utilizate cu încredere pentru a stabili valoarea de import și prețurile CIF ale importurilor chinezești. Astfel, datele disponibile în tabelul 3 din regulamentul provizoriu, care se bazează pe prețurile Eurostat, sunt confirmate.
(43)
În urma schimbărilor intervenite în componența industriei comunitare și examinate la considerentul 29, subcotarea de către toți producătorii-exportatori chinezi de mecanisme cu levier a fost recalculată. Marja de subcotare stabilită la considerentul 69 din regulamentul provizoriu trebuie să fie revizuită spre creștere (38 %), în cazul în care este exprimată ca procentaj din prețul practicat de industria comunitară.
(44)
Pe această bază, concluziile stabilite la considerentele 67-69 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
4.6. Situația economică a industriei comunitare
(45)
În urma schimbărilor intervenite în componența industriei comunitare și examinate la considerentul 29, studiul impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare, în noua sa definiție, s-a efectuat aplicând metodologia expusă la considerentul 70 din regulamentul provizoriu.
(46)
Concluziile prezentate în continuare se bazează pe datele adunate și verificate ale industriei comunitare pentru cei patru producători comunitari rămași care au cooperat la anchetă. Datorită excluderii unui producător comunitar și a faptului că în regulamentul provizoriu datele provenind de la cinci producători au fost incluse în evaluarea prejudiciului, datele confidențiale referitoare la producătorul comunitar exclus au putut fi deduse prin compararea datelor din regulamentul provizoriu cu cele din regulamentul definitiv. Astfel, în acest stadiu, datele verificate sunt furnizate într-un format indexat. Prin urmare, ar trebui observat faptul că indicatorii de prejudiciu pentru cei patru producători comunitari rămași, care au cooperat, nu sunt semnificativ diferite de cele stabilite anterior în regulamentul provizoriu pentru cei cinci producători.
4.7. Capacitate de producție
(47)
Anumite părți interesate au susținut și au demonstrat că calculul capacității de producție din regulamentul provizoriu nu reflecta realitatea. Acestea au afirmat că capacitatea de producție trebuia să țină seama de poziția reală pe piață a fiecărui producător inclus în industria comunitară și de posibilitatea sa reală de producție. Această cerere a fost acceptată, dat fiind faptul că industria comunitară este formată numai din întreprinderi mici și mijlocii, unele dintre ele fiind chiar întreprinderi familiale care muncesc, în mod normal, numai cinci zile lucrătoare pe săptămână.
(48)
În funcție de comentariile de mai sus, în continuare este prezentată o nouă estimare a capacității de producție. Au fost făcute ajustări pentru a stabili capacitatea de producție pe baza unui program de lucru de cinci zile lucrătoare în loc de șapte zile, cum s-a practicat inițial.
Tabelul 4
Indici 2001 = 100
2001
2002
2003
PA
Indice de producție (2001 = 100)
100
96
97
98
Indice de capacitate de producție
100
95
105
106
Indice de utilizare a capacităților
100
102
92
92
(49)
După cum se arată mai sus, schimbarea componenței industriei comunitare, descrisă la considerentul 29, nu a afectat concluziile expuse la considerentul 73 din regulamentul provizoriu.
4.8. Stocuri
(50)
Cifrele de mai jos corespund volumului stocurilor la sfârșitul fiecărei perioade.
Tabelul 5
Indici 2001 = 100
2001
2002
2003
PA
Indice de stocuri
100
51
95
131
(51)
Cu toate acestea, după cum se explică la considerentul 75 din regulamentul provizoriu, se estimează că stocurile deținute de industria comunitară nu sunt un indicator semnificativ care să permită evaluarea situației economice a acestei industrii.
4.9. Volumul vânzărilor, cote de piață, creștere și prețuri unitare medii în Comunitate
(52)
Cifrele prezentate mai jos corespund vânzărilor realizate de industria comunitară către clienți independenți în Comunitate.
Tabelul 6
Indici 2001 = 100
2001
2002
2003
PA
Volumul vânzărilor
(Indice)
100
103
103
106
Cotă de piață (Indice)
100
89
85
75
Prețuri de vânzare medii
(Indice)
(EUR/o mie de unități)
100
93
90
86
(53)
Analiza datelor revizuite confirmă concluziile de la considerentele 77-80 din regulamentul provizoriu. Ea arată că industria comunitară a putut să-și crească ușor volumul vânzărilor cu 6 % în cursul perioadei în cauză, în timp ce consumul comunitar a crescut cu 41 %, respectiv 110 milioane de unități, după cum se arată în tabelul 1 de mai sus.
(54)
Industria comunitară a suferit, de asemenea, o scădere semnificativă a prețurilor de vânzare medii (14 %), pe măsură ce produsele importate la prețuri scăzute în condiții de dumping pătrundeau tot mai mult pe piața comunitară. De asemenea, cota sa de piață a scăzut.
4.10. Rentabilitate
(55)
Marjele de rentabilitate indicate mai jos sunt stabilite așa cum se descrie în considerentul 81 din regulamentul provizoriu. Aceste marje nu au variat decât foarte puțin în perioada de anchetă.
Tabelul 7
Rentabilitatea vânzărilor comunitare (randament din cifra de afaceri)
2001
2002
2003
PA
Indice - rentabilitatea vânzărilor CE
-4 %
-6 %
-14 %
(56)
Rentabilitatea a fost negativă pe toată perioada în cauză. Concluziile expuse la considerentul 82 din regulamentul provizoriu sunt astfel confirmate.
4.11. Randamentul investițiilor, fluxul de lichidități, investiții și capacitatea de mobilizare a capitalurilor
(57)
Cifrele de mai jos corespund tendințelor revizuite ale randamentului investițiilor, ale fluxului de lichidități și ale investițiilor.
Tabelul 8
Indici 2001 = 100
2001
2002
2003
PA
Indice al randamentului investițiilor (total societăți)
100
- 191
-45
- 364
Indice al fluxului de lichidități (total societăți)
100
39
56
-79
Indice al investițiilor (produs în cauză) în EUR
100
136
130
105
(58)
După cum se indică la considerentele 84-86 din regulamentul provizoriu, curba descrescătoare urmată de prețurile de vânzare ale industriei comunitare a afectat semnificativ rentabilitatea acesteia, ceea ce a avut un impact negativ asupra indicatorilor de prejudiciu aferenți acestui nivel de rentabilitate. Se poate observa că tendințele negative observate pentru randamentul investițiilor și pentru fluxurile de lichidități reflectă, într-o mare măsură, tendințele rentabilității care rezultă din tabelul 7 de mai sus.
(59)
Industria comunitară și-a crescut investițiile cu numai 5 %. Se observă, de asemenea, că investițiile au scăzut considerabil între 2003 și PA.
(60)
În ceea ce privește capacitatea de mobilizare a capitalurilor, concluziile enunțate la considerentul 86 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
4.12. Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
(61)
Se arată, de asemenea, că, având în vedere noua componență a industriei comunitare, acești indicatori confirmă constatările expuse la considerentele 87 și 88 din regulamentul provizoriu.
4.13. Mărimea marjei de dumping efective
(62)
În absența oricărui alt comentariu privind mărimea marjei de dumping efective, considerentul 89 din regulamentul provizoriu este confirmat.
4.14. Efecte ale practicilor anterioare de dumping sau de subvenționare
(63)
După cum se indică la considerentul 90 din regulamentul provizoriu, industria comunitară nu se redresează în urma practicilor anterioare de dumping sau de subvenționare.
4.15. Concluzie cu privire la prejudiciu
(64)
Ancheta a arătat că importurile din RPC au crescut considerabil, atât în valoare absolută, cât și în valoare relativă în cursul perioadei în cauză. Datele revizuite privind importurile arată că volumul importat a crescut cu 97 de milioane de unități și câștigul cotei de piață a atins 15 puncte procentuale în cursul acestei perioade. După revizuirea calculelor, așa cum se arată la considerentul 43, prețurile mecanismelor importate din RPC au subcotat prețurile industriei comunitare cu 38 %.
(65)
În cursul perioadei în cauză, având în vedere creșterea semnificativă a consumului la care industria comunitară nu a putut participa, volumul vânzărilor acesteia a crescut cu 6 %, dar ea a pierdut importante cote de piață. Confruntată cu importuri de produse la prețuri scăzute în condiții de dumping, ea a suferit, de asemenea, o scădere medie a prețurilor de 14 %. Analiza evoluției anumitor altor indicatori de prejudiciu, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, confirmă, de asemenea, tendințele expuse la considerentul 92 din regulamentul provizoriu.
(66)
Prin urmare, concluziile enunțate la considerentele 93 și 94 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
(67)
Ținând seama de cele de mai sus, se confirmă că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURĂ DE CAUZALITATE
5.1. Impactul importurilor din RPC
(68)
După cum se menționează în tabelul 2 de mai sus, datele comunicate de către părțile care au cooperat au arătat că, în cursul perioadei în cauză, volumul importurilor din RPC a crescut semnificativ (99 %), în timp ce cota lor de piață a crescut cu 15 puncte procentuale. În cursul aceleiași perioade, prețurile de import ale mecanismelor originare din RPC au scăzut cu 11 % și subcotarea globală observată pentru toți producătorii-exportatori chinezi pe piața comunitară în cursul perioadei de anchetă a atins 38 %.
(69)
După cum se indică la considerentul 97 din regulamentul provizoriu, ancheta a confirmat o coincidență cronologică între un aflux de produse importate la preț mic în condiții de dumping și deteriorarea situației industriei comunitare. Între 2003 și perioada de anchetă, importurile chinezești au crescut considerabil, cu peste 42 de milioane de unități, și a fost observată o subcotare semnificativă a prețurilor. Astfel, importurile chinezești și-au majorat cota de piață cu 4 puncte procentuale. În cursul aceleiași perioade, industria comunitară a pierdut 12 % din cota de piață, chiar dacă ea și-a redus prețurile cu aproximativ 4 % și a reușit să-și crească volumul vânzărilor. Ținând seama de cele de mai sus, concluziile enunțate la considerentul 97 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
(70)
S-a confirmat că, după cum se arată la considerentul 98 din regulamentul provizoriu, exportatorii chinezi care practicau dumpingul au reușit să-și majoreze cota de piață și au devenit principalii actori pe piața comunitară, înlocuind industria comunitară în cursul perioadei în cauză.
5.2. Impactul importurilor din țări terțe
(71)
Ținând seama de datele comunicate de către părțile care au cooperat la anchetă și după cum se arată la considerentul 34, volumele importurilor provenind din țări terțe sunt după cum urmează:
Tabelul 10
2001
2002
2003
PA
Importuri provenind din alte țări decât RPC (în milioane de unități)
5,63
5,31
2,53
0
Indice
100
94
45
-
Cotă de piață
2,1 %
1,7 %
0,8 %
0
(72)
Pe baza acestor rezultate, s-a concluzionat că importurile în cantități mici provenind din țări terțe, care nu reprezentau decât aproximativ 2 % din piață în 2001 și au ajuns la 0 % în cursul perioadei de anchetă, nu puteau fi la originea prejudiciului suferit de industria comunitară.
(73)
Prin urmare, concluziile menționate la considerentele 99-101 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
5.3. Impactul importurilor de produse chinezești efectuate de către industria comunitară
(74)
Întrucât nu a fost comunicată nici o nouă informație, concluziile enunțate la considerentele 102-105 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
5.4. Efecte ale rezultatelor realizate la export de către industria comunitară
(75)
Ținând seama de revizuirea definiției industriei comunitare, au fost reexaminate rezultatele la export ale acestei industrii și posibilitatea ca rezultatele acesteia în ceea ce privește exportul de mecanisme cu levier să fi contribuit la prejudiciul suferit. Cantitățile exportate de către industria comunitară sunt indicate în tabelul de mai jos.
Tabelul 11
Indici 2001 = 100
2001
2002
2003
PA
Indice al exporturilor
100
66
59
46
(76)
Această nouă examinare a confirmat că piața de bază a industriei comunitare a fost întotdeauna cea a Comunității. Exporturile în afara Comunității au reprezentat 17 % din vânzările totale în 2001 și numai 7 % în cursul perioadei în cauză. Reculul a fost în special semnalat între 2001 și 2002, când vânzările la export au scăzut cu 34 %. Ulterior, exporturile au scăzut constant până la sfârșitul perioadei de anchetă. În conformitate cu informațiile disponibile, situația este similară celei descrise la considerentele 107-109 din regulamentul provizoriu.
(77)
O parte a susținut că pierderea la vânzările pe piețele de export suferită de către industria comunitară în cursul perioadei de anchetă a fost la originea prejudiciului său. Această parte a afirmat, de asemenea, că, în cazul în care se confruntă cu concurența pe piața sa de bază, o industrie sănătoasă ar trebui, în principiu, să-și reorienteze exporturile către țări terțe. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în fața unui dumping prejudiciabil pe piața comunitară, industria comunitară nu a fost în măsură să compenseze vânzările pierdute prin dezvoltarea exporturilor sale către țări terțe.
(78)
Ar trebui remarcat, de asemenea, faptul că Comunitatea reprezintă principala piață mondială a mecanismelor cu levier și a produsului său în aval, bibliorafturile care utilizează acest tip de mecanism. Pe de altă parte, ancheta s-a concentrat asupra situației economice a industriei comunitare pe piața comunitară. În consecință, analiza unui anumit număr de indicatori de prejudiciu, precum volumul vânzărilor, prețurile de vânzare și rentabilitatea, se bazează pe situația industriei comunitare exclusiv pe piața comunitară și nu este afectată de rezultatele la export.
(79)
În plus, chiar dacă scăderea volumului vânzărilor la export ar fi putut contribui la o degradare a anumitor indicatori de prejudiciu, precum producția, și ar fi putut avea un impact asupra situației industriei comunitare în ansamblul său, aceasta nu poate explica reducerea semnificativă a prețurilor practicate de industria comunitară, pierderile de cote de piață și scăderea rentabilității suferite de industria comunitară în cursul perioadei de anchetă, în ceea ce privește mecanismele cu levier vândute pe piața comunitară. În consecință, rezultatele la export nu au putut rupe legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria comunitară și importurile în condiții de dumping de produse originare din RPC.
(80)
Concluzia expusă la considerentul 110 din regulamentul provizoriu este, prin urmare, confirmată.
5.5. Rată de schimb
(81)
Anumite părți interesate au susținut că situația prejudiciabilă a industriei comunitare se explică, în principal, prin variația ratei de schimb EUR/USD, care a fost de ordinul a 40 % între 2001 și 2004. Fluctuația ratei de schimb ar fi unul dintre principalele motive pentru utilizatori în alegerea surselor lor de aprovizionare, între producătorii comunitari și cei din RPC. S-a declarat, de asemenea, că, în general, exportatorii chinezi își facturează vânzările către clienții stabiliți în Uniunea Europeană în USD și că, în cazul în care factura este eliberată în EUR, prețul este stabilit în funcție de rata de schimb EUR/USD convenită, de obicei, în momentul efectuării comenzii. Această modalitate ar avea ca efect compensarea creșterilor de prețuri în USD practicate de exportatorii chinezi în cursul acestei perioade. Prejudiciul constatat nu ar avea, prin urmare, nici o legătură cu un presupus dumping din partea RPC.
(82)
Se confirmă că rata de schimb între EUR și USD a variat semnificativ în cursul perioadei în cauză. Cu toate acestea, între 2003 și perioada de anchetă, fluctuația s-a limitat la maximum 10 %. În orice caz, este evident că variația ratei de schimb nu poate explica marja de dumping semnificativă observată în RPC în cursul perioadei de anchetă, întrucât calculele dumpingului nu au fost influențate de această variație.
(83)
O simulare a impactului ratei de schimb asupra prețurilor de vânzare practicate pe piața comunitară arată că exportatorii chinezi ar continua să practice o subcotare semnificativă în cursul perioadei în cauză, chiar și în absența unei fluctuații monetare. Mai important, presupusul efect al fluctuațiilor ratei de schimb nu poate fi considerat ca fiind un „alt factor”, în sensul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază. De fapt, „alt factor” în sensul dispoziției menționate mai sus vizează numai factori alții decât importurile în condiții de dumping. Cu toate acestea, rata de schimb aplicabilă determină prețul de export al importurilor în condiții de dumping, altfel spus, se raportează la importurile însele, în condiții de dumping, și nu la o altă cauză de prejudiciu pentru industria comunitară.
(84)
Ținând seama de cele de mai sus, se estimează că părțile nu au furnizat o probă care să demonstreze că fluctuațiile ratei de schimb puteau rupe legătura de cauzalitate observată între prejudiciul suferit de industria comunitară și importurile care fac obiectul unui dumping.
5.6. Creșterea prețului oțelului
(85)
Un utilizator a susținut că o gravă criză a oțelului a generat creșteri considerabile ale prețurilor principalelor materii prime utilizate la producerea mecanismelor cu levier în cursul perioadei în cauză. Potrivit acestui utilizator, prețul oțelului ar fi crescut cu 25-40 % în cursul primului trimestru din 2004.
(86)
Creșterile prețurilor în sectorul oțelului au avut loc într-adevăr în toată lumea și au avut, probabil, un impact asupra tuturor utilizatorilor de oțel, în special în cursul perioadei de anchetă. În consecință, reacția normală a utilizatorilor de oțel a fost să reflecte creșterile costurilor în prețul de vânzare al produselor lor în aval. Datele disponibile arată totuși că, în general, prețurile de export chinezești nu au crescut decât cu 5 % între 2003 și perioada de anchetă, respectiv în momentul crizei oțelului. Această constatare evidențiază faptul că, în ciuda unei creșteri a prețului oțelului de până la 40 %, producătorii-exportatori chinezi nu și-au ajustat prețurile de export și și-au exportat produsele la prețuri mici și în dumping pe piața comunitară în cursul perioadei în cauză.
(87)
Ancheta a arătat că costurile materiilor prime utilizate de industria comunitară au crescut semnificativ, în special în cursul perioadei de anchetă, dar că aceasta nu a putut să-și adapteze în consecință prețurile de vânzare datorită subcotării importante practicate la importurile la preț mic și în dumping de produse originare din RPC, pe piața comunitară.
(88)
Se confirmă, astfel, că prejudiciul suferit de industria comunitară nu se datorează, în mod esențial, creșterii prețului oțelului.
5.7. Concluzie cu privire la legătura de cauzalitate
(89)
Pe baza celor de mai sus, concluzia expusă la considerentul 111 din regulamentul provizoriu este, prin urmare, confirmată.
6. INTERESUL COMUNITĂȚII
6.1. Interesul industriei și al furnizorilor comunitari
(90)
În absența unor informații privind interesul industriei și al furnizorilor comunitari, concluziile expuse la considerentele 114-121 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
6.2. Interesul utilizatorilor și al importatorilor
(91)
Se reamintește că opt utilizatori și doi importatori stabiliți pe piața comunitară au răspuns, ceea ce reprezintă 51 % din consumul comunitar total. În general, utilizatorii sunt totodată și importatori, în sensul că importă mecanisme cu levier și fabrică bibliorafturi utilizând aceste mecanisme, acest din urmă produs situându-se în aval. Volumul total al activităților acestor părți este semnificativ, chiar dacă producția de bibliorafturi utilizând aceste mecanisme nu reprezintă decât 22 % din activitatea lor globală.
6.2.1. Lipsă de aprovizionare
(92)
Anumiți utilizatori și-au reiterat afirmația potrivit căreia instituirea unei măsuri antidumping generează o lipsă de aprovizionare în Comunitate, datorită capacităților de producție insuficiente ale industriei comunitare. Potrivit acestora, acest deficit de capacitate de producție față de cerere ar fi de 40-50 %. În consecință, aceștia se consideră obligați să importe și să plătească, astfel, drepturi vamale semnificative pentru a-și menține nivelul de activitate.
(93)
Ar trebui observat că utilizatorii nu au adus nici un mijloc de probă susținut corespunzător privind existența unei lipse de mecanisme cu levier pe piața comunitară înainte sau după instituirea măsurilor provizorii. În plus, industria comunitară și alți producători prezenți pe piața comunitară dispun de capacitate de producție. După caz, producătorii comunitari puteau face investiții suplimentare și puteau consolida, fără dificultate, forța de muncă pentru a răspunde cererii pe o piață care nu suferă nici o denaturare generată de practicile antidumping. Mai mult, piața comunitară nu este închisă importurilor din RPC și aceste produse vor fi în continuare accesibile tuturor utilizatorilor la prețuri care nu fac obiectului unui dumping. Se consideră, de asemenea, că această afirmație se bazează pe teama de o pierdere a competitivității industriei utilizatoare, aspect abordat la considerentele 94-97 de mai jos.
6.2.2. Competitivitatea industriei utilizatorilor
(94)
Instituirea de măsuri nu ar trebui să afecteze competitivitatea generală a industriei utilizatoare, dat fiind faptul că toți utilizatorii comunitari ar avea acces la alte surse de aprovizionare. Măsurile antidumping ar trebui, în principiu, să nu aibă nici un impact asupra activității de export a acestei industrii și creșterea costurilor de producție ar fi nesemnificativă.
(95)
Această eventuală creștere ar afecta societățile care achiziționează, în principal, produse la preț mic importate în condiții de dumping din China. În cel mai favorabil scenariu, măsurile preconizate ar putea genera, ținând seama de actuala cotă de piață deținută de industria comunitară, o creștere medie de 2 % a costului produsului fabricat în aval. În cel mai defavorabil scenariu, creșterea costului ar atinge 3 %. Cu toate acestea, creșterea aceasta ar putea chiar să fie atenuată dacă utilizatorii sunt capabili să transfere o parte din aceste costuri clienților lor, ceea ce nu se poate exclude.
(96)
Cu toate acestea, după cum se explică la considerentul 128 din regulamentul provizoriu, instituirea de măsuri antidumping ar trebui să genereze o creștere a concurenței efective pe piața comunitară și restabilirea cotei de piață și a situației economice ale industriei comunitare. Aceasta ar trebui, pe termen scurt, să conducă la îmbunătățirea concurenței efective și la prevenirea oricărei creșteri nejustificate a prețurilor pe piața comunitară.
(97)
În ansamblu, se confirmă, prin urmare, că un efect negativ asupra costurilor suportate de anumiți utilizatori nu este de natură să împiedice instituirea de măsuri.
6.3. Concluzie cu privire la interesul Comunității
(98)
Ancheta a arătat că, probabil, în absența măsurilor împotriva importurilor în condiții de dumping, industria comunitară ar dispărea, dat fiind faptul că aceasta este deja într-o situație financiară foarte precară. Acest fapt ar conduce, în mod sigur, la o dependență a producătorilor de bibliorafturi cu mecanisme cu levier de sursele externe de aprovizionare și la o reducere semnificativă a concurenței. Instituirea măsurilor antidumping ar trebui să restabilească condiții reale de schimb fără să impună constrângeri și fără să aducă avantaje nejustificate pentru toate părțile care vând și cumpără mecanisme cu levier pe piața comunitară.
(99)
În consecință, se concluzionează că instituirea unor măsuri compensatorii definitive nu ar fi contrară interesului Comunității.
7. DREPT ANTIDUMPING DEFINITIV
7.1. Nivel de eliminare a prejudiciului
(100)
Pe baza metodei expuse la considerentele 133-136 din regulamentul provizoriu, s-a calculat un nivel de eliminare a prejudiciului pentru a stabili nivelul măsurilor care urmează a fi instituite.
(101)
Pentru calcularea marjei de prejudiciu în regulamentul provizoriu, profitul țintă al industriei comunitare a fost fixat la 5 %, nivel corespunzător unei estimări prudente și care putea fi scontat în mod rezonabil în absența unui dumping prejudiciabil.
(102)
O parte a susținut că marja de prejudiciu nu trebuia să se bazeze pe costul de producție al industriei comunitare majorat cu un profit rezonabil, dat fiind faptul că industria comunitară nu este eficientă și costurile sale de producție sunt superioare față de cât ar trebui să fie. Cu toate acestea, partea aceasta nu a prezentat nici un mijloc de probă în sprijinul afirmațiilor sale. Ancheta nu a justificat, în nici un fel, abaterea de la metodologia aplicată la considerentul 134 din regulamentul provizoriu.
(103)
În absența oricărui nou comentariu asupra acestui aspect, metodologia expusă la considerentele 133-136 din regulamentul provizoriu este confirmată.
7.2. Măsuri definitive
(104)
Ținând seama de cele de mai sus și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituit un drept antidumping definitiv la nivelul marjelor de dumping calculate în ceea ce privește importurile de mecanisme cu levier originare din RPC, dat fiind că este confirmat că, în toate cazurile, marjele de prejudiciu au fost superioare marjelor de dumping constatate.
(105)
Ținând seama de cele de mai sus, drepturile definitive ar trebui stabilite după cum urmează:
Societate
Marjă de dumping
Dongguan Nanzha Leco Stationery
27,1 %
Toate celelalte societăți
47,4 %
(106)
Nivelul dreptului individual precizat în prezentul regulament s-a stabilit pe baza concluziilor prezentei anchete. Acesta reflectă, prin urmare, situația constatată pentru societatea în cauză în cursul prezentei anchete. Acest nivel al dreptului (spre deosebire de dreptul național aplicabil „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societatea, și, prin urmare, de persoana juridică specifică menționată. Produsele importate fabricate de alte societăți ale căror nume și adrese nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile în legătură cu societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de acest nivel și se vor supune nivelului dreptului aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(107)
Orice cerere de aplicare a acestui nivel individual al dreptului antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată imediat Comisiei (3) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, precum și de vânzările interne și la export care rezultă din această schimbare a denumirii sau din crearea acestor noi entități de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat în consecință, dacă este necesar, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de un nivel al dreptului individual.
(108)
Pentru a garanta buna aplicare a dreptului antidumping, nivelul rezidual al dreptului nu ar trebui să se aplice doar exportatorilor care nu au cooperat, ci și societăților care nu au exportat produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă. Totuși, acestea din urmă sunt invitate, imediat ce îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf din regulamentul de bază, să prezinte o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul respectiv, astfel încât situația lor individuală să poată fi examinată.
8. PERCEPEREA DREPTURILOR PROVIZORII
(109)
Ținând seama de mărimea marjelor de dumping constatate și de importanța prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesar să se perceapă definitiv sumele depuse în temeiul dreptului antidumping provizoriu instituit prin Regulamentul (CE) nr. 134/2006 al Comisiei la nivelul dreptului definitiv instituit. În cazul în care dreptul definitiv este inferior dreptului provizoriu, numai sumele depuse în temeiul dreptului definitiv trebuie percepute definitiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de mecanisme cu levier utilizate pentru arhivarea foilor și a altor documente în legături sau bibliorafturi, clasificate la codul NC ex 8305 10 00 (cod TARIC 8305100050), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul dreptului antidumping definitiv aplicabil la prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de către societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:
Fabricant
Drept antidumping
Cod adițional TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationery
27,1 %
A729
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, China
Toate celelalte societăți
47,4 %
A999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Sumele depuse în temeiul drepturilor antidumping provizorii instituite prin Regulamentul (CE) nr. 134/2006 al Comisiei la importurile de mecanisme cu levier utilizate pentru arhivarea foilor și a altor documente în legături sau bibliorafturi clasificate la codul NC ex 8305 10 00 (cod TARIC 8305100050) și originare din Republica Populară Chineză sunt percepute definitiv la nivelul dreptului definitiv instituit prin prezentul regulament. Sumele depuse peste nivelul dreptului antidumping definitiv sunt eliberate.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 24 iulie 2006.