32002R0215
L 035/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 215/2002 AL CONSILIULUI
din 28 ianuarie 2002
de impunere a unui drept antidumping definitiv pentru importurile de feromolibden originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de Comisie, după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1612/2001 (2) (denumit în continuare „regulament provizoriu”), Comisia a instituit un drept antidumping provizoriu pentru importurile de feromolibden originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”), înregistrate sub codul NC 7202 70 00.
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(2)
După comunicarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis impunerea măsurilor antidumping provizorii pentru importurile de feromolibden din China, mai multe părți interesate și-au prezentat observațiile în scris. Părților care au solicitat aceasta, li s-a oferit posibilitatea de a fi audiate.
(3)
Comisia a continuat să cerceteze și să verifice toate informațiile considerate necesare pentru obținerea concluziilor definitive.
(4)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea impunerii unui drept antidumping definitiv pentru importurile de feromolibden originare din China și perceperea definitivă a sumelor depuse sub formă de drept provizoriu. Părților li s-a acordat un termen pentru a-și formula observațiile în urma primirii acestei comunicări.
(5)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și după caz, concluziile au fost modificate în consecință.
C. PRODUS EXAMINAT ȘI PRODUS SIMILAR
(6)
În lipsa unui nou argument privind produsul examinat și produsul similar, concluziile enunțate la motivele 13 -17 din regulamentul provizoriu se confirmă.
D. DUMPING
1. Metodologie generală
(7)
Unii producători-exportatori chinezi au susținut că termenul precizat în avizul de inițiere privind recurgerea sau nu la eșantionare a creat o incertitudine juridică considerabilă referitoare la termenele pentru prezentarea răspunsurilor la chestionar iar Comisia ar fi trebuit să fie mai puțin strictă în ceea ce privește respectarea termenelor obligatorii.
(8)
De fapt, avizul standard de inițiere utilizat pentru prezenta procedură indică în mod clar termenele și datele limită pentru prezentarea tuturor informațiilor cerute. De asemenea, Comisia a furnizat părților interesate precizări suplimentare privind diferitele etape ale procedurii și s-a arătat disponibilă să răspundă oricăror nelămuriri sau întrebări, dacă era necesar. De altfel, Comisia a dovedit o deosebită toleranță în privința anumitor producători-exportatori care au avut dificultăți în ceea ce privește prezentarea informațiilor cerute. În sfârșit, serviciile Comisiei au decis să nu se recurgă la eșantionare numai datorită numărului limitat de producători-exportatori care au cooperat. Acest număr fiind considerat rezonabil, serviciile Comisiei și-au bazat concluziile pe informațiile furnizate la termen de către totalitatea producătorilor-exportatori care au cooperat. În acest caz, orice alegație de incertitudine juridică este nefondată și nu se poate pretinde în nici un caz că un producător-exportator a fost lezat de hotărârea de a nu se recurge la eșantionare sau de momentul în care s-a luat această decizie.
(9)
Comisia a reexaminat tratamentul acordat unui exportator chinez care a respectat termenul pentru prezentarea răspunsurilor la chestionar, dar care nu a cerut să beneficieze nici de statutul de economie de piață, nici de tratament individual. S-a considerat că această societate a cooperat, iar tranzacțiile sale la export au fost incluse printre cele ale altor exportatori care au cooperat pentru a se calcula dumpingul și a se evalua marja de dumping la scară națională.
2. Retragerea statutului de economie de piață și a tratamentului individual
(10)
Se reamintește că în etapa provizorie, un exportator a beneficiat de statutul de economie de piață, iar alți trei au beneficiat de tratamentul individual. De atunci, Comisiei i s-au adus la cunoștință informații importante care au dus la concluzia că în etapa definitivă nu se mai justifică aplicarea ratelor dreptului individual.
(11)
S-a stabilit că, la puțin timp după publicarea Regulamentului provizoriu, Camera chineză de comerț a metalelor și mineralelor (Minmetals) a organizat o reuniune la care s-a hotărât înființarea unui grup de producători chinezi de feromolibden („Grup de coordonare al Camerei chineze de comerț a metalelor și mineralelor pentru feromolibden și produse pe bază feromolibden”) reprezentând 70 % din producția chineză, grup care a acceptat să aplice restricțiile de preț și să limiteze exportul de feromolibden către Comunitate. Acest grup reunește 25 de producători din care cea mai mare parte nu a cooperat la procedură și nici măcar nu a încercat să demonstreze că își desfășoară activitatea respectând principiile economiei de piață, fără intervenția statului. Președintele acestui grup este salariatul unei întreprinderi de stat care este principalul producător de feromolibden din China și care nu a cooperat la ancheta antidumping. În ceea ce privește vicepreședintele, acesta provine din societatea care a beneficiat de statutul de economie de piață în etapa provizorie a anchetei. Producătorilor în cauză li s-au atribuit volume de export individuale care se pare că au fost determinate în funcție de nivelul drepturilor antidumping provizorii. Astfel, societățile supuse unui drept redus au beneficiat de contingente excesive. Societatea căreia i s-a acordat statutul de economie de piață și căreia i-a fost impusă dreptul cel mai redus (3,6 %), dispunea de un contingent de export care depășea capacitatea ei de producție și care corespundea la peste o treime din volumul total pe care acest grup intenționa să-l exporte către Comunitate. De altfel, grupul avea ca scop declarat eludarea drepturilor antidumping.
(12)
Toate părțile în cauză, mai ales cele care au cooperat și Camera de comerț implicată, au fost informate de preocuparea Comisiei pentru acest aspect și au fost invitate să comenteze concluziile. La invitație au răspuns toate părțile, cu excepția Camerei de comerț. Ele au confirmat înființarea unei asociații a producătorilor de feromolibden, unele dintre ele susținând că ar fi ilogic ca, pe baza deciziilor interne ale grupului, să se deducă existența unei intervenții din partea statului sau să se revină asupra concluziilor privind statutul de economie de piață și tratamentul individual. Un anumit număr de părți au afirmat de asemenea că Ministerul chinez al comerțului (MOFTEC) nu este implicat în acest caz și că rezoluțiile luate de grup nu i-au fost supuse spre aprobare.
(13)
Cu toate acestea, aranjamentul în cauză este în mod clar incompatibil cu criteriul liberei determinări a prețurilor și a cantităților de export, criteriu care ar trebui respectat pentru a fi acordat sau menținut statutul de economie de piață și cel al tratamentului individual. Mai mult, restricțiile la export care au fost adoptate sub auspiciile Camerei de comerț în colaborare cu mai multe societăți de stat indică în mod cert o intervenție semnificativă din partea statului și un risc serios de eludare a drepturilor. Mai mult, o înțelegere de acest tip constituie o tentativă clară și deliberată de tranzitare a exporturilor unei societăți prin intermediul altei societăți supuse unui drept antidumping inferior pentru a se eluda astfel de drepturi. De asemenea, ar trebui reținut că, în cazul în care acest aranjament ar fi fost descoperit într-o fază incipientă a anchetei, societăților respective nu li s-ar fi acordat nici statutul de economie de piață și nici tratamentul individual.
(14)
În mod normal, informațiile privind etapa ulterioară perioadei de anchetă nu ar trebui luate în considerare, dar în aceste circumstanțe excepționale a fost necesar să se țină seama de evoluția situației, care a evidențiat caracterul nefondat al concluziilor stabilite în etapa provizorie. În lumina acestor noi informații, s-a concluzionat că există suficiente elemente de probă pentru invalidarea concluziilor provizorii privind tratamentul individual; în consecință, se anulează tratamentul individual acordat anumitor societăți prin regulamentul provizoriu. Societăților în cauză li se va atribui marja calculată la scară națională pentru China.
(15)
În ceea ce privește statutul de economie de piață acordat unei societăți care a cooperat, se reamintește că această societate a declarat în răspunsul la chestionar că deciziile sale privind, între altele, prețurile, producția și vânzările erau adoptate ținând seama de semnalele de pe piață care reflectau cererea și oferta, fără intervenția semnificativă a statului. De asemenea, s-a subliniat că acordarea acestui statut, în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale articolului 2, alineatul (7) din regulamentul de bază, ar trebui fondată pe elemente de probă suficiente care să demonstreze că producătorul își desfășoară activitatea în condițiile unei economii de piață. Cu toate acestea, în acest caz, s-a constatat că societatea în cauză își aliniază activitățile și deciziile comerciale nu numai la cele ale societăților care nu respectau criteriile de acordare a statutului de economie de piață, dar și la cele ale societăților de stat care nu au cooperat la anchetă. De altfel, ea pare dispusă să exporte produse pe care nu are capacitatea de a le produce la prețurile minime convenite de grup. Acest comportament este, în mod clar, contrar declarațiilor sale anterioare și incompatibil cu unul dintre principalele criterii care permit acordarea statutului de economie de piață, și anume că deciziile întreprinderilor privind, printre altele, prețurile, producția și vânzările ar trebui luate ținându-se seama de semnalele pieței.
(16)
În principal, pentru a evalua dacă o societate poate beneficia sau nu de statutul de economie de piață, Comisia își bazează concluziile pe situația din timpul anchetei. În cazul în care în această perioadă s-au respectat criteriile expuse la articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia poate presupune în mod rezonabil că societatea va continua să își desfășoare activitatea cu un grad suficient de independență în raport cu statul și în conformitate cu principiile economiei de piață. Cu toate acestea, în cazul de față, societatea care aparent respecta aceste principii în perioada anchetei și-a modificat comportamentul după ce i s-a aplicat o marjă de dumping individuală. Prin urmare, se pare că în prezent ea nu mai operează potrivit principiilor economiei de piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, că este supusă unor intervenții din afară și că participă la un angajament privind restricțiile la export în privința prețurilor și cantităților. De asemenea, se pare că ea nu își desfășoară activitatea decât cu intervenția semnificativă a statului. În mod normal, informațiile privind etapa următoare perioadei de anchetă nu ar trebui luate în considerare, dar în aceste circumstanțe excepționale a trebuit să se țină seama de evoluția situației, care a evidențiat caracterul nefondat al concluziilor rezultate din etapa provizorie.
(17)
În lumina acestor noi informații, s-a stabilit că pentru această societate nu se poate menține concluzia privind acordarea statutului de economie de piață. Mai mult, această societate nu ar trebui să mai beneficieze de aplicarea dreptului individual. Statutul de economie de piață acordat în perioada precedentă societății Nanjing Metalink este deci retras, iar societății i se va atribui de acum înainte marja de dumping calculată la scară națională pentru China.
(18)
Ar trebui reținut că indiferent de caz, la constatarea unui angajament de felul celui descris anterior în contextul unei anchete privind o țară cu o economie de piață cu drepturi depline, instituțiile nu au decât alternativa de aplicare a dreptului antidumping la scară națională, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, aplicarea unor rate ale dreptului individual nefiind adecvată.
3. Valoarea normală
(a) Țara analoagă
(19)
Unii producători-exportatori au susținut că informațiile furnizate de societățile americane care au cooperat nu constituie o bază fiabilă pentru determinarea valorii normale și au contestat concluzia Comisiei potrivit căreia vânzările realizate de societățile americane în perioada anchetei nu s-au efectuat în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(20)
De fapt, informațiile comunicate de cele două societăți americane care au cooperat au fost verificate integral de Comisie la sediile acestor societăți din Statele Unite ale Americii. Comisia s-a convins deci de exactitatea și fiabilitatea informațiilor furnizate de aceste societăți în sensul prezentei proceduri și ea confirmă că valoarea normală continuă să se bazeze pe cea stabilită pentru țara analoagă.
(21)
Anumiți producători-exportatori au susținut că este inadecvat să se utilizeze informațiile furnizate de una dintre societăți, pe motiv că este vorba mai degrabă de o întreprindere care prelucrează produsul respectiv decât despre o întreprindere producătoare iar alții au cerut o ajustare pentru a se ține seama de costurile excepționale legate de procesul de prelucrare.
(22)
În consecință, Comisia a reexaminat temeinicia utilizării informațiilor comunicate de societatea care prelucrează cu scopul de a calcula valoarea normală în cadrul prezentei proceduri. De asemenea, ea a ținut seama de importanța ca aceste date să fie cât se poate de complete și reprezentative. În acest sens, s-a concluzionat că deși informațiile referitoare la societatea care prelucrează produsul examinat nu erau considerate în calcule, valoarea normală este fundamentată pe date fiabile și reprezentative. În consecință și ca răspuns la temerile producătorilor-exportatori chinezi în cauză, s-a decis să nu se utilizeze datele societății pentru stabilirea valorii normale. În orice caz, această schimbare metodologică a avut un efect minim.
(23)
De asemenea, doi producători-exportatori au cerut ajustări pe baza diferențelor legate de costurile pentru protecția mediului și de pierderile de molibden. După cum s-a indicat în regulamentul provizoriu, serviciile Comisiei au evaluat temeinicia acestor cereri. În această privință, s-a reținut că societățile chineze sunt supuse unei legislații și unor norme privind protecția mediului, si deși acestea nu sunt identice cu cele din Statele Unite ale Americii, totuși, nu este clar și nu s-a demonstrat în ce măsură eventualele diferențe ar putea afecta comparabilitatea prețurilor. Între altele, dacă examinăm acest punct ținând seama de cererea referitoare la pierderile de molibden, probabilitatea unei incidențe semnificative asupra comparabilității prețurilor este și mai redusă.
(24)
Într-adevăr, argumentul potrivit căruia pierderile de molibden ar fi potențial mai ridicate în China decât în Statele Unite ale Americii înseamnă că producătorii americani sunt mai eficienți decât cei chinezi. Orice diferență la nivelul costurilor legate de protecția mediului ar fi deci cel puțin parțial compensată printr-un proces de producție mai eficient. În orice caz, în lipsa unei cuantificări precise a pretinselor diferențe legate de costurile privind protecția mediului și pierderilor de molibden, Comisia concluzionează că nu s-a demonstrat nici un eventual impact asupra comparabilității prețurilor; în consecință, nu se acordă nici o ajustare pentru acest motiv.
(25)
Cu excepția excluderii informațiilor furnizate de societatea prelucrătoare a produsului respectiv, așa cum s-a indicat mai sus, metoda de stabilire a valorii normale expusă la motivele 38 la 40 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(b) Prețul de export
(26)
Prețurile de export au fost calculate în conformitate cu articolul 2, alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor de export plătite sau de plătit în mod real pentru produsul examinat către primul cumpărător independent.
(c) Comparație
(27)
Se confirmă metoda prezentată la motivele 49 și 50 din regulamentul provizoriu.
(28)
Doi producători-exportatori au susținut că efectuarea calculelor ar trebui să se bazeze pe cele două grade indicate în Metal Bulletin. Cu toate acestea, metoda utilizată în regulamentul provizoriu, respectiv diferențierea calculelor în funcție de conținutul exact de molibden este considerată mai precisă, în măsura în care ea ține seama de variațiile conținutului și permite o mai bună comparație cu valoarea normală, deoarece producătorii din țara analoagă au furnizat datele cerute pe baza conținutului de molibden.
(d) Marja de dumping
(29)
Ținând seama de modificările privind statutul de economie de piață și tratamentul individual expuse anterior, tuturor producătorilor-exportatori care au cooperat li se aplică de acum înainte marja de dumping calculată la scară națională pentru Republica Populară China. Modul de calcul al acestei marje, prezentat la motivele 51-54 din regulamentul provizoriu, se confirmă.
(30)
Marja de dumping stabilită pe această bază la scară națională pentru Republica Populară Chineză este de 38,5 %.
E. INDUSTRIA COMUNITARĂ
(31)
În lipsa unui nou argument privind producția comunitară și definiția industriei comunitare, se confirmă concluziile enunțate la motivele 56 - 60 din regulamentul provizoriu.
F. PREJUDICIUL
1. Consumul comunitar
(32)
S-a afirmat că industria comunitară nu cuprinde decât societăți reclamante care susțin plângerea, deci informațiile furnizate de alți operatori din Comunitate nu ar trebui luate în considerare în sensul examinării prejudiciului.
(33)
Ar trebui reținut că volumul vânzărilor altor operatori din Comunitate nu a fost utilizat decât pentru stabilirea consumului comunitar și nu pentru a aprecia indicatorii economici privind situația industriei comunitare. Dacă vânzările altor operatori nu ar fi fost luate în considerare, consumul aparent din Comunitate ar fi fost subestimat.
(34)
Ținând seama de cele menționate anterior, concluziile privind consumul comunitar enunțate la motivele 61 - 63 din regulamentul provizoriu se confirmă.
2. Importurile originare din Republica Populară Chineză
(a) Volumul și cota de piață pentru importurile în cauză
(35)
În lipsa unui nou argument privind volumul și cota de piață ale importurilor în cauză, se confirmă concluziile enunțate la motivele 64 și 65 din regulamentul provizoriu.
(b) Prețul importurilor în cauză
(i) Evoluția prețurilor
(36)
În lipsa de noi informații privind evoluția prețurilor, se confirmă concluziile enunțate la motivul 66 din regulamentul provizoriu.
(ii) Subcotarea prețurilor
(37)
Două părți interesate au contestat utilizarea datei facturării pentru conversia în euro a monedei utilizate pentru tranzacția de export. Ele au evidențiat faptul că, în măsura în care a trecut circa o lună între facturare și importul de mărfuri în Comunitate, conversia ar trebui efectuată pe baza cursului de schimb în vigoare în luna următoare celei de facturare. Ele au susținut că, în caz contrar, ar trebui utilizat un curs de schimb mediu, stabilit pentru întreaga perioadă a anchetei.
(38)
Așa cum este prevăzut în regulamentul de bază, cursul de schimb utilizat pentru conversia monedelor în scopul calculării marjei de dumping este cel în vigoare la data vânzării, care este în mod normal cea a facturării, în afară de cazul în care o altă dată este mai adecvată pentru stabilirea condițiilor materiale ale vânzării. În acest context, nu s-a furnizat nici o informație care să arate că data vămuirii ar fi mai adecvată. Astfel, pentru exportatori și pentru industria comunitară, conversia monedelor a fost efectuată în același stadiu, respectiv la data facturării, fără a se ține seama de data livrării sau a vămuirii. Având în vedere cele menționate anterior, s-a considerat că metoda conversiei în euro utilizată în etapa provizorie este adecvată pentru compararea prețurilor. În consecință, cererea a fost respinsă.
(39)
Doi producători-exportatori au susținut faptul că prețurile de export ar trebui ajustate din cauza diferențelor legate de stadiul comercial, în măsura în care producătorii-exportatori vând produsul respectiv unor comercianți, în timp ce industria comunitară îl vinde utilizatorilor finali.
(40)
Ar trebui reținut că s-a constatat că industria comunitară vinde produsul prin intermediul diferitelor circuite comerciale, formate din comercianți și din utilizatori finali. Mai mult, nu s-a constatat nici o diferență de preț consistentă sau semnificativă în funcție de circuitul de vânzare utilizat. În consecință, cererea privind ajustarea prețului datorită diferențelor legate de stadiul comercial a fost respinsă.
(41)
În etapa provizorie, prețurile CIF ale producătorilor-exportatori au fost comparate cu cele ale industriei comunitare calculate la nivelul franco fabrică. Pentru a permite o comparație echitabilă, doi producători-exportatori au cerut ajustarea prețurilor industriei comunitare din cauza costurilor legate de închirierea antrepozitelor.
(42)
S-a considerat că nu ar trebui efectuată nici o ajustare prețurilor industriei comunitare privind costurile de antrepozit în măsura în care prețurile producătorilor-exportatori utilizate pentru calcul includ aceste costuri printre cele care se fac după efectuarea importului și care au fost adăugate la prețurile de export, așa cum se indică la motivul 67 din regulamentul provizoriu. În consecință, cererea a fost respinsă.
(43)
Ținând cont de tratarea unui producător-exportator suplimentar, despre care se consideră că a cooperat, în etapa definitivă, de retragerea statutului de economie de piață și a tratamentului individual, de argumentele menționate anterior și de corectarea erorilor materiale din regulamentul provizoriu, diferența de preț exprimată în procente a prețurilor medii ponderate ale industriei comunitare, respectiv marja de subcotare medie ponderată a prețurilor la scară națională, este de 13,8 %.
3. Situația industriei comunitare
(44)
În lipsa unui nou element privind constatările referitoare la factorii menționați anterior, se confirmă concluziile enunțate la motivele 71 - 90 din regulamentul provizoriu.
4. Concluzie privind prejudiciul
(45)
În regulamentul provizoriu s-a concluzionat că industria comunitară a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei. S-a constatat că între 1997 și perioada anchetei, volumul importurilor de feromolibden chinezesc care fac obiectul unui dumping a crescut cu 70 % în timp ce cota lor de piață a crescut de la aproximativ 34 % la aproape 49 %. Cea mai puternică creștere s-a produs între 1999 și perioada anchetei, atunci când volumul importurilor a crescut cu 41 % iar cota lor de piață a câștigat 9,4 puncte procentuale.
(46)
Între 1997 și perioada anchetei, evoluția situației industriei comunitare a cunoscut două faze distincte:
-
între 1997 și 1999 producția, vânzările, cota de piață și rentabilitatea s-au îmbunătățit, industria comunitară profitând de diminuarea volumului vânzărilor și a cotei de piață a altor operatori din Comunitate;
-
între 1999 și perioada anchetei, care a coincis cu cea mai puternică creștere a importurilor chineze, producția s-a diminuat cu 19 %, volumul vânzărilor cu 17 %, cota de piață cu mai mult de 7 puncte procentuale iar rentabilitatea a ajuns la un nivel cuprins între 0 și 2 %. Astfel, în timpul acestei perioade, în ciuda unei creșteri a consumului comunitar, volumul vânzărilor industriei comunitare s-a diminuat, ceea ce a determinat o scădere a cotei sale de piață.
(47)
O eroare materială s-a strecurat în a doua frază de la motivul 92 din regulamentul provizoriu care ar trebui înțeleasă astfel: „Deși în perioada examinată producția și volumul vânzărilor sale au crescut, industria comunitară nu a reușit să se ridice la nivelul creșterii consumului din Comunitate înregistrat între 1999 și perioada anchetei.”
(48)
S-a afirmat că dacă se examinează perioada cuprinsă între 1997 și perioada anchetei, situația industriei comunitare nu s-a deteriorat. De asemenea, concluziile privind prejudiciul nu se pot baza pe o deteriorare a situației industriei comunitare în cursul ultimei părți a perioadei examinate, respectiv între 1999 și perioada anchetei.
(49)
Obiectivul unei anchete antidumping este acela de a evalua incidența importurilor care fac obiectul unui dumping asupra situației industriei comunitare în perioada anchetei, care este cea examinată pentru a determina existența dumpingului. În acest sens, perioada care precede etapa anchetei servește numai ca indicator pentru aprecierea evoluției situației industriei comunitare, pentru a se stabili dacă situația din perioada anchetei poate fi calificată drept prejudiciabilă. De altfel, în loc să se compare situația de început cu cea de la sfârșitul perioadei, examinarea situației economice a industriei comunitare ar trebui să țină seama de evenimentele care s-au produs în perioada examinată, așa cum s-a făcut în regulamentul provizoriu.
(50)
S-a concluzionat că analiza situației industriei comunitare realizată în etapa provizorie satisface exigențele regulamentului de bază.
(51)
În lipsă de noi informații privind situația industriei comunitare și ținând seama de cele menționate anterior, se confirmă concluziile referitoare la prejudiciul suferit de industria comunitară enunțate la motivele 91 - 93 din regulamentul provizoriu.
G. CAUZALITATEA
(52)
Anumite părți interesate au afirmat că eventualul prejudiciu suferit de industria comunitară a fost cauzat de unul sau mai mulți dintre următorii factori:
(i) Evoluția prețurilor la materiile prime
(53)
O parte interesată a argumentat că prețurile industriei comunitare le-au urmat pe cele ale materiilor prime și deci fluctuația acestora nu putea fi atribuită prețurilor importurilor originare din China.
(54)
Ancheta a arătat că principala materie primă utilizată în producția de feromolibden este MoO3 și că ar trebui să existe o legătură între prețurile la acest produs și cel al feromolibdenului, orice fluctuație a prețului MoO3 antrenând automat o variație a costurilor materiilor prime pentru industria comunitară. În consecință, producătorii de feromolibden nu dispun de o marjă prea mare pentru a-și fixa prețurile. Într-adevăr, într-o piață transparentă, utilizatorii produsului examinat urmăresc cu atenție prețurile la MoO3 pentru a avea o poziție bună la negocierea prețurilor pentru feromolibden.
(55)
Ar trebui reținut că în perioada examinată, prețurile industriei comunitare au avut tendința de a urma evoluția costurilor materiilor prime. În același timp, ținând seama de existența importurilor originare din China efectuate la prețuri inferioare celor ale industriei comunitare pe toată perioada examinată, cu excepția anului 1998, prețurile industriei comunitare nu au putut urma creșterea costului total de producție între 1999 și perioada anchetei. În această privință, ar trebui reținut că între 1999 și perioada anchetei, ceea ce coincide cu o creștere semnificativă a importurilor originare din China pe piața Comunității, producția și utilizarea capacităților industriei comunitare s-au diminuat antrenând o creștere a costurilor. Creșterea costurilor cu 8 % constatată în perioada anchetei și care nu a putut fi reflectată în întregime de prețurile de vânzare, a dus la deteriorarea rentabilității până la un nivel insuficient pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a industriei comunitare.
(56)
S-a concluzionat că evoluția prețurilor materiilor prime nu a contribuit în mod semnificativ la deteriorarea situației industriei comunitare. În schimb, este rezonabil să se considere că, în absența exporturilor care fac obiectul unui dumping originare din China, nivelul prețurilor și cota de piață a industriei comunitare ar fi fost mult mai ridicate. Ținând seama de cele menționate anterior și în lipsa altor informații asupra acestui punct, se confirmă concluziile enunțate la motivele 104 - 107 din regulamentul provizoriu.
(ii) Lipsa accesului industriei comunitare la resursele naturale de molibden
(57)
S-a afirmat că prejudiciul suferit de industria comunitară poate fi atribuit lipsei accesului la resursele naturale de molibden, care îi reduce semnificativ eficiența. În schimb, accesul producătorilor chinezi de feromolibden la asemenea resurse ar putea fi la originea pretinsei lor competivități.
(58)
În primul rând, ar trebui reținut că unul dintre producătorii care formează industria comunitară este o întreprindere integrată în amonte care produce MoO3 și că nu s-a oferit nici un mijloc de probă care să demonstreze pretinsul efect pozitiv pe care o asemenea integrare ar putea-o avea asupra competitivității industriei comunitare.
(59)
În al doilea rând, ar trebui reținut că deși China dispune de resurse naturale de molibden, ea și-a redus producția începând cu 1998. Mai mult, informațiile furnizate de o parte interesată indică faptul că ea importă cantități substanțiale de produse din molibden, în principal concentrat de molibden. În consecință, situația actuală contrazice pretinsul avantaj competitiv al Chinei.
(60)
În sfârșit, s-a constatat că, în perioada anchetei, importurile de feromolibden originare din China se efectuau la prețuri de dumping și în cantități importante și că acest lucru coincidea cu reducerea cotei de piață deținute anterior de industria comunitară.
(61)
Ținând seama de cele menționate anterior, nu se poate avansa ideea că prejudiciul suferit de industria comunitară se datorează lipsei de acces la resursele naturale de molibden.
(iii) Probleme inerente pentru piața molibdenului
(62)
S-a susținut că examinarea legăturii de cauzalitate din regulamentul provizoriu este eronată în măsura în care nu a ținut seama de incidența ciclului de afaceri al industriei din amonte (industria cuprului) și nici de cel al industriei din aval (industria siderurgică) asupra prejudiciului suferit de industria comunitară. S-a susținut că prejudiciul suferit de industria comunitară era inerent pentru piața molibdenului deși nu s-a adus nici un mijloc de probă în sprijinul acestui argument.
(63)
În primul rând, ar trebui reținut că, în regulamentul provizoriu, Comisia a examinat incidența evoluției prețurilor materiei prime folosite în producția de feromolibden, și anume MoO3, asupra situației industriei comunitare și a constatat că această evoluție nu a contribuit la prejudiciul suferit de industrie.
(64)
În al doilea rând, MoO3 este obținut din concentrate de molibden care sunt la rândul lor obținute din extracția mineralelor brute sau sub formă de produse secundare rezultate din extracția de cupru.
(65)
În al treilea rând, în ceea ce privește industria din aval, în regulamentul provizoriu, Comisia a examinat evoluția consumului în raport cu dezvoltarea industriei siderurgice, principalul utilizator de feromolibden. S-a amintit în special că industria comunitară nu a putut profita de dezvoltarea pieței dintre 1999 și perioada anchetei în care consumul a crescut cu 14 % (ceea ce coincide cu reluarea ciclului economic al industriei siderurgice), iar volumul vânzărilor s-a diminuat cu 17 %.
(66)
Ținând seama de cele menționate anterior, nu se poate susține că prejudiciul suferit de industria comunitară rezultă dintr-o problemă inerentă pentru piața molibdenului.
(iv) Comportamentul producătorilor comunitari de feromolibden
(67)
O parte interesată a pretins că prejudiciul suferit de industria comunitară rezultă din comportamentul celor doi producători care formează industria comunitară și al altor doi operatori comunitari care dețin o poziție dominantă colectivă pe piața Comunității ținând seama de cota lor totală din piață. Nici o informație nu a fost furnizată în ceea ce privește comportamentul acestor producători pe piața Comunității, în afară de cea privind cota lor cumulată de piață.
(68)
Este necesar în primul rând să se observe că simplul fapt că aceste patru societăți care produc feromolibden în Comunitate dețin o cotă de piață cuprinsă între 40 și 44 %, nu poate fi prezumat drept cauză a prejudiciului suferit de industria comunitară (care nu este formată decât de două dintre cele patru societăți), ținând seama de lipsa oricărei indicații care ar putea dovedi că prejudiciul rezultă din poziția lor colectivă puternică din punct de vedere economic care permite ca ele să acționeze cu un grad de independență apreciabil față de concurenți, clienți și, în final, față de consumatori.
(69)
În al doilea rând, cele patru societăți care produc feromolibden în Comunitate ocupă o poziție diferită pe piață: cele două societăți care formează industria comunitară produc în special feromolibden în nume propriu pe care îl vând utilizatorilor, în timp ce celelalte două societăți transformă MoO3 în feromolibden în numele unor părți terțe (importatori/comercianți) în schimbul plății unei taxe.
(70)
În sfârșit, nici un mijloc de probă nu a permis să se stabilească că prejudiciul suferit de industria comunitară în perioada anchetei ar putea fi atribuit unei practici anticoncurențiale din partea sa.
(71)
S-a concluzionat deci că prejudiciul suferit de industria comunitară nu rezultă din propriul său comportament anticoncurențial.
(v) Importuri originare din alte țări terțe
(72)
S-a susținut că prejudiciul suferit de industria comunitară ar putea fi cauzat de importurile originare din Armenia și Iran.
(73)
Este cazul să se observe că în perioada anchetei, importurile originare din aceste țări reprezentau o cotă de piață de 3,4 % (pentru Armenia) și de 1,8 % (pentru Iran) și erau vândute la prețuri inferioare sau egale cu cele ale importurilor originare din China. De asemenea, ar trebui să se observe că și în cazul în care aceste importuri ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria comunitară ținând seama de cota lor de piață minimă în raport cu cea a importurilor din China (49,3 %), această contribuție rămâne marginală nefiind de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile originare din China și prejudiciul material suferit de industria comunitară.
(74)
Ținând seama de cele menționate anterior și în lipsa altor informații asupra importurilor din alte țări terțe, se confirmă concluziile enunțate la motivele 108 - 113 din regulamentul provizoriu.
(vi) Concluzie
(75)
Ținând seama de cele menționate anterior, se confirmă faptul că importurile în cauză luate separat au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3, alineatul (6) din regulamentul de bază, așa cum se arată la motivele 117 și 118 din regulamentul provizoriu.
H. INTERESUL COMUNITĂȚII
(76)
Anumite părți interesate au invocat ideea privind eventualul impact al măsurilor antidumping asupra industriei siderurgice, dar fără a le susține cu mijloace de probă pertinente.
(77)
În lipsă de noi elemente privind analiza interesului Comunității, se confirmă concluziile enunțate la motivele 120 - 147 din regulamentul provizoriu.
I. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(78)
O parte interesată a susținut că marja de profit considerată drept un minimum pe care industria comunitară l-ar putea realiza în lipsa unui dumping prejudiciabil nu este adecvată deoarece rentabilitatea industriei comunitare în alte sectoare comparabile este superioară.
(79)
Ar trebui să se observe că pentru a se calcula cuantumul necesar al dreptului în vederea eliminării efectelor dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile și să realizeze profitul brut pe care l-ar putea estima în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. În cazul de față, ținându-se seama în special de rentabilitatea vânzărilor altor produse de același tip fabricate de industria comunitară, s-a constatat că marja de profit de 5 % poate fi considerată un minimum pe care industria comunitară l-ar putea realiza în absența unui dumping prejudiciabil.
(80)
De asemenea, ar trebui să se observe că la calcularea marjei prejudiciului s-a ținut seama de argumentele prezentate privind ajustările cerute în contextul subcotării prețurilor, de concluziile corespunzătoare, cât și de corectarea erorilor materiale evidențiate de regulamentul provizoriu.
(81)
În lipsa altor elemente sau a unui nou comentariu, se confirmă metoda utilizată pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului prezentată la motivele 149 - 151 din regulamentul provizoriu.
2. Măsuri antidumping definitive
(82)
Ținând seama de cele menționate anterior, se consideră că dreptul antidumping definitiv ar trebui impus la nivelul marjei de prejudiciu stabilite, în măsura în care aceasta este inferioară marjei de dumping constatate, în conformitate cu articolul 9, alineatul (4) din regulamentul de bază.
(83)
Pe baza celor menționate anterior, dreptul antidumping definitiv propus, exprimat ca procent din prețul CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, este de 22,5 %.
3. Angajament
(84)
În urma comunicării concluziilor provizorii, un producător-exportator și-a exprimat dorința de a propune angajamente de preț. Serviciile Comisiei nu pot accepta un angajament individual deoarece în faza definitivă nu s-a stabilit nici o marjă individuală de dumping.
4. Perceperea drepturilor provizorii
(85)
Ținând seama de amploarea marjelor de dumping constatate și de importanța prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse sub forma dreptului antidumping stabilite prin regulamentul provizoriu, la nivelul dreptului definitiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune un drept antidumping definitiv pentru importurile de feromolibden originare din Republica Populară Chineză înregistrate sub codul NC 7202 70 00.
(2) Rata dreptului antidumping definitiv aplicabil pentru produsul vizat la alineatul (1) la prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, este de 22,5 %.
(3) Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică prevederile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Sumele depuse ca drept antidumping provizoriu în conformitate cu regulamentul provizoriu al Comisiei se percep cu titlu definitiv la rata dreptului definită la articolul 1 sau la rata drepturilor provizorii, atunci când acestea sunt inferioare. Sumele depuse pentru produsele la care nu se aplică drepturi și sumele care depășesc rata dreptului antidumping definitiv se restituie.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 28 ianuarie 2002.