32001R2080
L 282/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 2080/2001 AL CONSILIULUI
din 23 octombrie 2001
privind instituirea unui drept antidumping definitiv la importurile de butuci de roți de biciclete cu pinioane interne originari din Japonia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de către Comisie după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea
(1)
La 27 iulie 2000, Comisia a anunțat printr-un aviz (denumit în continuare „aviz de deschidere”) publicat în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene (2) deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de butuci de roți cu pinioane interne (BPI) originari din Japonia.
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la 6 iulie 2000 de către SRAM Deutschland GmbH, care reprezintă o proporție importantă din producția comunitară de BPI.
(3)
Reclamația conținea elemente de probă ale dumpingului al cărui obiect îl reprezintă produsul în cauză și ale prejudiciului important care a rezultat din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Ancheta
(4)
Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii interesați în mod notoriu, reprezentanții țării exportatoare în cauză, reclamantul și un alt producător din Comunitate cu privire la deschiderea procedurii. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a fi audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(5)
Anumite părți și-au formulat comentariile în scris. Toate părțile care au solicitat să fie audiate în termenul stabilit și care au arătat că existau motive speciale care să justifice acest fapt au avut posibilitatea de a fi audiate.
(6)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților interesate în mod notoriu și tuturor celorlalte societăți care și-au manifestat interesul în termenul menționat în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri semnificative de la producătorul comunitar care a depus reclamația, de la opt importatori independenți din Comunitate, de la 35 de utilizatori și de la producătorul-exportator din Japonia.
(7)
Au fost solicitate informații precise cu privire la comparabilitatea tipurilor de BPI vânduți pe piața comunitară într-un chestionar suplimentar trimis la 58 de părți (industrie comunitară, producător-exportator, doi importatori aflați în legătură, nouă importatori independenți și 45 de utilizatori). Au fost primite răspunsuri semnificative în 49 de cazuri. De asemenea, au fost primite reacții de la 137 de părți, aparținând în principal producătorilor, vânzătorilor cu amănuntul, consumatorilor și asociațiilor utilizatorilor.
(8)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare, în sensul unei determinări a dumpingului, a prejudiciului și a interesului Comunității, și a efectuat vizite de verificare la fața locului la următoarele societăți:
A.
Producătorul comunitar
-
SRAM Deutschland GmbH, Schweinfurt, Germania;
B.
Producătorul-exportator din Japonia
-
Schimano Inc, Sakai, Japonia;
C.
Importatorii aflați în legătură din Comunitate
-
Schimano Europa GmbH (filială olandeză), Nunspeet, Țările de Jos
-
Schimano Benelux B.V., Nunspeet, Țările de Jos;
D.
Importatorii independenți din Comunitate
-
Paul Lange & Co, Stuttgart, Germania.
(9)
De asemenea, au fost efectuate vizite de verificare la fața locului în întreprinderile următorilor utilizatori comunitari:
-
Batavus B.V., Heerenveen, Țările de Jos
-
Biria GmbH, Eingen-Neckarhausen, Germania
-
Epple Zweidrad GmbH, Memmingen, Germania
-
Helkama, Hanko, Finlanda
-
Koninklijke Gazelle B.V., Dieren, Țările de Jos
-
Tunturi, Turku, Finlanda.
(10)
Ancheta privind practicile de dumping și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 1999 și 30 iunie 2000 („perioada de anchetă”). În ceea ce privește tendințele referitoare la evaluarea prejudiciului, datele analizate acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1996 și 30 iunie 2000 („perioada examinată”), în timp ce perioada utilizată pentru concluziile referitoare la subcotare și vânzare la prețuri reduse coincide cu perioada de anchetă.
3. Măsurile provizorii
(11)
Ținând seama de necesitatea realizării unui examen mai aprofundat privind anumite aspecte ale prejudiciului, cauzalității și interesului comunitar, nu au fost instituite măsuri antidumping provizorii cu privire la BPI, originari din Japonia.
4. Procedura ulterioară
(12)
În aceasta etapă, au fost solicitate informații complementare, în special de la producătorul-exportator, și toate părțile au fost informate cu privire la constatările preliminare ale Comisiei referitoare la dosar. Comisia a continuat să cerceteze și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea concluziilor definitive și a procedat în special la noi anchete la fața locului în instalațiile producătorului-exportator din Japonia, al unui importator independent din Comunitate și ale utilizatorilor din Comunitate.
(13)
Toate părțile au fost informate despre faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande instituirea dreptului antidumping definitiv. De asemenea, le-a fost acordat un termen pentru a-și putea formula observațiile ca urmare a acestei comunicări.
(14)
Observațiile orale și scrise prezentate de către părți au fost examinate și, dacă este cazul, concluziile formulate au fost modificate în mod corespunzător.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(15)
Produsul în cauză este un butuc de roată cu pinioane interne, definit ca fiind un butuc de roată de bicicletă ce include un sistem de schimbare a vitezei integrat cu trei sau mai multe pinioane, sistemul de frânare putând sau nu să fie integrat butucului de roată, atașat acestuia sau montat pe o altă parte a bicicletei.
(16)
Ancheta a demonstrat că produsul în cauză era exclusiv utilizat ca butuc cu pinioane integrat roții unei biciclete în scopul acționării acesteia.
(17)
De asemenea, ancheta a demonstrat că BPI se împart în trei categorii principale, dintre care, „butuci de frână cu contra-pedală” (al căror sistem de schimbare a vitezei, precum și sistemul de frână cu contra-pedală sunt integrate butucului de roată), „butuci de frână cu tambur” (al căror sistem de schimbare a vitezei precum și sistemul de frânare acționat manual sunt integrate butucului de roată) și „butuci fără dispozitive de frânare” (al căror singur sistem de schimbare a vitezei este integrat butucului de roată), fiecare dintre acestea prezentând aceleași caracteristici fizice sau tehnice și aceleași utilizări fundamentale.
(18)
În această privință, producătorul-exportator și alte câteva părți interesate au pretins că tipurile de BPI descrise anterior aveau caracteristici fizice distincte și, în special, că utilizatorii considerau butucii de frână cu contra-pedală, butucii de frână cu tambur și butucii fără dispozitive de frânare (cu sistem de frânare acționat manual pentru aceștia din urmă) ca fiind produse distincte, datorită diferențelor referitoare la sistemul de frânare al acestora. Prin urmare, aceștia au susținut că ancheta trebuia să se limiteze doar la butucii-de frână cu contra-pedală.
(19)
Ancheta a evidențiat faptul că caracteristica fizică și tehnică de bază a unui BPI este mecanismul de schimbare a vitezei, care este întotdeauna încorporat butucului de roată. Un BPI presupune o serie de viteze integrate butucului de roată, spre deosebire de un sistem exterior de schimbare a vitezei („deraior”). Faptul că un eventual sistem de frânare, indiferent de tip, este integrat în mod suplimentar butucului de roată sau atașat acestuia, chiar în cazul în care acest element intervine în calculele și în compararea prețurilor, nu afectează caracteristicile de bază și nici utilizarea unui BPI și, prin urmare, acest lucru nu prezintă importanță pentru definirea produsului în cauză.
(20)
În afară de aceasta, ancheta a demonstrat că diferitele tipuri de BPI erau substituibile și că aveau aceleași utilizări și aplicații.
(21)
Ținându-se seama de cele menționate mai sus, cererea de excludere a anumitor tipuri de BPI din obiectul prezentei anchete a trebuit să fie respinsă și toți BPI care prezentau un mecanism de schimbare a vitezei cu trei sau mai multe pinioane au fost considerați ca reprezentând unul și același produs, în sensul prezentei proceduri.
2. Produsul similar
(22)
Ancheta a demonstrat că caracteristicile fizice și tehnice de bază ale BPI produși și vânduți în Comunitate de către industria comunitară, că BPI produși și vânduți pe piața internă japoneză și că BPI importați din Japonia în Comunitate erau identice. De asemenea, utilizarea finală a acestora este aceeași.
(23)
Pe baza acestor constatări, se concluzionează că toate aceste produse sunt similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului (denumit în continuare „regulament de bază”).
C. DUMPINGUL
1. Valoarea normală
(24)
Pentru a calcula valoarea normală, s-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului în cauză a fost reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, respectiv dacă aceste vânzări interne au însumat 5 % sau mai mult din volumul vânzărilor produsului în cauză la exportul în Comunitate. S-a constatat că această condiție a fost îndeplinită.
(25)
Producătorul-exportator a pretins că prețurile anumitor modele vândute pe piața internă a acestuia, foarte asemănătoare cu modelele exportate, puteau fi utilizate pentru stabilirea valorii normale, în cazul în care acestea erau ajustate în ceea ce privește costurile de fabricație. Comisia a verificat gradul de similitudine a celor 19 modele exportate și a două modele comparabile vândute pe piața internă și a ajuns la concluzia că acestea erau foarte asemănătoare și puteau să fie considerate ca fiind comparabile.
(26)
Comisia a verificat apoi dacă vânzările interne totale ale fiecăruia din modelele exportate în Comunitate reprezentau 5 % sau mai mult din volumul vânzărilor modelului identic exportat în Comunitate. S-a constatat că doar patru modele îndeplineau această condiție.
(27)
Pentru aceste patru modele, s-a verificat dacă vânzările efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază erau suficiente.
(28)
S-a stabilit că, pentru trei din cele patru modele în cauză, volumul vânzărilor interne realizate la un preț mai mare decât costul unitar reprezenta mai mult de 80 % din aceste vânzări și că prețul unitar mediu ponderat practicat în Japonia era mai mare decât costul unitar mediu ponderat. Prin urmare, valoarea normală stabilită pentru aceste trei modele a fost calculată pe baza prețului mediu ponderat efectiv plătit pentru ansamblul vânzărilor interne ale acestor modele.
(29)
Pentru cel de-al patrulea model, volumul vânzărilor interne realizate la un preț superior costului unitar a reprezentat mai puțin de 10 % din aceste vânzări. Pentru acest model și pentru toate celelalte modele care nu au fost vândute în cantități suficiente pe piața japoneză, valoarea normală a fost calculată pe baza costurilor de fabricație suportate de către producătorul-exportator pentru modelele exportate, majorate cu o sumă rezonabilă pentru costurile de desfacere, cheltuielile generale, administrative („SG&A”) și profitul, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) (5) și (6) din regulamentul de bază. Valoarea costurilor de desfacere, a cheltuielilor generale și administrative a fost calculată pe baza vânzărilor interne ale BPI realizate în cantități reprezentative. Marja de profit a fost determinată pe baza vânzărilor interne de BPI efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale.
2. Prețul de export
(30)
Vânzările la export în Comunitate au fost efectuate într-un procent de aproximativ 40 % direct către clienți independenți și prețurile practicate au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit de către acești clienți în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(31)
Celelalte vânzări au fost efectuate către societăți aflate în legătură situate în Comunitate. Prin urmare, prețurile de export pentru aceste vânzări au fost calculate în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, adică în funcție de prețul la care produsele importate au făcut obiectul unei prime revânzări către un cumpărător independent. Pentru a stabili un preț de export fiabil, au fost efectuate ajustări pentru toate costurile suportate de către acești importatori între momentul importării și revânzare, și pentru profitul realizat. Marja de profit utilizată reprezintă marja medie ponderată a importatorilor independenți.
3. Comparația
(32)
În sensul unei comparații echitabile s-a ținut, în mod corespunzător, seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentului de bază. Prin urmare, au fost efectuate ajustări privind caracteristicile fizice, reducerile, cheltuielile de transport, de asigurare, de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, de ambalare, costurile creditului, costurile postvânzare, comisioanele și conversiunea monedelor.
4. Marja de dumping
(33)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (10) și (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export în condiția de livrare franco fabrică și la același nivel comercial pentru același model.
(34)
Această comparație a demonstrat existența unui dumping a cărui marjă este egală cu diferența dintre valoarea normală și prețul de export. Exprimată sub forma unui procent din prețul de import CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, marja medie ponderată de dumping este stabilită la 36,6 %.
(35)
Întrucât producătorul-exportator asigură totalitatea exporturilor de BPI din Japonia în Comunitate, marja reziduală de dumping calculată în mod definitiv este stabilită la același nivel.
D. INDUSTRIA COMUNITARĂ
1. Definiția producției comunitare
(36)
La momentul depunerii reclamației și pe parcursul perioadei de anchetă, pe piața comunitară existau doi producători ai produsului în cauză:
-
reclamantul;
-
un alt producător comunitar (denumit în continuare „celălalt producător comunitar”), care reprezenta mai puțin de 10 % din producția totală estimată de BPI a Comunității, în cursul perioadei de anchetă. Celălalt producător comunitar nu a răspuns la chestionar și nu adoptă nici o poziție în ceea ce privește reclamația.
(37)
Producătorul-exportator a solicitat Comisiei să examineze cifrele referitoare la celălalt producător comunitar. În această privință, trebuie remarcat faptul că, având în vedere lipsa de cooperare a celuilalt producător, a trebuit să fie utilizate cele mai bune date disponibile, respectiv, în acest caz, acelea ale reclamantului și ale singurului producător-exportator care a cooperat. Astfel, s-a constatat că acest comerciant a intrat în lichidare și și-a încetat activitatea la puțin timp după perioada de anchetă.
(38)
Ținându-se seama de cele menționate anterior, producția reclamantului și a celuilalt producător comunitar reprezintă producția comunitară totală, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Definiția industriei comunitare
(39)
S-a constatat că producătorul comunitar care a depus reclamația și care a cooperat reprezintă o proporție importantă din producția comunitară totală a produsului în cauză, în acest caz, mai mult de 90 %. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că producătorul comunitar care a depus reclamația reprezenta industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, acesta este considerat în continuare ca reprezentând „industria comunitară”.
E. PREJUDICIUL
1. Remarca preliminară
(40)
Întrucât există doar un singur producător-exportator și industria comunitară este formată dintr-o singură societate, datele specifice privind aceste societăți sunt prezentate sub formă de indici, astfel încât să se mențină confidențialitatea informațiilor furnizate, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
2. Consumul comunitar
(41)
Consumul comunitar a fost stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei comunitare, a cifrei estimative a vânzărilor efectuate de către celălalt producător comunitar și a importurilor efectuate de către producătorul-exportator japonez pe piața comunitară. În ceea ce privește vânzările celuilalt producător comunitar, estimarea a fost realizată pe baza cifrelor prezentate de către industria comunitară și de către producătorul-exportator. Nu au existat importuri originare din alte țări terțe.
(42)
Pe baza acestor elemente, s-a constatat că, consumul de BPI a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate. În timp ce între 1996 și 1998 scăderea a fost doar de 4 %, între 1998 și 1999 aceasta a fost de 8 %. În cursul perioadei de anchetă, consumul a reatins practic nivelurile din 1998.
3. Importurile în cauză
(a) Volumul importurilor în cauză
(43)
Între 1996 și perioada de anchetă, volumul produselor în cauză importate din Japonia a crescut într-o proporție semnificativă de 23 %. În timp ce acestea au scăzut cu 14 % între 1996 și 1998, au crescut cu 43 % în intervalul 1998-perioada de anchetă. Pe o bază anuală, s-a constatat că, în ciuda scăderii consumului înregistrată în 1999 (-8 % în raport cu 1998), importurile efectuate în 1999 au crescut cu 17 % față de 1998. Această creștere a volumului importurilor a fost și mai pronunțată între 1999 și perioada de anchetă (+ 22 %).
(b) Cota de piață a importurilor în cauză
(44)
În cursul perioadei examinate, cota de piață a importurilor în cauză a crescut cu mai mult de 30 % pe o piață comunitară în declin. Între 1996 și 1998, cota de piață deținută de către producătorul-exportator a scăzut cu 10 %, dar a crescut cu 30 % între 1998 și 1999 și cu un procent suplimentar de 11 % între 1999 și perioada de anchetă, în paralel cu sporirea volumului de import observată anterior.
(c) Prețurile medii ale importurilor în cauză
(45)
În conformitate cu informațiile furnizate de către producătorul-exportator, se observă că între 1996 și 1998 prețurile BPI japoneze vânduți pe piața comunitară au scăzut cu 5 %. Acestea au crescut cu 15 % în 1999 și cu un nou procent de 2 % în cursul perioadei de anchetă. În această privință, trebuie remarcat faptul că această tendință a prețurilor a fost stabilită exclusiv pe baza datelor prezentate de către producătorul-exportator care nu au putut fi verificate pentru întreaga perioadă examinată.
(d) Subcotarea prețurilor
(46)
Pentru a determina nivelul subcotării, prețurile BPI vânduți de către industria comunitară au fost comparate cu cele practicate de către producătorul-exportator japonez pe piața comunitară, în cursul perioadei de anchetă. Această comparație a fost stabilită pentru tipuri comparabile de BPI, la același nivel comercial, adică pentru vânzările efectuate către primul client independent.
(i) Comparabilitatea
(47)
Așa cum a fost indicat la considerentul 7, au fost solicitate informații precise privind comparabilitatea tipurilor de BPI vânduți pe piața comunitară într-un chestionar suplimentar. Tipurile de BPI produse de către producătorul-exportator japonez și vândute pe piața comunitară direct comparabile cu cele produse și vândute pe această piață de către industria comunitară au fost identificate pe baza răspunsurilor furnizate.
(48)
În sensul stabilirii unei comparații semnificative a prețurilor, a fost garantat faptul că BPI pot fi comparați în funcție de tip, în special ținându-se seama de numărul de pinioane.
(ii) Ajustările
(49)
Industria comunitară a susținut că anumiți BPI vânduți de către producătorul-exportator pe piața comunitară erau prevăzuți cu carcase din aluminiu, în timp ce butucii de roată comparabili vânduți de către această industrie erau echipați exclusiv cu carcase din oțel. Prin urmare, industria comunitară a solicitat ca prețurile producătorului-exportator să fie ajustate în sensul scăderii acestora, pentru a se ține seama de valoarea de pe piață a acestei diferențe de material utilizat. Cu toate că a admis că o ajustare era justificată, producătorul-exportator japonez a susținut că aceasta ar trebui să fie de cel mult 5 %, ținând seama de diferențele privind costurile de producție.
(50)
În această privință, ancheta a demonstrat că mai mult de 55 % din butucii de frână cu contra-pedale cu șapte viteze și totalitatea butucilor fără dispozitiv de frânare cu șapte viteze vânduți pe piața comunitară de către producătorul-exportator în cursul perioadei de anchetă erau echipați cu carcase din aluminiu, în timp ce carcasele BPI comparabili vânduți de către industria comunitară erau exclusiv din oțel.
(51)
Pe baza informațiilor disponibile și, în special, a unei liste de prețuri ale producătorului-exportator, s-a constatat că în timpul perioadei de anchetă BPI prevăzuți cu carcase din aluminiu au fost facturați la un nivel cu aproximativ 22 % mai ridicat decât BPI identici cu carcasă din oțel. În conformitate cu lista furnizată de către producătorul-exportator pentru tranzacțiile efectuate în perioada de anchetă, prețurile facturate în mod efectiv pentru butucii de roată din aluminiu au fost mai mari numai cu 11 % în raport cu cele practicate pentru butucii de roată corespunzători din oțel.
(52)
Ținând seama de aceste elemente, s-a admis că exista o diferență obiectivă a valorii de piață între BPI cu carcasă din aluminiu și aceia cu carcasă din oțel. Această diferență a fost stabilită la 11 % din prețul butucilor de roată din aluminiu.
(53)
În afară de aceasta, industria comunitară, precum și producătorul-exportator au susținut că se impuneau noi ajustări, ținându-se seama de diferențele pe care le prezentau tipurile de produse în cauză. Cu toate acestea, ei au fost informați că nici una din diferențele subliniate nu a fost considerată ca fiind obiectivă și măsurabilă din punct de vedere al valorii de piață. Prin urmare, a trebuit să fie respinse aceste reclamații suplimentare ale celor două părți.
(iii) Subcotarea prețurilor
(54)
Pe baza celor menționate anterior și în funcție de verificările suplimentare efectuate, două tipuri de BPI (de frână cu contra-pedală și fără dispozitive de frânare) care reprezentau aproximativ 78 % din vânzările efectuate de către industria comunitară pe piața comunitară și aproximativ 85 % din vânzările realizate de către producătorul-exportator japonez au fost considerate ca fiind comparabile și situate la același nivel comercial. Prin urmare, următorii BPI, vânduți de către industria comunitară și de către producătorul exportator pe piața comunitară, au fost comparați în funcție de tip:
-
butuci de frână cu contra-pedală cu 3 viteze;
-
butuci de frână cu contra-pedală cu 7 viteze;
-
butuci fără dispozitive de frânare cu 3 viteze;
-
butuci fără dispozitive de frânare cu 7 viteze.
(55)
Prețurile de vânzare stabilite pentru producătorul-exportator în cauză au fost determinate la nivelul CIF la frontiera comunitară, după vămuire. Prețurile de vânzare ale industriei comunitare au fost ajustate, dacă a fost cazul, în condiția de livrare franco fabrică, cu excluderea cheltuielilor de transport.
(56)
Comparația efectuată între prețul de export și valoarea normală medie ponderată a demonstrat că marja medie de subcotare a prețurilor exprimată ca un procent al prețurilor de vânzare medii ale industriei comunitare se ridica la 6,8 % în cursul perioadei de anchetă.
4. Situația industriei comunitare
(a) Remarca preliminară
(57)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care au avut un impact asupra situația industriei comunitare pe piața internă a acesteia.
(b) Producția, capacitatea și utilizarea capacității
(58)
Producția industriei comunitare a sporit cu 3 % în cursul perioadei examinate.
(59)
Cu toate acestea, între 1998 și 1999, producția industriei comunitare s-a redus brusc cu 19 %, în timp ce consumul comunitar nu a scăzut în volum decât cu 8 % în cursul aceleiași perioade. Ulterior, producția a fost restabilită în cursul perioadei de anchetă (+ 18 % față de 1999), dar a rămas inferioară nivelului din 1998. Această sporire a producției, în ciuda scăderii volumului vânzărilor industriei comunitare pe piața sa internă, se explică prin activitatea intensă de export pe care industria comunitară a desfășurat-o în cursul perioadei de anchetă în alte țări terțe.
(60)
Întrucât capacitatea de producție nu s-a modificat în cursul perioadei examinate, tendința observată în ceea ce privește utilizarea capacității a fost similară celei constatate pentru producție și s-a menținut între 50 % și 65 %.
(c) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
(61)
Din 1996 până la perioada de anchetă, vânzările industriei comunitare către clienți independenți din Comunitate au scăzut cu 6 % în volum. Între 1996 și 1998, în paralel cu creșterea producției, industria comunitară a reușit să-și mărească vânzările comunitare cu 8 %. Această creștere a fost urmată de o scădere cu 17 % a volumului vânzărilor, între 1998 și 1999. Această scădere este mult mai pronunțată decât cea a consumului comunitar, în cursul perioadei examinate, care s-a limitat la 8 %. Creșterea ușoară a volumului vânzărilor constatată între 1999 și perioada de anchetă (+ 4 %) nu a permis industriei comunitare să-și recupereze volumul pierdut anterior.
(62)
Cu toate că cota de piață a industriei comunitare a crescut cu 13 % între 1996 și 1998, aceasta a revenit la nivelul din 1996, în intervalul cuprins între 1998 și perioada de anchetă. Această scădere trebuie analizată în raport cu reducerea consumului. Această situație a coincis cu o creștere semnificativă (43 %) a volumului importurilor produsului în cauză pe piața comunitară, în cursul aceleiași perioade.
(63)
Trebuie remarcat faptul că producătorul-exportator a pretins că, în cursul perioadei examinate, industria comunitară a putut să-și sporească cota de piață în detrimentul celuilalt producător comunitar. Cu toate acestea, ancheta a evidențiat faptul că această afirmație nu era fondată. În realitate, a fost vorba de creșterea cotei de piață deținute de către producătorul-exportator japonez în cursul perioadei de anchetă, care s-a făcut în detrimentul industriei comunitare și al celuilalt producător comunitar, în special, în intervalul 1998 și perioada de anchetă. Cifrele de vânzare efective arată că volumul de vânzări pierdut de industria comunitară și de celălalt producător comunitar, în cursul acestei perioade au fost preluate integral de către producătorul-exportator japonez.
(d) Prețurile și factorii ce afectează prețurile
(64)
În cursul perioadei examinate, prețul mediu al BPI vânduți de către industria comunitară pe piața comunitară a înregistrat o scădere semnificativă de 21 %. În această privință, trebuie remarcat faptul că nici diferențele de preț între tipurile distincte de BPI, nici gama de modele propusă de către industria comunitară pe piața comunitară nu au cunoscut o evoluție semnificativă în cursul acestei perioade. Prin urmare, scăderea prețurilor medii nu se datorează unei modificări a gamei produselor în favoarea unor modele de BPI mai ieftine.
(65)
Cu toate că listele indică faptul că prețurile japoneze par să fi crescut în cursul perioadei examinate, trebuie remarcat faptul că acestea au rămas inferioare cu aproximativ 7 % prețurilor practicate de către industria comunitară pe piața comunitară în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, se poate considera că diferența dintre prețurile practicate de către producătorul-exportator japonez și industria comunitară a fost efectiv mai mare pe parcursul unor intervale îndelungate ale perioadei examinate, ceea ce a avut ca efect comprimarea prețurilor interne, astfel încât acestea nu au mai fost rentabile în cursul perioadei examinate. Aceasta a fost situația, în special, în cursul perioadei de anchetă.
(e) Stocurile
(66)
În cursul perioadei examinate și cu excepția perioadei cuprinse între 1997 și 1998, nivelurile stocurilor deținute de către industria comunitară au fost relativ scăzute, ceea ce se explică în special prin faptul că industria comunitară produce în principal la comandă și nu pentru a cumula rezerve de produse. Prin urmare, impactul eventual al mișcărilor de stocuri asupra situației industriei comunitare, în special în cursul perioadei de anchetă, a fost neglijabil. Evaluarea stocurilor nu pare să fie un factor util în ceea ce privește examinarea situației economice a industriei comunitare.
(f) Rentabilitatea și fluxul de lichidități
(67)
În ceea ce privește rentabilitatea, pierderile înregistrate de industria comunitară în 1996 se situează între 5 % și 10 % din cifra de afaceri. În 1997, situația s-a îmbunătățit și pragul de rentabilitate a fost practic atins. Între 1997 și perioada de anchetă, după preluarea industriei comunitare (fosta Mannesmann Sachs) de către SRAM Deutschland GmbH, industria comunitară și-a restructurat activitățile, reducându-și costurile de producție cu aproape 20 %. În cursul perioadei examinate, această reducere a costurilor a atins chiar nivelul de 26 %. În ciuda acestor elemente, rentabilitatea industriei comunitare a rămas negativă pe parcursul întregii perioade examinate.
(68)
S-ar putea, în mod rezonabil, estima că, după ce a atins pragul de rentabilitate în 1997, industria comunitară s-ar fi găsit într-o situație în care obținea profituri grație eforturilor consimțite în vederea restructurării și reducerii costurilor. Cu toate acestea, efectul comprimării prețurilor înregistrat de această industrie și, mai ales, în 1999 și în cursul perioadei de anchetă a subminat aceste eforturi, ceea ce demonstrează că, fără restructurarea activității sale, industria comunitară ar fi înregistrat pierderi mult mai mari și că producția comunitară de BPI ar fi încetat complet. Pierderile înregistrate de industria comunitară în cursul perioadei de anchetă sunt de aproximativ 3 % din cifra de afaceri. Trebuie remarcat faptul că acest rezultat nu ia în considerare costurile de restructurare, nici cheltuielile excepționale suportate de către industria comunitară în cursul perioadei examinate.
(69)
Reducerea costurilor de producție și a pierderilor a permis înregistrarea unei îmbunătățiri a fluxurilor de lichidități generate de către industria comunitară în cursul perioadei examinate. În paralel cu evoluția pierderilor suferite de industria comunitară, fluxurile de lichidități s-au deteriorat în mod semnificativ în special între 1997 și 1999. Cu toate acestea, s-a putut observa o anumită redresare în cursul perioadei de anchetă.
(g) Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(70)
Investițiile realizate au fost în special ridicate în 1999. Acest nivel se explică prin crearea în Germania de noi unități de producție BPI, a căror activitate a debutat la începutul lui 1999. Această investiție evidențiază faptul că societatea intenționează să rămână prezentă pe piață și că are o strategie pe termen lung pentru produsul în cauză.
(71)
În această privință, ancheta a demonstrat că restructurarea întreprinsă de către industria comunitară a condus la o ușoară îmbunătățire a randamentului investițiilor în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, această îmbunătățire nu afectează cu nimic faptul că rezultatele financiare ale industriei comunitare au rămas negative pe întreaga perioada examinată.
(72)
În ciuda pierderilor financiare suferite, nu s-a constatat că industria comunitară ar fi întâmpinat serioase dificultăți în ceea ce privește capacitatea sa de a mobiliza capitaluri.
(h) Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(73)
Ocuparea forței de muncă în industria comunitară a scăzut cu 17 % între 1997 și 1998, dar a rămas stabilă ulterior, până la perioada de anchetă, în ciuda dificultăților întâmpinate.
(74)
Ținându-se seama de nivelul producției și de reducerile personalului salariat, productivitatea s-a îmbunătățit în intervalul cuprins între 1997 și perioada de anchetă.
(75)
Masa salarială totală a crescut ușor în cursul perioadei examinate. Salariul mediu pe salariat a rămas relativ stabil.
(i) Mărimea marjei de dumping
(76)
Impactul marjei efective a dumpingului asupra industriei comunitare nu ar putea fi considerat ca fiind neglijabil, având în vedere volumul și prețurile produselor importate. Într-adevăr, ancheta a arătat că, în ansamblu, produsele originare din Japonia importate pe piața comunitară au fost vândute la prețuri de dumping în cursul perioadei de anchetă. Presiunea exercitată asupra prețurilor comunitare ar fi fost în mod evident mai mică sau chiar inexistentă, fără acest dumping.
5. Concluzia privind prejudiciul
(77)
În cursul perioadei examinate, prezența importurilor originare din Japonia pe piața comunitară a crescut în mod semnificativ și principalii indicatori de prejudiciu care vizează industria comunitară au avut o evoluție negativă.
(78)
Această evoluție a fost în special evidentă între 1998 și perioada de anchetă, interval în cursul căruia volumul importurilor în cauză a crescut cu 43 %, în timp ce consumul comunitar a scăzut cu 1 %. Producătorul-exportator japonez a putut să dobândească astfel o cotă suplimentară semnificativă din piața comunitară (12 puncte procentuale), în principal în detrimentul industriei comunitare. În această privință, trebuie remarcat faptul că prețurile produselor astfel importate erau mai mici cu circa 7 % decât cele ale industriei comunitare în cursul perioadei de anchetă și că prețurile de vânzare ale acestei industrii au suferit o comprimare care le-a împiedicat să atingă un nivel rentabil.
(79)
De asemenea, s-a observat că principala evoluție negativă a situației economice a industriei comunitare a survenit în același interval, adică între 1998 și perioada de anchetă. În această perioadă, volumul vânzărilor acesteia a scăzut cu 13 % și prețurile de vânzare cu 7 %. Producția a scăzut cu 4 % și pierderea cotei de piață, înregistrată de către industria comunitară, a fost de șapte puncte procentuale. În ciuda eforturilor de restructurare și de reducere a costurilor suportate, rentabilitatea s-a deteriorat și a rămas negativă, în paralel cu presiunea exercitată asupra prețurilor de vânzare practicate de către industria comunitară pe piața sa internă.
(80)
Ținându-se seama de cele menționate anterior și, în special, de scăderea prețurilor, de reducerea rentabilității și de pierderea cotelor de piață înregistrate de către industria comunitară în special în intervalul cuprins între 1998 și perioada de anchetă, se concluzionează că această industrie a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (1) din regulamentul de bază, în cursul perioadei de anchetă.
F. CAUZALITATEA
1. Introducerea
(81)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile de BPI originari din Japonia au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat ca fiind important. De asemenea, au fost examinați factorii cunoscuți, alții decât importurile care făceau obiectul unui dumping, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare, astfel încât posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori să nu fie atribuit importurilor în cauză.
2. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(82)
Volumul importurilor originare din Japonia care făceau obiectul unui dumping pe piața comunitară a sporit cu 23 % și cota de piață a crescut cu 39 %, această creștere semnificativă fiind constatată în detrimentul producătorilor comunitari.
(83)
Legătura existentă între prejudiciul suferit de industria comunitară și importurile care făceau obiectul unui dumping a fost demonstrată în special de evoluția observată începând din 1998 până la sfârșitul perioadei de anchetă. În cursul acestei perioade, importurile din Japonia care făceau obiectul unui dumping au sporit cu 43 % în volum și creșterea cotei din piața comunitară a atins nivelul de 44 %.
(84)
S-a constatat faptul că industria comunitară a făcut obiectul unei presiuni în ceea ce privește prețurile, evidențiată de subcotarea practicată de către producătorul-exportator japonez și de evoluția prețurilor industriei comunitare, care au scăzut în mod considerabil. Această comprimare a prețurilor a fost accentuată de faptul că prețurile pieței pentru BPI cunosc o situație de transparență care se explică prin prezența a numai doi comercianți. Elementele menționate mai sus au coincis cu o deteriorare semnificativă a principalilor indicatori economici care caracterizau industria comunitară din 1998 până în perioada de anchetă: volumul vânzărilor acesteia a scăzut cu 13 % și cotele de piață semnificative au fost pierdute. Prețul de vânzare mediu a scăzut cu 7 % și industria comunitară a continuat, prin urmare, să înregistreze pierderi financiare.
(85)
Prin urmare, s-a concluzionat că importurile BPI originari din Japonia care făceau obiectul unui dumping au avut un impact grav asupra prejudiciului suferit de industria comunitară în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
3. Efectele altor factori
(86)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă alți factori, cu excepția importurilor din Japonia, care făceau obiectul unui dumping ar fi putut contribui la prejudiciul important suferit de industria comunitară, astfel încât să se garanteze faptul că un prejudiciu cauzat de către acești alți factori nu este atribuit importurilor care făceau obiectul unui dumping. În această privință, au fost examinate următoarele elemente: afirmația referitoare la o creștere a prețurilor practicate de producătorul-exportator japonez, scăderea consumului în 1999, relocalizarea producției anumitor producători de biciclete în țările din Europa Centrală și de Est (TECE), activitățile de export ale industriei comunitare și situația celuilalt producător comunitar.
(a) Afirmația privind o creștere a prețurilor practicate de producătorul-exportator japonez
(87)
Un anumit număr de utilizatori a contestat rezultatele analizei subcotării și a legăturii de cauzalitate existente între importurile originare din Japonia și prejudiciul suferit de industria comunitară. Aceștia au susținut că în cursul perioadei de anchetă prețurile BPI din Japonia au fost în mod constant superioare celor ale industriei comunitare.
(88)
Trebuie menționat faptul că această afirmație provine de la părți care nu cumpără BPI în mod direct de la producătorul-exportator sau de la societățile acestuia aflate în legătură de pe piața comunitară. Cu alte cuvinte, acești utilizatori compară prețurile facturate direct de către industria comunitară cu prețurile facturate de către o altă societate intermediară de vânzare care comercializează BPI din Japonia. Pe această bază și contrar elementelor menționate la considerentul 46, prețurile BPI nu sunt comparate la același nivel comercial și prezintă rezultate nefiabile.
(89)
Comisia a stabilit nivelul subcotării prin compararea prețurilor producătorului-exportator japonez cu cele ale industriei comunitare, la același nivel comercial. Așa cum s-a menționat la considerentul 56, de mai sus, această comparație a demonstrat existența unei subcotări pentru o gamă largă de modele de BPI și de tranzacții în cursul perioadei de anchetă. Subcotarea constatată în cursul acestei perioade a fost de 7 % în medie din prețul de vânzare al industriei comunitare.
(90)
Așa cum s-a menționat la considerentele 64, 65 și 76, subcotarea practicată de către producătorul-exportator japonez a fost constatată pe parcursul întregii perioade de anchetă și, de asemenea, s-a observat o scădere a prețurilor industriei comunitare în cursul perioadei examinate.
(91)
Prin urmare, argumentul prezentat anterior este considerat ca fiind nefondat și, prin urmare, este respins.
(b) Scăderea consumului în 1999 și evoluția pieței
(92)
S-a verificat dacă scăderea consumului înregistrată în 1999 a reprezentat unul din factorii esențiali care au contribuit la prejudiciul suferit de către industria comunitară. Ținând seama de prezența, în principal, a doi mari comercianți pe piața comunitară, s-a estimat că posibilul impact al scăderii consumului și evoluția consecutivă a pieței ar trebui examinate având în vedere performanțele acestor doi comercianți.
(93)
În comparație cu 1998, volumul vânzărilor industriei comunitare s-a diminuat cu 18 % în 1999, în timp ce cererea a scăzut cu 8 %, adică într-o proporție mult mai mică. De asemenea, industria comunitară a pierdut 9 % din cota sa de piață. În cursul aceleiași perioade, producătorul-exportator a fost în măsură să-și mărească volumul de vânzări cu 17 % și cota sa de piață cu 30 %.
(94)
În comparație cu 1999, creșterea vânzărilor industriei comunitare în cursul perioadei de anchetă a fost de 4 %, dar cota sa de piață a scăzut cu 4 %. În același timp, producătorul-exportator a putut realiza o nouă creștere a volumului vânzărilor (22 %) și a cotei sale de piață (11 %), și aceasta într-o proporție net superioară celei a recuperării pieței (8 %).
(95)
Pe baza elementelor menționate anterior, este evident faptul că deteriorarea poziției industriei comunitare în 1999 a fost mai gravă decât posibila reducere a consumului. În mod similar, atunci când a fost constatată o recuperare a pieței în cursul perioadei de anchetă, rezultatele industriei comunitare au fost mult inferioare evoluției pieței. În același timp, importurile care făceau obiectul unui dumping și-au îmbunătățit în mod considerabil poziția pe piața comunitară. Prin urmare, s-a admis faptul că scăderea consumului, spre deosebire de importurile care făceau obiectul unui dumping, nu a jucat un rol semnificativ în ceea ce privește situația prejudiciabilă a industriei comunitare.
(c) Relocalizarea producției anumitor producători de biciclete în țările din Europa Centrală și de Est (TECE) și vânzările realizate la export de către industria comunitară
(96)
Producătorul-exportator japonez a susținut că scăderea volumului vânzărilor industriei comunitare observată în cursul perioadei examinate se datora contractării cererii de pe piața comunitară, aceasta explicându-se prin deplasarea producției unui anumit număr de clienți ai acestei industrii din Comunitate în țările Europei Centrale și de Est (TECE) în 1998. Prin urmare, producătorul-exportator a pretins că pierderile volumului de vânzări suferite eventual de industria comunitară pe piața sa internă (și consecințele prejudiciabile ale acestora) erau compensate cu vânzările realizate la exportul în TECE.
(97)
În această privință, s-a constatat că numărul de producători de biciclete care și-au relocalizat producția în anumite țări din Europa Centrală și de Est în cursul perioadei examinate este probabil foarte mic în comparație cu consumul comunitar. În afară de aceasta, ancheta nu a evidențiat faptul că, în comparație cu anii anteriori, industria comunitară și-ar fi sporit vânzările la export în 1998, nici chiar în 1999.
(98)
Indiciile demonstrează faptul că clienții producătorului-exportator japonez au realizat, de asemenea, o relocalizare. În afară de aceasta, s-a constatat faptul că în cursul perioadei de anchetă un anumit număr de producători de biciclete și-au menținut producția în Comunitate în timp ce stabileau instalații de producție în anumite țări din Europa Centrală și de Est. Prin urmare, eventualul impact al unei asemenea relocalizări asupra situației industriei comunitare nu ar putea fi considerat ca fiind substanțial în cursul perioadei examinate.
(99)
De asemenea, a fost efectuată o analiză a vânzărilor la export realizate de către industria comunitară. Aceasta demonstrează că din 1996 până în 1999 vânzările efectuate de către industria comunitară la export în țările terțe au reprezentat aproximativ 8 % din vânzările sale totale și au ajuns la 15 % în cursul perioadei de anchetă. Fără această creștere a vânzărilor la export, pierderile economiei de scară și impactul costurilor unitare asupra producției industriei comunitare ar fi fost mai evidente și ar fi determinat pierderi financiare mult mai importante.
(100)
Prin urmare, argumentul în conformitate cu care relocalizarea producției de biciclete în țările din Europa Centrală și de Est explică scăderea volumului vânzărilor industriei comunitare pe piața internă a fost respins.
(d) Celălalt producător comunitar
(101)
De asemenea, s-a verificat dacă celălalt producător comunitar ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria comunitară. Cu toate acestea, pe baza faptelor constatate s-a admis că celălalt producător comunitar a pierdut aproape 60 % din vânzările sale și aproximativ 60 % din cota de piață în cursul perioadei examinate, rămânându-i o cotă de piață de 6 % pentru perioada de anchetă. Prin urmare, s-a stabilit că celălalt producător comunitar nu a contribuit la prejudiciul suferit de către industria comunitară.
4. Concluzia privind cauzalitatea
(102)
Dumpingul substanțial care afectează importurile care au cunoscut o creștere considerabilă în cursul perioadei examinate, subcotarea prețurilor și efectul de scădere a acestora sunt elemente care au avut consecințe negative, semnificative asupra situației economice a industriei comunitare, în special asupra prețurilor și volumelor de vânzări, și care s-au repercutat asupra cotei de piață și rentabilității. Importurile care făceau obiectul unui dumping au avut un impact suficient, astfel încât să cauzeze un prejudiciu important acestei industrii. Ținând seama de faptele și considerațiile menționate mai sus, s-a concluzionat că ceilalți factori care ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de către industria comunitară nu au fost de natură să rupă legătura de cauzalitate existentă între prejudiciul stabilit și impactul importurilor care făceau obiectul unui dumping.
G. INTERESUL COMUNITĂȚII
1. Remarcile preliminare
(103)
Pentru a stabili dacă interesul Comunității justifică o intervenție, a fost întreprinsă o anchetă cu privire la efectele posibile ale instituirii sau neinstituirii măsurilor antidumping asupra operatorilor economici în cauză. În acest scop, au fost solicitate informații de la toate părțile interesate și, în special, de la industria comunitară, de la importatori/comercianți independenți și de la utilizatori ai produsului în cauză.
2. Interesul industriei comunitare
(104)
S-a constatat că industria comunitară a depus eforturi considerabile în cursul perioadei examinate pentru a-și îmbunătăți productivitatea, încercând să-și reducă costurile de producție și să-și sporească competitivitatea în Comunitate și la scară mondială. În această privință, în 1999 industria comunitară a efectuat o investiție majoră, inaugurând un nou loc de producție, în scopul determinării unui nou impuls în ceea ce privește eficacitatea și calitatea producției. Această investiție a fost decisă în 1997, la momentul preluării Mannesmann Sachs în perspectiva justă a evoluției piețelor. În cursul perioadei examinate, industria comunitară a reușit să-și reducă costurile cu 26 % și să-și sporească vânzările la export, ceea ce indică faptul că este vorba despre o industrie viabilă și competitivă, care intenționează să-și continueproducția de BPI în Comunitate, cu excepția cazului în care este scoasă de pe piață de importurile care fac obiectul unui dumping. De asemenea, investiția importantă realizată de industria comunitară indică faptul că societatea în cauză are o strategie pe termen lung la nivel comunitar pentru produsul în cauză. Cu toate acestea, viitorul acesteia depinde în mare măsură de existența unor condiții loiale de concurență și, prin urmare, de absența unor importuri prejudiciabile care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară.
(105)
Având în vedere natura prejudiciului suferit de industria comunitară, s-a estimat că, în absența unor măsuri antidumping, o nouă deteriorare a situației acestei industrii este inevitabilă. Aceasta ar avea foarte probabil ca efect continuarea producerii de prejudicii și pe termen mediu ar duce la dispariția industriei în cauză. Prin urmare, adoptarea măsurilor antidumping ar fi conformă cu interesul Comunității.
3. Interesul importatorilor și al comercianților independenți
(106)
Din 10 importatori independenți contactați, opt au furnizat răspunsuri semnificative la chestionar. Aceștia reprezintă aproximativ 21 % din importatorii comunitari și 8 % din consumul acesteia. Toți sunt distribuitori exclusivi ai producătorului-exportator japonez.
(107)
În ceea ce privește cei opt importatori care au cooperat, segmentul de BPI a reprezentat în medie 2,4 % (variind între 0 și 8 %) din cifra de afaceri totală a acestora în cursul perioadei de anchetă.
(108)
A fost examinat eventualul impact mediu al dreptului antidumping propus asupra rentabilității globale a acestor importatori. Având în vedere procentul foarte mic pe care îl reprezintă segmentul de BPI în cifra de afaceri totală a acestora, impactul negativ maxim al măsurilor antidumping prevăzute pentru acești opt importatori ar fi fost probabil neglijabil.
(109)
Prin urmare, având în vedere procentul mediu al segmentului de BPI în activitatea totală a importatorilor în cauză și ținându-se seama de nivelul măsurilor propuse, s-a considerat că interesele importatorilor nu ar fi afectate într-un mod semnificativ.
4. Interesul utilizatorilor
(110)
Utilizatorii produsului în cauză sunt producătorii și asamblatorii de biciclete, precum și anumiți vânzători cu amănuntul din Comunitate. Din utilizatorii contactați, 35 au furnizat un răspuns util la chestionar. Acești 35 de utilizatori reprezentau aproximativ 32 % din consumul total de BPI al Comunității. De asemenea, au fost primite observații de la asociațiile de utilizatori din Comunitate.
(111)
S-a constatat că acești utilizatori au obținut efectiv o marjă medie de profit de aproximativ 3 % din activitatea lor totală și de aproximativ 11 % din producția de biciclete prevăzute cu BPI.
(112)
În cursul perioadei de anchetă, vânzările de biciclete prevăzute cu BPI (de origine japoneză sau comunitară) au reprezentat aproximativ 25 % din cifra de afaceri totală a utilizatorilor.
(113)
Având în vedere procentul limitat de biciclete prevăzute cu BPI în activitatea totală a utilizatorilor în cauză și ținându-se seama de nivelul măsurilor propuse și de situația rentabilității utilizatorilor care au cooperat, s-a concluzionat că eventualele efecte negative ale măsurilor propuse asupra acestor utilizatori nu ar fi de natură să elimine avantajele anticipate ale industriei comunitare.
5. Aspecte privind concurența și efectele de denaturare a schimburilor comerciale
(114)
S-a constatat că industria comunitară produce și vinde, în mod esențial, numai produsul în cauză, în timp ce producătorul-exportator este unul din principalii comercianți ai tuturor pieselor de bicicletă, în special pe piața comunitară, dar și la scară mondială. Ținând seama de subcotarea prețurilor, de presiunea exercitată asupra prețurilor, de pierderile financiare și de scăderea cotei de piață înregistrate, nu se poate exclude faptul că industria comunitară luptă pentru a rămâne un actor efectiv pe piață. Poziția globală importantă pe care o ocupă producătorul-exportator pe piața comunitară, unde nu se confruntă decât cu concurența BPI, precum și nivelul măsurilor, fac ca din punct de vedere economic să fie puțin probabil ca piața comunitară să se limiteze la producția sa. În consecință, prezența BPI ai acestuia este garantată în cazul în care se instituie măsuri antidumping.
(115)
În afară de aceasta, anumite părți au susținut că măsurile prevăzute ar limita alegerea utilizatorilor și a consumatorilor și că acestea i-ar împiedica să beneficieze de inovațiile propuse de către producătorul-exportator japonez. Cu toate acestea, așa cum rezultă din cele menționate anterior, se consideră că BPI originari din Japonia rămân disponibili pe piața comunitară, având în vedere atât poziția importantă a acestui exportator pe piață pentru o gamă variată de piese de biciclete, cât și importanța pe care o are piața comunitară pentru acesta.
(116)
Prin urmare, utilizatorii și consumatorii continuă să aibă libertatea de a alege între produsele concurente, dar la prețuri neprejudiciabile. În sens contrar, această libertate de alegere ar putea fi afectată dacă industria comunitară ar dispărea, lucru care nu ar putea fi exclus în absența măsurilor antidumping.
(117)
Prin urmare, măsurile prevăzute ar trebui să restabilească o concurență loială și efectivă pe piața comunitară și nu ar face decât să corecteze efectele de denaturare a practicilor de dumping prejudiciabile ale producătorului-exportator japonez. Neinstituirea măsurilor în situația prezentă ar menține și amplifica denaturarea concurenței și s-ar traduce printr-o nouă deteriorare a situației industriei comunitare. În cazul în care industria comunitară ar dispărea, ar rezulta o concurență redusă și o alegere mai restrânsă pentru utilizatorii și consumatorii pieței comunitare.
6. Concluzia privind interesul Comunității
(118)
În conformitate cu faptele și considerațiile dezvoltate anterior, se concluzionează că nu există motive imperioase de interes comunitar care să se opună instituirii măsurilor antidumping la importurile de BPI originari din Japonia.
H. MĂSURILE PROPUSE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(119)
Întrucât s-a stabilit că importurile care făceau obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare și că nu există nici un motiv imperios care să se opună adoptării de măsuri, trebuie să se instituie un drept antidumping la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul provocat, fără a se depăși marja de dumping constatată.
(120)
Pentru a calcula valoarea dreptului necesar pentru eliminarea efectelor dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că o eventuală măsură ar trebui să permită industriei comunitare să-și acopere costurile de producție și să realizeze o marjă de profit rezonabilă înaintea impozitării care ar putea fi obținută în absența importurilor ce fac obiectul unui dumping
(121)
Pe această bază, s-a constatat că o marjă de profit de 8 % din cifra de afaceri totală ar putea fi considerată ca fiind nivelul minim pe care industria comunitară ar putea spera să îl atingă, în mod rezonabil, în absența unui dumping prejudiciabil, ținându-se seama de efortul reușit de restructurare și reducere a costurilor pe care l-a consimțit și de obligația de a realiza investiții pe termen lung. La scară mondială, nu există decât două piețe mari pentru BPI: piața comunitară și piața japoneză, în cazul căreia lipsesc importurile care fac obiectul unui dumping. Având în vedere nivelul semnificativ ridicat al profitului realizat în Japonia, se consideră că marja de profit menționată anterior este foarte prudentă.
(122)
Prin urmare, nivelurile de eliminare a prejudiciului au fost determinate ca reprezentând diferența dintre costul de producție al industriei comunitare, majorat cu marja de profit menționată anterior, pe de o parte, și prețul de vânzare net efectiv ajustat pentru BPI importați, utilizat în cadrul calculului subcotării, pe de altă parte. Ulterior, această diferență a fost exprimată ca un procent din prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire. Rezultatul acestui calcul constă într-o marjă de prejudiciu de 11, 3 %.
2. Drept antidumping definitiv
(123)
Ținându-se seama de considerațiile menționate mai sus și în conformitate cu regula celui mai mic drept definit la articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui stabilit un drept antidumping definitiv la nivelul marjei prejudiciului.
(124)
Întrucât singurul producător-exportator japonez cunoscut asigură aproape totalitatea exporturilor în Comunitate a produselor originare din Japonia, dreptul rezidual se stabilește la același nivel.
(125)
Pe baza celor menționate anterior, dreptul antidumping definitiv propus, exprimat ca un procent din prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire este următoarea:
Societatea
Nivelul dreptului antidumping
Codul adițional TARIC
Shimano Inc.
11,3 %
A252
Toate celelalte societăți
11,3 %
A999
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de butuci de roți de biciclete cu pinioane interne prevăzuți cu un sistem integrat de schimbare a vitezei (trei sau mai multe viteze), care au sau nu frâna integrată, atașată butucului de roată sau montată pe un alt element al bicicletei, care se clasifică în prezent în conformitate cu codul NC ex 8714 99 90 (cod TARIC: 87149990*91), originari din Japonia.
Acest drept se aplică, de asemenea, butucilor de frână cu contra-pedală și butucilor de frână, care se clasifică în conformitate cu codul NC ex 8714 94 10, precum și butucilor de roată, alții decât butucii de frână cu contra-pedală și butucii de frână, care se clasifică în conformitate cu codul NC ex 8714 93 10, ambii asociați cu un sistem de schimbare a vitezei integrat cu trei sau mai multe pinioane (coduri TARIC: 87149410*10 și 87149310*10) originari din aceeași țară.
(2) Nivelul dreptului antidumping definitiv aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, a produsului originar din Japonia se stabilește după cum urmează:
Societatea
Nivelul dreptului antidumping
Codul adițional TARIC
Shimano Inc.
11,3 %
A252
Toate celelalte societăți
11,3 %
A999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Întocmit la Luxemburg, 23 octombrie 2001.