32005R0856
L 143/3
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 856/2005 AL COMISIEI
din 6 iunie 2005
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 466/2001 în ceea ce privește toxinele de Fusarium
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din produsele alimentare (1), în special articolul 2 alineatul (3),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 466/2001 (2) stabilește niveluri maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare.
(2)
Anumite state membre au adoptat sau preconizează adoptarea unor niveluri maxime pentru toxinele de Fusarium, precum deoxinivalenolul (DON), zearalenona (ZEA) și fumonisine din anumite produse alimentare. Luând în considerare neconcordanțele dintre nivelurile autorizate în statele membre și riscul de denaturare a concurenței care poate rezulta în consecință, este necesar să se adopte măsuri comunitare care să garanteze unitatea pieței și care să fie conforme cu principiul proporționalității.
(3)
Un soi de ciuperci Fusarium, care sunt ciuperci comune de sol, produce un anumit număr de micotoxine diferite din clasa trichothecene, precum deoxinivalenolul (DON), nivalenolul (NIV), toxina T-2, toxina HT-2, precum și un anumit număr de alte toxine [zearalenonă (ZEA) și fumonisine]. Ciupercile Fusarium sunt în general prezente pe cerealele cultivate în regiunile cu climă temperată din America, Europa și Asia. Mai multe dintre ciupercile Fusarium care produc toxine sunt capabile să producă, într-o măsură mai mare sau mai mică, două sau mai multe dintre toxinele menționate anterior.
(4)
Comitetul științific pentru alimentație umană a evaluat toxinele de Fusarium și a emis o serie de avize privind deoxinivalenolul (DON) în decembrie 1999 privind zearalenona în iunie 2000, privind fumonisinele în octombrie 2000 (aviz actualizat în aprilie 2003), privind nivalenolul în octombrie 2000, privind toxinele T-2 și HT-2 în mai 2001 și o evaluare în grup a clasei trichothecene în februarie 2002.
(5)
Comitetul menționat anterior a considerat că datele disponibile nu susțineau stabilirea unei doze zilnice tolerabile (DZT) de grup pentru trichothecenele evaluate și a stabilit:
-
o DZT de 1 μg/kg de greutate corporală pentru deoxinivalenol (DON);
-
o DZT temporară (DZT-t) de 0,7 μg/kg de greutate corporală pentru nivalenol;
-
o DZT temporară combinată de 0,06 μg/kg de greutate corporală pentru toxinele T-2 și HT-2.
În ceea ce privește celelalte toxine de Fusarium, comitetul științific pentru alimentație umană a stabilit:
-
o DZT temporară (DZT-t) de 0,2 μg/kg de greutate corporală pentru zearalenonă;
-
o DZT de 2 μg/kg de greutate corporală pentru totalul fumonisinelor B1, B2 și B3, individual sau combinat.
(6)
În conformitate cu Directiva 93/5/CEE a Consiliului din 25 februarie 1993 privind asistența ce trebuie acordată Comisiei și colaborarea dintre statele membre în domeniul examinării științifice a problemelor legate de produsele alimentare (3), a fost executată și finalizată în septembrie 2003 o sarcină de cooperare științifică (SCOOP 3.2.10) intitulată „Colectarea de date privind prezența toxinelor de Fusarium în produsele alimentare și evaluarea dozelor absorbite pe cale alimentară de populația statelor membre ale Uniunii Europene” (4).
Rezultatele acestei sarcini demonstrează că micotoxinele de Fusarium sunt foarte răspândite în lanțul alimentar din Comunitate. Sursele principale de absorbție pe cale alimentară ale toxinelor de Fusarium sunt produsele pe bază de cereale, în special grâu și porumb. Deși dozele de toxine de Fusarium absorbite de întreaga populație și de adulți sunt adesea mai mici decât DZT stabilită pentru toxina în cauză, pentru grupele de risc, precum sugarii și copiii de vârstă mică, acestea se apropie sau chiar depășesc DZT în anumite cazuri.
(7)
În special în cazul deoxinivalenolului, doza absorbită pe cale alimentară de grupa copiilor de vârstă mică și a adolescenților se apropie de DZT. În ceea ce privește toxinele T-2 și HT-2, estimările dozelor absorbite pe cale alimentară depășesc DZT-t în majoritatea cazurilor. Cu toate acestea, trebuie remarcat că majoritatea datelor privind prezența toxinelor T-2 și HT-2 au fost obținute prin intermediul metodelor de analiză cu limită ridicată de detecție și că, ținând seama de faptul că numărul de probe care au depășit limita de detecție a fost mai mic de 20 %, estimările dozelor absorbite pe cale alimentară au fost puternic influențate de limita de detecție a metodelor de analiză utilizate. În ceea ce privește nivalenolul, toate dozele absorbite au fost net inferioare DZT-t. În ceea ce privește celelalte trichothecene studiate în cadrul sarcinii SCOOP menționate anterior, precum 3-acetildeoxinivalenol, 15-acetildeoxinivalenol, fusarenon X, T2-triol, diacetoxyscirpenol, neosolianol, monoacetoxiscirpenol și verucol, toate dozele absorbite pe cale alimentară sunt scăzute, în conformitate cu informațiile disponibile.
(8)
În ceea ce privește zearalenona, absorbția zilnică medie este net inferioară DZT, dar este necesar să se acorde o atenție specială grupelor de populație neidentificate în cadrul sarcinii SCOOP care ar putea avea un consum important periodic de produse cu o frecvență ridicată de contaminare cu zearalenonă, precum și produselor alimentare destinate copiilor deoarece copiii de vârstă mică au o alimentație puțin diversificată.
(9)
În ceea ce privește fumonisinele, estimarea dozei absorbite pe cale alimentară de majoritatea grupelor de populație este net inferioară DZT. Doza de fumonisine absorbită pe cale alimentară crește semnificativ atunci când se iau în considerare numai consumatorii. Cu toate acestea, doza absorbită pe cale alimentară de acest grup de consumatori este, de asemenea, inferioară DZT. Rezultatele controlului recoltei din 2003 arată, cu toate acestea, că porumbul și produsele pe bază de porumb pot fi puternic contaminate cu fumonisine. Este necesar, prin urmare, să se ia măsuri pentru a evita ca porumbul și produsele pe bază de porumb care prezintă un nivel de contaminare inacceptabil să intre în lanțul alimentar.
(10)
Speciile de Fusarium infectează cerealele înaintea recoltei. Au fost identificați mai mulți factori de risc în raport cu infecția cu Fusarium și dezvoltarea micotoxinelor. Condițiile climatice din timpul creșterii, în special cele din timpul înfloririi, au o influență majoră asupra nivelului de micotoxine. Cu toate acestea, bunele practici agricole prin care se reduc factorii de risc la maxim pot preveni, într-o oarecare măsură, contaminarea cu ciupercile Fusarium.
(11)
Este important pentru protecția sănătății publice să se stabilească niveluri maxime pentru cerealele brute pentru a evita ca cerealele puternic contaminate să intre în lanțul alimentar și pentru a încuraja și a asigura adoptarea tuturor măsurilor în toate etapele lanțului de producție de la cultivare, recoltare și până la depozitare (prin aplicarea bunelor practici agricole în materie de recoltare și de depozitare). Este adecvat să se aplice nivelul maxim stabilit pentru cerealele brute cerealelor introduse pe piață în vederea unei prime prelucrări, dat fiind că destinația prevăzută a cerealelor (produse alimentare, hrană pentru animale sau aplicare industrială) este cunoscută în această etapă. Operațiunile de curățare, de sortare și de uscare nu sunt considerate ca fiind o primă prelucrare, în măsura în care nu se exercită nici o acțiune fizică asupra boabei propriu-zise, în timp ce decorticarea este considerată ca fiind o primă prelucrare.
(12)
Nivelurile maxime se stabilesc la un nivel care ia în considerare expunerea umană actuală în raport cu doza tolerabilă a toxinei în cauză și care poate fi atins în mod rezonabil, prin respectarea bunelor practici în toate etapele de producție și de distribuție. Această abordare garantează că operatorii din sectorul alimentar aplică toate măsurile posibile pentru a preveni/limita în măsura posibilului contaminarea, în vederea protejării sănătății publice.
(13)
În ceea ce privește porumbul, încă nu se cunosc cu precizie toți factorii care contribuie la formarea toxinelor de Fusarium, în special a zearalenonei și a fumonisinelor B1 și B2. Prin urmare, se acordă un termen operatorilor din sectorul alimentar activi în sectorul cerealelor pentru a efectua studii privind sursele de formare a acestor micotoxine și identificarea măsurilor de gestionare care trebuie luate pentru a preveni, pe cât posibil, prezența acestora. Se propune ca nivelurile maxime stabilite pe baza datelor disponibile în prezent privind prezența toxinelor să se aplice din 2007, în cazul în care nu s-a stabilit nici un nivel maxim specific înainte de această dată, pe baza unor noi informații privind prezența și formarea toxinelor.
(14)
Curățarea și prelucrarea pot reduce, în mod variabil, nivelul de toxine de Fusarium din cerealele brute în produsele pe bază de cereale prelucrate. Având în vedere variabilitatea acestei reduceri, este necesar să se stabilească un nivel maxim pentru produsele pe bază de cereale destinate consumatorului final pentru protejarea acestuia și să existe o legislație aplicabilă în acest sens. Stabilirea acestor niveluri maxime pentru produsele pe bază de cereale destinate consumatorului final trebuie efectuată printr-o abordare pragmatică. De asemenea, este necesar să se stabilească un nivel maxim pentru principalele ingrediente alimentare derivate din cereale pentru a asigura o aplicare eficientă a legislației în scopul protejării sănătății publice.
(15)
Ținând seama de nivelurile scăzute de contaminare cu toxinele de Fusarium constatate la orez, nu se propune nici un nivel maxim pentru orez sau pentru produsele pe bază de orez.
(16)
Nu este necesar să se prevadă măsuri speciale pentru 3-acetildeoxinivalenol, 15-acetildeoxinivalenol și fumonisina B3 deoarece măsurile prevăzute pentru deoxinivalenol și pentru fumonisinele B1 + B2, în special, ar trebui, de asemenea, să protejeze populația umană împotriva unei expuneri inadmisibile la 3-acetildeoxinivalenol, 15-acetildeoxinivalenol și fumonisina B3 datorită prezenței lor simultane. Aceeași remarcă este valabilă și pentru nivalenol, a cărui prezență simultană cu cea a deoxinivalenolului se poate observa într-o oarecare măsură, iar expunerea umană la nivalenol este considerată net inferioară DZT-t.
(17)
Datele privind prezența toxinelor T-2 și HT-2 sunt în prezent limitate. Există, de asemenea, o nevoie urgentă de a elabora și de a valida o metodă de analiză sensibilă. Cu toate acestea, estimările dozelor absorbite indică, în mod clar, că prezența toxinelor T-2 și HT-2 poate fi periculoasă pentru sănătatea publică. Prin urmare, este necesar și prioritar să se elaboreze o metodă sensibilă, să se colecteze mai multe date privind prezența toxinelor T-2 și HT-2 și să se continue studiul factorilor responsabili pentru prezența acestora în cereale și în produsele pe bază de cereale, în special în ovăz și în produsele pe bază de ovăz.
(18)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 466/2001 ar trebui modificat în consecință.
(19)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 466/2001 se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 2, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
„(3) Fără a aduce atingere articolului 3 alineatul (1) și articolului 4 alineatul (3), se interzice:
(a)
utilizarea produselor neconforme cu nivelurile maxime stabilite în anexa I ca ingrediente pentru producția produselor alimentare compuse sau a altor produse;
(b)
amestecul produselor conforme cu nivelurile maxime stabilite în anexa I cu produse care depășesc aceste niveluri;
(c)
decontaminarea deliberată a produselor prin tratamente chimice în cazul contaminanților menționați în secțiunea 2 (Micotoxine) din anexa I.”
2.
La articolul 5, se adaugă următorul alineat (5):
„(5) Comisia revizuiește, până la 1 iulie 2008, punctele 2.4, 2.5, 2.6 și 2.7 din secțiunea 2 din anexa I privind nivelurile maxime pentru deoxinivalenol, zearalenonă și fumonisinele B1 + B2 în vederea includerii unui nivel maxim pentru toxinele T-2 și HT-2 din cereale și produsele pe bază de cereale.
În acest scop, statele membre și părțile interesate comunică anual Comisiei rezultatele cercetărilor efectuate, în special datele privind prezența și progresele înregistrate în ceea ce privește aplicarea măsurilor de prevenire destinate evitării unei contaminări cu deoxinivalenol, zearalenonă, toxinele T-2 și HT-2 și fumonisinele B1 + B2.”
3.
Anexa I se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Regulamentul se aplică de la 1 iulie 2006. Prezentul regulament nu se aplică produselor introduse pe piață înainte de 1 iulie 2006 în conformitate cu dispozițiile aplicabile. Sarcina de a dovedi data introducerii produselor pe piață îi revine operatorului din sectorul alimentar.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 6 iunie 2005.