REGULAMENTUL (CE) NR. 994/2007 AL COMISIEI
din 28 august 2007
de impunere a unei taxe antidumping importurilor de ferosiliciu originare din Republica Populară Chineză, Egipt, Kazahstan, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia
COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. Inițiere
(1)
La 30 noiembrie 2006, Comisia a anunțat, printr-un aviz („aviz de deschidere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de ferosiliciu („FeSi”) originar din Republica Populară Chineză („RPC”), Egipt, Kazahstan, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia („țările în cauză”).
(2)
Procedura a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la 16 octombrie 2006 de către Comité de liaison des industries Ferro-Alliages (Euroalliages) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând o proporție majoră, și anume peste 90 %, din producția comunitară totală de FeSi. Plângerea conținea elemente care atestă, la prima vedere, existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a unui prejudiciu important pentru industria comunitară decurgând din acesta, elemente considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii comunitari, producătorii-exportatori, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țărilor în cauză și Consiliul de Stabilizare și Asociere UE - Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei cu privire la deschiderea procedurii. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
Reclamantul, un producător care a susținut plângerea, producătorii-exportatori, importatorii, producătorii de materie primă, utilizatorii și asociațiile de utilizatori și-au făcut cunoscut punctul de vedere. S-a acordat dreptul la o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(5)
În avizul de deschidere, Comisia a indicat faptul că, ținând seama de numărul aparent ridicat de importatori, în prezenta anchetă ar putea fi aplicată tehnica eșantionării. Cu toate acestea, având în vedere faptul că numărul de importatori din cadrul Comunității care și-au exprimat intenția de a coopera a fost mai redus decât cel prevăzut, s-a decis că nu este necesar să se recurgă la eșantionare.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC și Kazahstan care doresc să depună o cerere pentru acordarea statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață („TEP”) sau pentru tratamentul individual („TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori despre care se știe că sunt interesați, precum și autorităților celor două țări.
(7)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților interesate despre care se cunoaște că sunt interesate și tuturor celorlalte societăți care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în avizul de deschidere.
(8)
S-au primit răspunsuri de la cinci producători comunitari reclamanți, un producător comunitar care a susținut plângerea și a cooperat pe deplin, șapte importatori independenți, trei furnizori de materie primă, opt utilizatori, precum și o asociație a utilizatorilor.
(9)
Comisia a primit răspunsuri în legătură cu țările vizate de această anchetă de la trei exportatori din RPC, doi exportatori din Egipt, un exportator din Kazahstan, un exportator din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și doi exportatori din Rusia.
(10)
Ulterior, un exportator kazah nu a permis verificarea la fața locului subsecventă cererii sale de acordare a statutului TEP și răspunsului său la chestionar. Ca urmare a acestei lipse de cooperare, în sensul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile de la acest exportator nu au putut fi verificate și, în consecință, nu au fost luate în considerare. Societatea a fost informată cu privire la aceasta.
(11)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Comunității. S-a procedat la o verificare la fața locului în incintele următoarelor societăți:
(a)
producători din Comunitate:
-
Ferroatlantica, Cee, Dumbria și Madrid, Spania;
-
Ferropem, Laudan și Chambéry, Franța;
-
Vargön Alloys, Vargön, Suedia;
-
OFZ, Istebné, Slovacia;
-
Huta Laziska, Laziska Gorne, Polonia;
-
TDR Metalurgija, Ruse, Slovenia;
(b)
utilizator comunitar:
-
Thyssen Krupp Steel AG, Germania;
(c)
producători-exportatori și societăți conexe din țările exportatoare:
RPC
-
Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd, Liangchen Town;
-
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xixha Town, precum și Rich Trading Co. Ltd (exportator de legătură), Lanzhou City;
-
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Town, precum și Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (exportator conex), Dangshen Town;
Egipt
-
The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo;
-
Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo și Aswan;
Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei
-
SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce;
Rusia
-
Grupul Chemk (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant și Kutznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk;
-
Grupul de societăți ICT (Bratsk Ferroalloy Plant și societățile comerciale conexe: TD North West Ferro Alloy Company și Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk și Sankt Petersburg;
(d)
importator de legătură din Comunitate
-
Interalloys RFA Limited, Limassol.
1.3. Perioada desfășurării anchetei
(12)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a desfășurat în perioada cuprinsă între ianuarie 2003 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSE SIMILARE
2.1. Produsul în cauză
(13)
FeSi este un aliaj de fier cu un conținut de siliciu cuprins între minimum 8 % și maximum 95 % și de fier în proporție de minimum 4 % raportat la greutatea totală. FeSi este produs în cuptoare electrice cu arc prin procedeul reducerii cuarțului cu ajutorul unor produse conținând carbon. Produsul este utilizat în principal în industria fierului și a oțelului ca dezoxidant și compus de aliaj. FeSi se comercializează sub formă de bucăți, granule sau pudră și se găsește în calități diferite, în funcție de raportul dintre conținutul de siliciu și cel de impurități (de exemplu, aluminiu). FeSi cu un conținut de siliciu de 70 % sau mai mare a fost considerat ca având un grad de puritate ridicat, cel cu un conținut de siliciu de peste 55 %, dar mai mic de 70 %, ca având un grad de puritate mediu, iar cel cu un conținut de siliciu mai mic de 55 %, ca FeSi cu grad de puritate scăzut.
(14)
FeSi exportat către CE și originar din RPC, Egipt, Kazahstan, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia („produsul în cauză”) este declarat în mod normal la codurile NC 7202 21 00, 7202 29 10 și 7202 29 90.
(15)
Pe parcursul anchetei s-a susținut de către mai mulți exportatori că zgura, care adeseori are un conținut de siliciu mult sub 45 %, ar trebui să fie exclusă din sfera de incidență a anchetei din cauza unei presupuse lipse a acelorași caracteristici fizice și utilizări principale.
(16)
Totuși, acest aspect trebuie să fie încă clarificat. În acest context, părțile interesate sunt invitate să trimită informații în privința faptului dacă principalele caracteristici fizice și utilizări ale FeSi cu grad scăzut de puritate (de exemplu, zgura) diferă substanțial de alte tipuri de FeSi și în privința măsurii în care excluderea zgurii ar putea crește în mod semnificativ riscul de eludare a măsurilor. Cu toate acestea, pe baza informațiilor primite până în prezent, este stabilit în mod provizoriu ca FeSi cu grad de puritate scăzută să fie considerat drept produs vizat.
2.2. Produse similare
(17)
Nu s-a constatat nicio diferență între produsul în cauză și FeSi fabricat și vândut pe piețele interne din țările vizate, în măsura în care vânzările de pe aceste piețe interne au fost verificate, și cel din Norvegia, aceasta din urmă servind drept țară analoagă pentru stabilirea valorii normale în ceea ce privește importurile din RPC și Kazahstan. Într-adevăr, FeSi prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și este destinat acelorași utilizări ca și cel exportat din țările în cauză în Comunitate. De asemenea, nu a fost identificată nicio diferență între produsul în cauză și FeSi produs de către industria comunitară și vândut pe piața comunitară. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie că toate tipurile de FeSi sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPING
3.1. Statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață
(18)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping referitoare, între altele, la importurile din RPC și Kazahstan, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din acest articol pentru producătorii-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv atunci când se dovedește că fabricarea și vânzarea produsului similar se fac în condițiile economiei de piață. Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
1.
deciziile cu privire la prețuri și costuri sunt adoptate ținând cont de condițiile pieței și fără intervenția semnificativă a statului;
2.
documentele contabile fac obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele contabile internaționale (International Accounting Standards - „IAS”), și pot fi utilizate în orice situație;
3.
nu există denaturări semnificative decurgând din fostul sistem de economie planificată;
4.
legile în materie de faliment și proprietate garantează siguranța juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb se efectuează la cursul de schimb al pieței.
(19)
Trei producători-exportatori chinezi și unul kazah au solicitat statutul de societate care funcționează în conformitate cu principiile economiei de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, și au răspuns în acest sens formularului de cerere în termenul prevăzut.
(20)
Un producător chinez a demonstrat la o verificare la fața locului că îndeplinește toate cele cinci criterii pentru acordarea statutului TEP. Prin urmare, cererea sa de acordare a statutului TEP a fost acceptată și analiza dumpingului și a prejudiciului s-a bazat pe informațiile provenind de la acesta.
(21)
În legătură cu ceilalți doi producători-exportatori chinezi, cu ocazia vizitei de verificare s-a stabilit că acordarea statutului TEP nu este justificată.
(22)
Verificările efectuate au relevat faptul că unul dintre producătorii-exportatori chinezi nu îndeplinește primele trei criterii. În primul rând, nu a demonstrat că nu se supune niciunei intervenții din partea statului, între altele și prin aceea că partidul comunist a intervenit în decizii de bază ale societății, cu toate că nu este acționar, și că răspunderea societății pentru deciziile legate de distribuirea profitului rămâne neclară (criteriul 1). În al doilea rând, nu a făcut dovada faptului că societatea dispune de o singură serie bine definită de documente contabile de bază, întocmite și auditate în conformitate cu IAS, întrucât tehnica sa de amortizare nu a fost în conformitate nici cu IAS, nici cu principiile contabile din RPC și a dus la supraaprecierea costurilor. Mai mult decât atât, având în vedere faptul că încălcările de mai sus ale normelor IAS nu au fost menționate în raportul de auditare, societatea nu a demonstrat că registrele sale contabile au fost supuse auditului în conformitate cu standardele contabile internaționale (criteriul 2). În plus, nu a făcut dovada faptului că societatea nu prezintă denaturări semnificative decurgând din fostul sistem de economie planificată, în special prin aceea că a obținut de la stat drepturi de folosință gratuită asupra unor terenuri și că evaluarea activelor sale pe parcursul procesului de înființare a societății rămâne neclară (criteriul 3).
(23)
Un alt producător-exportator chinez nu a putut demonstra că dispune de o singură serie bine definită de documente contabile de bază, întocmite și auditate în conformitate cu IAS: acesta a schimbat, de la un exercițiu financiar la altul, durata estimată de viață utilă a activelor sale, fără o notificare clară în acest sens, ceea ce a condus la subaprecierea costurilor, practică ce nu este în conformitate nici cu IAS, nici cu principiile contabile din RPC. De asemenea, nu a făcut cunoscute în situațiile sale financiare, pentru niciuna din clasele activelor sale, metodele de amortizare utilizate, durata de viață utilă a activelor sau ratele de amortizare folosite. În cele din urmă, având în vedere faptul că această nerespectare a normelor IAS nu a fost menționată în raportul de auditare, societatea nu a demonstrat că registrele sale contabile au fost supuse auditului în conformitate cu standardele contabile internaționale (criteriul 2).
(24)
Prin urmare, s-a concluzionat că ambii producători-exportatori chinezi nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(25)
Exportatorul kazah nu a permis efectuarea vizitei de verificare la fața locului a cererii sale de acordare a statutului TEP. Prin urmare, cererea sa de acordare a statutului TEP nu a putut fi luată în considerare. În această privință, trebuie menționat că, chiar dacă producătorul-exportator kazah ar apărea ca îndeplinind criteriile pentru acordarea TEP într-o procedură antidumping referitoare la alte produse de aliaj, ca urmare a lipsei de cooperare și, în special, a lipsei de informații privind deciziile societății în privința prețurilor, a costurilor și a factorilor de producție, inclusiv a materiilor prime, Comisia nu este în măsură să transpună concluziile privind acordarea statutului TEP dintr-o altă anchetă la prezenta procedură.
(26)
S-au primit observații de la toate trei societățile cărora nu li s-a acordat TEP. Un producător-exportator chinez și producătorul-exportator kazah nu au furnizat nicio dovadă nouă care să schimbe concluziile relative la acordarea statutului TEP. Celălalt producător-exportator chinez a pretins că efectul modificării duratei estimate de viață utilă a activelor sale a fost nesemnificativ (aproximativ 1 %), atunci când este exprimat ca procent din profit, și, din această cauză, nu a fost indicat în situațiile sale financiare și nici în raportul de auditare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, dimpotrivă, efectul modificării a fost semnificativ atunci când este comparat cu profitul din exploatare sau profitul net al societății (peste 20 %). În plus, societatea a oferit informații contradictorii în ceea ce privește pragurile de semnificație pretinse a fi utilizate de firmele de audit. Pe această bază, cererea a fost respinsă.
3.2. Tratamentul individual
(27)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru țările care intră sub incidența acestui articol se stabilește, după caz, o taxă aplicabilă la nivel național, cu excepția cazurilor în care societățile pot dovedi că îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(28)
În cazul RPC, ambii producători-exportatori chinezi care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea statutului TEP au solicitat, de asemenea, acordarea tratamentului individual, în cazul în care nu li se acordă statutul respectiv.
(29)
Pe baza informațiilor disponibile, s-a ajuns la concluzia că unul dintre cei doi producători-exportatori chinezi nu îndeplinește toate condițiile pentru acordarea tratamentului individual, astfel cum sunt prevăzute în articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, mai exact nu a demonstrat o independență suficientă față de intervenția statului. Prin urmare, s-a concluzionat că tratamentul individual nu poate fi acordat acestui producător-exportator chinez.
(30)
Celălalt producător-exportator chinez care nu a îndeplinit criteriile pentru acordarea TEP a demonstrat că îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de tratamentul individual.
(31)
În ceea ce privește Kazahstanul, producătorul-exportator care a solicitat acordarea statutului TEP a solicitat, de asemenea, acordarea tratamentului individual, în cazul în care nu i se acordă statutul respectiv. Totuși, această societate nu a permis efectuarea verificării la fața locului a cererii sale de tratament individual, care a fost ca atare respinsă.
3.3. Valoarea normală
3.3.1. Țara analoagă
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață („țară analoagă”).
(33)
În avizul de deschidere, Norvegia a fost propusă ca țară analoagă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și Kazahstan. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
(34)
O singură parte interesată a prezentat observații propunând ca țară analoagă alternativă țări precum Brazilia, Africa de Sud sau Rusia, cu condiția ca aceasta din urmă să nu facă ajustări ale valorii normale în funcție de prețurile la energie. Comisia a contactat societăți cunoscute din Brazilia și Africa de Sud. Cu toate acestea, producătorii din Brazilia și Africa de Sud nu au trimis niciun răspuns la chestionar și nici nu au formulat observații pertinente. În ceea privește Rusia, se observă că într-un caz ajustarea în funcție de prețul energiei s-a dovedit a fi necesară în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. În plus, conform practicii consecvente, o țară implicată în dumping prejudiciabil nu poate fi aleasă ca țară analoagă. Prin urmare, alternativele sugerate pentru a înlocui Norvegia nu au fost examinate mai departe.
(35)
În orice caz, Norvegia este, pe plan mondial, una dintre cele mai mari producătoare de FeSi dispunând de piață concurențială și, în plus, cei trei producători norvegieni de FeSi cei mai importanți au cooperat pe deplin, utilizează tehnicile de producție cele mai moderne și beneficiază de un acces bun la materiile prime.
(36)
Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat că Norvegia constituie o țară analoagă adecvată, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.3.2. Metoda pentru determinarea valorii normale
3.3.2.1. Reprezentativitatea globală
(37)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare țară în cauză, dacă vânzările interne ale produsului similar către clienți independenți, efectuate de fiecare producător-exportator cooperant (cu excepția celor doi exportatori chinezi și a exportatorului kazah care nu au făcut dovada îndeplinirii criteriilor pentru acordarea TEP), au fost reprezentative, respectiv dacă volumul lor total a reprezentat minimum 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare în Comunitate.
3.3.2.2. Comparabilitatea tipurilor de produse
(38)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către companii cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Comunitate. În acest sens, Comisia a utilizat următoarele criterii: conținutul de siliciu, mărimea granulei, impuritățile (aluminiu, titaniu, magneziu sau pământ) și ambalarea.
3.3.2.3. Reprezentativitatea diferitelor tipuri de produse
(39)
Vânzările pe plan intern ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți pe perioada anchetei a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Comunitate.
3.3.2.4. Verificarea operațiunilor comerciale normale
(40)
Ulterior, Comisia a examinat dacă vânzările interne ale producătorilor-exportatori cooperanți din țările în cauză și cele ale producătorilor din țara analoagă ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(41)
În acest sens, s-a calculat, pentru fiecare tip de produs exportat, procentul de vânzări interne către clienți independenți efectuate în pierdere în cursul perioadei de anchetă:
(a)
pentru tipurile de produse pentru care peste 80 % (ca volum) din vânzările pe piața internă au fost efectuate la prețuri care nu sunt inferioare costului unitar și al căror preț de vânzare mediu ponderat este egal sau superior costului de producție mediu ponderat, valoarea normală a fiecărui tip de produs a fost calculată ca fiind media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare ale produsului respectiv pe piața internă;
(b)
pentru tipurile de produse pentru care minimum 10 %, dar nu mai mult de 80 % (ca volum), din vânzările pe piața internă au fost efectuate la prețuri care nu sunt inferioare costului unitar, valoarea normală a fiecărui tip de produs a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor de vânzare pe piața internă egale sau superioare costului unitar al tipului de produs în cauză;
(c)
pentru tipurile de produse pentru care cel puțin 10 % (ca volum) din vânzările de pe piața internă au fost efectuate la un preț care nu este inferior costului unitar, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, iar valoarea normală a fost calculată.
3.3.2.5. Valoarea normală bazată pe prețul intern real
(42)
Pentru tipurile de produse vândute la export în Comunitate de societăți care fac obiectul anchetei și care îndeplinesc condițiile menționate la punctele 3.3.2.3-3.3.2.4 literele (a) și (b) de mai sus, valoarea normală pentru tipurile corespunzătoare de produse a fost calculată pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite de clienți independenți pe piața internă a țării în cauză în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
3.3.2.6. Valoarea normală calculată
(43)
Pentru tipurile de produse încadrate la punctul 3.3.2.4 litera (c) de mai sus, precum și pentru tipurile de produse care nu au fost vândute de producătorul-exportator pe piața internă a țării în cauză în cantități reprezentative, astfel cum se menționează la punctul 3.3.2.3 de mai sus, valoarea normală a trebuit să fie calculată.
(44)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată însumând cheltuielile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative suportate („VG&A”), precum și profitul mediu ponderat realizat de producătorii-exportatori în cauză care au cooperat, din vânzările lor interne ale produsului similar efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale în cursul perioadei de anchetă, și costul de fabricație mediu din perioada de anchetă.
(45)
În cazul în care un producător-exportator nu a avut vânzări interne ale produsului similar efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale în cursul perioadei de anchetă, valoarea normală a fost calculată. Astfel s-a procedat în cazul producătorului-exportator din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. Valoarea normală a fost calculată utilizând costul de fabricație al producătorului-exportator menționat. La acest cost de fabricație s-a considerat adecvat, în mod provizoriu, să se adauge media ponderată a cheltuielilor VG&A suportate de către producătorii egipteni, datorită modelelor comparabile ale acestora de producție și vânzare, precum și o marjă de profit de 5 % care a fost considerată acceptabilă pentru acest tip de piață de mărfuri, în temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază.
3.3.2.7. Economii în tranziție
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, cu excepția unui producător-exportator chinez căruia i s-a acordat TEP, valoarea normală pentru RPC și Kazahstan a fost stabilită pe baza informațiilor verificate furnizate de producătorii din țara analoagă, adică pe baza prețurilor plătite sau care trebuie să fie plătite pe piața internă norvegiană pentru tipuri de produse comparabile, atunci când vânzările au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, sau pe baza valorilor normale calculate, în absența vânzărilor interne ale tipurilor de produse comparabile în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(47)
În consecință, valoarea normală corespunde fie prețului mediu ponderat de vânzare pe piața internă practicat față de clienți independenți, fie unei valori normale calculate pe tip de produs, pe baza datelor referitoare la cei trei producători norvegieni care au cooperat.
3.3.3. Determinarea valorii normale
3.3.3.1. RPC
(48)
Pentru cei doi exportatori chinezi cărora nu li s-a acordat TEP, valoarea normală pentru RPC a fost stabilită conform considerentelor 46-47 de mai sus.
(49)
Pentru exportatorul chinez căruia i s-a acordat TEP, valoarea normală a fost stabilită conform considerentului 42, adică pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite de clienți independenți pe piața internă. Cu toate acestea, dat fiind faptul că această societate a cumpărat electricitate de la un furnizor conex, costurile energiei asociate cu producția produsului în cauză vor fi investigate în continuare înainte de luarea unei decizii finale.
3.3.3.2. Egipt
(50)
Pentru cei doi producători-exportatori egipteni care au cooperat s-a stabilit că, pentru anumite tipuri de produse, nu au efectuat vânzări interne reprezentative ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie calculată după metoda descrisă la considerentele 43 și 44 de mai sus. Pentru acele tipuri de produse în cazul cărora s-au efectuat vânzări interne reprezentative în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală s-a stabilit conform prevederilor de la considerentul 42, adică pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite de clienți independenți pe piața internă.
3.3.3.3. Kazahstan
(51)
Întrucât nici o societate nu a obținut statutul TEP, valoarea normală pentru Kazahstan a fost stabilită după metoda descrisă la considerentele 46-47 de mai sus.
3.3.3.4. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei
(52)
S-a stabilit că singurul producător-exportator din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei care a cooperat nu a efectuat vânzări interne reprezentative ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie calculată după metoda descrisă la considerentul 45 de mai sus.
3.3.3.5. Rusia
(53)
Pentru cei doi producători-exportatori ruși s-a stabilit că, pentru anumite tipuri de produse, aceștia nu au efectuat vânzări interne reprezentative ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie calculată după metoda descrisă la considerentele 43 și 44 de mai sus. Pentru acele tipuri de produse în cazul cărora s-au efectuat vânzări interne reprezentative în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală s-a stabilit conform dispozițiilor de la considerentul 42, adică pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite de clienți independenți pe piața internă.
(54)
În cazul unui producător-exportator rus s-a stabilit că societatea nu a înregistrat în mod adecvat în registrele contabile costurile energiei asociate cu producția produsului în cauză, întrucât media ponderată a tarifelor la energie plătite de societate a fost semnificativ mai mică (50 %) decât cea plătită de firma concurentă, în ciuda faptului că ambele erau situate în Siberia. Simplul fapt că furnizorul de energie menționat este producător de hidroenergie nu poate explica, în lipsa altor elemente, prețurile mici la electricitate. De altfel, chiar comparate cu tarifele practicate de alți furnizori de energie electrică generată de centrale hidroelectrice, de exemplu, din Norvegia, prețurile sunt foarte mici. Mai mult decât atât, în această privință, datele disponibile indică provizoriu că prețurile la electricitate de pe piața internă din Rusia erau reglementate. S-a stabilit că autoritățile din Rusia fixau tarife maxime la energie în diferite regiuni din Siberia, fapt care pare să fie cauza majoră a diferențelor enorme între prețuri (3). După cum s-a observat deja de către OCDE în 2002, regulamentele privind prețurile la energie sunt utilizate în Rusia ca subvenții încrucișate între regiuni, taxând regiunile mai sărace mai puțin decât pe cele mai bogate (4). În consecință, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, prețurile la energie au fost ajustate provizoriu pe baza costurilor celuilalt exportator rus care încorporează doi producători situați în alte două regiuni din Siberia. Într-adevăr, în 2003, în cadrul procedurii antidumping privind siliciul, s-a efectuat o ajustare similară în conformitate cu articolul 2 alineatul (5), cu privire la energia furnizată de către același furnizor de energie (5).
3.4. Prețul de export
3.4.1. RPC
(55)
Toți cei trei producători-exportatori chinezi au efectuat vânzări la export către Comunitate direct unor clienți independenți. Ca atare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(56)
Cu privire la toți ceilalți exportatori chinezi, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile la chestionar de către cei trei producători-exportatori care au cooperat și totalul importurilor care fac obiectul unui dumping, calculate conform explicațiilor de la considerentul 66. Procentul la care s-a ajuns este de 18 %. Pe această bază, nivelul cooperării s-a considerat a fi scăzut. În consecință, prețurile de export au fost stabilite provizoriu pe baza tranzacțiilor cu cea mai ridicată marjă de dumping și prejudiciu, realizate de unul dintre cei doi producători-exportatori chinezi cooperanți cărora li s-a acordat TEP sau tratamentul individual, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, precum și a prețurilor la export practicate de al treilea producător-exportator chinez căruia nu i s-a acordat TEP sau tratamentul individual.
3.4.2. Egipt
(57)
Cei doi producători-exportatori egipteni au efectuat vânzări la export către Comunitate direct unor clienți independenți. Ca atare, prețurile de export s-au stabilit provizoriu pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.4.3. Kazahstan
(58)
Ca urmare a lipsei de cooperare, și anume a refuzului producătorului-exportator de a permite verificarea la fața locului a informațiilor transmise, a fost necesar ca prețurile la export să fie stabilite în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. Exportatorul în cauză a fost informat de consecințele refuzului de a coopera. Prețul de import mediu ponderat pentru Kazahstan stabilit pe baza informațiilor furnizate de către Eurostat privind importul pe perioada de anchetă a fost considerat provizoriu adecvat.
3.4.4. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei
(59)
Producătorul-exportator a efectuat vânzări la export către Comunitate direct unor clienți independenți. Ca atare, prețurile de export s-au stabilit provizoriu pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.4.5. Rusia
(60)
Ambii producători-exportatori ruși au efectuat importurile lor prin intermediul unor părți conexe. Ca atare, prețul de export a fost calculat pe baza prețurilor la care produsele importate au fost revândute pentru prima oară unor clienți independenți. În conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, s-au efectuat ajustări ale tuturor costurilor suportate de la data importului până la data revânzării, precum și ale profiturilor realizate.
3.5. Comparație
(61)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza nivelului franco fabrică.
(62)
În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul la export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost acordate ajustări tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei, în cazul în care s-a dovedit a fi oportun și justificat, pentru diferențele dintre cheltuielile de transport, de navlosire, de asigurare, de manipulare, de încărcare și pentru celelalte costuri accesorii, pentru costurile de ambalare, costurile de credit, de cauțiune și garanție, precum și pentru comisioane.
(63)
În cazul unui producător-exportator rus și al unuia egiptean au fost solicitate ajustări pe baza diferențelor dintre etapele comerciale. Aceste solicitări nu au putut fi acceptate, întrucât societățile nu au făcut dovada că ele sunt justificate, adică nu au demonstrat existența unor diferențe constante și nete în funcțiile și prețurile practicate corespunzătoare unor etape comerciale diferite pe piața internă a țărilor exportatoare în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază.
3.6. Marje de dumping
3.6.1. Metodologie generală
(64)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12), marjele de dumping au fost stabilite, pe tip de produs, pe baza comparației dintre valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, stabilite după metodele descrise mai sus.
(65)
Pentru producătorii-exportatori care nu au răspuns la chestionarul Comisiei sau care nu s-au făcut cunoscuți în alt mod, marja de dumping a fost stabilită pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(66)
Pentru determinarea marjei de dumping a producătorilor-exportatori care nu au cooperat, s-a stabilit mai întâi nivelul lipsei de cooperare. În acest scop, volumul exporturilor către Comunitate raportat de către producătorii exportatori cooperanți a fost comparat cu statisticile de import Eurostat echivalente.
(67)
Atunci când lipsa cooperării a fost ridicată, adică peste 20 %, s-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping a producătorilor-exportatori care nu au cooperat la un nivel superior celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori care au cooperat. Într-adevăr, există motive pentru a presupune că nivelul ridicat al lipsei cooperării rezultă din faptul că producătorii-exportatori care nu au cooperat din țările care au făcut obiectul anchetei practică, în general, un dumping mai ridicat decât oricare producător-exportator care a cooperat. În astfel de cazuri (de exemplu, RPC și Rusia), marja de dumping a fost stabilită la un nivel corespunzător mediei ponderate a marjelor de dumping stabilite pentru cele mai reprezentative tipuri de produse, care au înregistrat marjele de dumping și prejudiciu cele mai ridicate, pe baza unei evaluări pentru fiecare producător-exportator în parte.
(68)
Atunci când nivelul de cooperare a fost ridicat (adică atunci când exportatorii necooperanți reprezintă mai puțin de 20 %), s-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping a producătorilor-exportatori care nu au cooperat la nivelul marjei de dumping și prejudiciu celei mai ridicate constatate pentru un producător-exportator care a cooperat din țara în cauză, întrucât nu există motive pentru a considera că un producător-exportator care nu a cooperat a practicat dumpingul într-o măsură mai mică.
3.6.2. Marje de dumping
3.6.2.1. RPC
(a) Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TEP sau tratamentul individual
(69)
Pentru societățile cooperante cărora li s-a acordat TEP sau tratamentul individual, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs în cauză exportat către Comunitate a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, după cum este prevăzut la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(70)
Pe baza acestei comparații, marjele medii ponderate de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de aplicarea taxei, sunt următoarele:
Societate
Marjă de dumping provizorie
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd
2,8 %
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd
57,2 %
(b) Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(71)
Marja de dumping la nivel național a fost calculată pe baza unei comparații între prețurile de export stabilite conform considerentului 56 și valoarea normală stabilită conform considerentelor 46 și 47.
(72)
Pe această bază, marja de dumping la nivel național a fost stabilită provizoriu la 60,7 % din prețul la frontiera Comunității CIF, înainte de aplicarea taxei.
3.6.2.2. Egipt
(73)
Nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori egipteni a fost ridicat (aproximativ 95 %). Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară, înainte de aplicarea taxei, se stabilesc după cum urmează:
-
The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo 20,4 %;
-
Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo 24,8 %;
-
Toate celelalte 20,4 %.
3.6.2.3. Kazahstan
(74)
Ca urmare a lipsei de cooperare, s-a stabilit numai o marjă de dumping la nivel național. Marja de dumping provizorie, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară, înainte de aplicarea taxei, se stabilește după cum urmează:
-
Kazahstan 37,1 %.
3.6.2.4. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei
(75)
Întrucât producătorul-exportator care a cooperat este practic singurul producător de FeSi din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, nivelul de cooperare a fost ridicat. Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară, înainte de aplicarea taxei, se stabilesc după cum urmează:
-
SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce, 5,4 %;
-
Toate celelalte 5,4 %.
3.6.2.5. Rusia
(76)
Lipsa cooperării producătorilor-exportatori din Rusia a fost ridicată (aproximativ 68 %). Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera comunitară, înainte de aplicarea taxei, se stabilesc după cum urmează:
-
Grupul Chemk (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant și Kutznetsk Ferroalloy Works), Chelyabinsk și Novokuznetsk 22,8 %;
-
Grupul ICT (Bratsk Ferroalloy Plant), Bratsk 22,2 %;
-
Toate celelalte 25,5 %.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția comunitară
(77)
Ancheta a stabilit că produsul similar este fabricat în Comunitate de șapte producători. Plângerea a fost depusă în numele a cinci dintre acești producători. După deschiderea procedurii, un al șaselea producător a decis să susțină procedura cooperând pe deplin în anchetă. Cel de-al șaptelea producător nu a luat nicio poziție și nici nu a furnizat informații.
4.2. Definiția industriei comunitare
(78)
Cei șase producători din Comunitate care au cooperat reprezentau 95 % din producția comunitară de FeSi în perioada de anchetă. Ca atare, se consideră că aceștia constituie industria comunitară („IC”) în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(79)
Anumite părți interesate au susținut că cei cinci producători comunitari care au susținut plângerea nu erau nicidecum în situații economice similare și cel puțin doi dintre aceștia nu ar avea de suferit niciun prejudiciu. În consecință, acești doi producători comunitari ar trebui excluși din prezenta anchetă, ceea ce ar conduce la o lipsă de calitate procesuală.
(80)
În această privință, se observă că, în conformitate cu articolul 4 din regulamentul de bază, termenul „industrie comunitară” se referă la producătorii comunitari ale căror producții adunate reprezintă un procent major din producția comunitară totală. Același articol prevede cazurile în care anumiți producători comunitari pot fi excluși din definiția industriei comunitare. Aceste cazuri nu includ rezultatele producătorilor comunitari. Mai mult decât atât, excluderea producătorilor pe baza rezultatelor înregistrate de aceștia este contrară însuși principiului unei evaluări obiective a situației industriei comunitare. Pe această bază, cererea a fost respinsă.
4.3. Consumul comunitar
(81)
Consumul comunitar a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei comunitare pe piața comunitară la care s-a adăugat volumul estimat al vânzărilor realizate în Comunitate de către producătorul necooperant și importurile din țările în cauză și alte țări terțe, conform datelor furnizate de Eurostat. Consumul comunitar de FeSi a rămas constant în perioada avută în vedere, cu excepția lui 2003 și 2004 când a crescut cu 6 % ca urmare a unei cereri excepțional de mare din partea industriei oțelului.
2003
2004
2005
PA
Consumul comunitar (tone)
871 794
922 978
881 930
883 311
Index
100
106
101
101
4.4. Importuri în Comunitate din țările în cauză
4.4.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză care au făcut obiectul dumpingului
(82)
Comisia a analizat dacă efectele importurilor de FeSi originar din RPC, Egipt, Kazahstan, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia trebuie evaluate cumulativ în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(83)
Marja de dumping constatată pentru fiecare țară în cauză a fost superioară nivelului de minimis, iar volumul importurilor nu a fost deloc neglijabil. Prin urmare, s-a considerat justificată efectuarea unei evaluări cumulative, ținând cont de condițiile de concurență între produsele importate din țările în cauză și produsul comunitar similar. Condițiile similare de concurență au fost evidențiate de faptul că produsul în cauză importat din țările în cauză și produsul similar fabricat și vândut de către industria comunitară pe piața comunitară sunt similare și au fost distribuite prin intermediul acelorași canale comerciale. În plus, toate volumele de importuri au fost în totalitate semnificative și au avut drept rezultat cote de piață importante.
(84)
Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că sunt îndeplinite condițiile care justifică evaluarea cumulativă a importurilor de FeSi originare din RPC, Egipt, Kazahstan, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia.
4.4.2. Volumul cumulat și cota de piață
(85)
După cum rezultă din datele Eurostat, volumul importurilor din RPC, Egipt, Kazahstan, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia au crescut semnificativ, de la 134 081 tone în 2003 la 452 108 tone în perioada de anchetă. Cota de piață combinată a acestora a crescut în mod continuu de la 15,4 % la 51,2 % pe durata aceleiași perioade. Acest fapt trebuie privit pe fondul unui consum aproximativ stabil - cu excepția lui 2004, după cum se arată mai sus.
2003
2004
2005
PA
Volumul importurilor (tone)
134 081
198 164
319 265
452 108
Index
100
148
238
337
Cotă de piață
15,4 %
21,5 %
36,2 %
51,2 %
Preț unitar de vânzare (EUR/tonă)
557
580
569
574
Index
100
104
102
103
4.4.3. Prețuri
4.4.3.1. Evoluția prețurilor
(86)
Între 2003 și perioada de anchetă, prețul mediu al importurilor produsului în cauză originare din țările în cauză a crescut cu 3 %. Mai exact, prețurile au crescut cu 4 % în 2004 (un an marcat de o creștere semnificativă a cererii de oțel la nivel mondial), a scăzut cu 2 % în anul următor, 2005, iar apoi a crescut din nou cu aproximativ 1 % în perioada de anchetă.
4.4.3.2. Subcotare
(87)
Pentru a stabili subcotarea prețurilor, Comisia a analizat datele referitoare la perioada de anchetă. S-a cerut industriei comunitare și producătorilor-exportatori în cauză să furnizeze informații privind prețurile de vânzare ale FeSi, împărțit în diferite categorii de produse, în conformitate cu criteriile enumerate la considerentul 38 de mai sus.
(88)
Prețurile vânzărilor relevante ale industriei comunitare au fost cele către clienți independenți, ajustate în funcție de necesitate la un nivel franco fabrică, adică excluzând costurile de navlu din Comunitate și după deducerea remizelor și rabaturilor. Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile importurilor producătorilor în cauză care au cooperat. Pentru Kazahstan, dat fiind faptul că nu a existat cooperare, prețul mediu ponderat la export a fost obținut de la Eurostat. În ceea ce privește RPC, Egipt, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia, comparația s-a făcut cu prețurile de export nete practicate de producătorii-exportatori cooperanți, excluzând orice rabaturi și ajustate corespunzător, acolo unde a fost cazul, la prețurile CIF la frontiera Comunității, precum și ajustate corespunzător pentru a ține cont de taxele convenționale, precum și de costurile de descărcare și de vămuire.
(89)
Comparația a arătat că în perioada de anchetă vânzarea produsului în cauză pe piața comunitară a dus la subcotarea prețurilor practicate de industria comunitară cu un procent cuprins între 4 % și 11 %, în funcție de producătorul-exportator în cauză, cu excepția unui producător-exportator din Rusia, al unuia din Egipt și al celui din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, în cazul cărora nu a fost identificată nicio subcotare. Cu toate acestea, în urma unei analize în funcție de tip s-a stabilit că, în mai multe cazuri, prețurile practicate de producătorii-exportatori în cauză erau mult mai scăzute decât media marjelor subcotării indicate mai sus sau, în cazul producătorilor-exportatori la care nu a fost identificată o subcotare per ansamblu, pentru anumite tipuri de produse au fost stabilite marje de subcotare. Mai mult decât atât, având în vedere pierderile considerabile suferite de industria comunitară, marjele de subcotare nu indică efectul total al importurilor care au făcut obiectul dumpingului asupra prețurilor, care au suferit o depreciere semnificativă. În cele din urmă, cuantumul subcotării identificate nu trebuie considerat lipsit de importanță, având în vedere faptul că, prin natura sa, produsul în cauză este o materie primă, sensibilă chiar la variații minore de preț.
4.5. Situația industriei comunitare
(90)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul dumpingului asupra industriei comunitare a inclus o analiză a tuturor factorilor și indicilor economici având vreo influență asupra situației industriei pe durata perioadei examinate.
4.5.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității
(91)
Producția a scăzut cu 40 % între anul 2003 și perioada de anchetă. Evoluția volumelor de producție a fost următoarea:
2003
2004
2005
PA
Producție (tone)
272 364
267 149
211 906
163 908
Index
100
98
78
60
(92)
Capacitatea de producție a fost stabilită pe baza capacității nominale teoretice a unităților de producție din industria comunitară. În această privință, capacitatea de producție a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate. Ca urmare a scăderii volumelor de producție, utilizarea capacității de producție a scăzut în aceeași proporție ca și producția în perioada examinată.
(93)
Cu toate acestea, capacitatea de producție a fost ajustată în mod corespunzător pentru a ține cont de faptul că doi producători comunitari au transferat o parte din capacitatea lor de la producția de FeSi către producția de alte aliaje feroase.
2003
2004
2005
PA
Capacitate de producție
348 261
348 261
325 601
325 601
Index
100
100
93
93
Utilizare a capacității
78 %
77 %
65 %
50 %
Index
100
99
83
64
4.5.2. Stocuri
(94)
Stocurile au scăzut cu 46 % pe durata perioadei examinate, reflectând scăderea producției industriei comunitare.
2003
2004
2005
PA
Stocuri (tone)
29 432
30 741
21 525
15 630
Index
100
104
73
53
4.5.3. Volumul vânzărilor, cotele de piață și prețurile medii unitare din Comunitate
(95)
Vânzările de FeSi de către industria comunitară către clienți independenți de pe piața comunitară au scăzut în mod constant de la 250 316 tone în anul 2003 la 156 633 tone în perioada de anchetă, respectiv cu 38 %. De aici rezultă că industria comunitară a suferit o pierdere a cotei de piață în valoare de 11 puncte procentuale. Cota de piață a scăzut de la 28,7 % în anul 2003 la 17,7 % în perioada de anchetă.
2003
2004
2005
PA
Volumul vânzărilor din CE (tone)
250 316
244 561
197 782
156 920
Index
100
98
79
63
Cotă de piață
28,7 %
26,5 %
22,4 %
17,7 %
Index
100
92
78
62
(96)
Prețurile medii ale vânzărilor către clienți independenți de pe piața comunitară au rămas relativ constante între 2004 și perioada de anchetă, după o creștere cu 10 % între 2003 și 2004. Mai precis, între 2004 și 2005 a intervenit o ușoară scădere de preț, după care prețurile au atins din nou nivelul din 2004. Creșterea prețului a reflectat o creștere relativă a costurilor și o orientare către anumite produse de valoare mai mare, în detrimentul scăderii cotelor de piață. Cu toate acestea, nivelurile actuale ale prețurilor nu sunt durabile, deoarece industria comunitară este forțată să vândă sub costuri pentru a rămâne pe piață.
2003
2004
2005
PA
Prețul mediu ponderat (EUR/tonă)
623
685
670
686
Index
100
110
107
110
4.5.4. Profitabilitatea și fluxul de lichidități
(97)
Pe durata perioadei examinate profitabilitatea industriei comunitare a scăzut de la un profit redus de 2,3 % în anul 2003 la - 12,9 % în perioada de anchetă. O ușoară creștere se poate observa în 2004, un an extrem de prosper pentru industria oțelului și industriile înrudite. Totuși, după această perioadă s-a înregistrat o tendință importantă de scădere în ceea ce privește profitabilitatea. Cauza principală a acestei evoluții este scăderea dramatică a producției realizată de industria comunitară (- 40 %) și reducerea corespunzătoare a utilizării capacității (- 18 puncte procentuale), conducând la o creștere relativ mare a costurilor unitare fixe pe unitatea de produs fabricat, ceea ce nu a permis industriei comunitare să beneficieze de economiile de scară pe care o utilizare mai mare a capacității de producție le presupune. Într-o măsură mai mică, profitabilitatea a fost afectată în mod negativ de faptul că, începând cu 2004, industria comunitară nu a avut posibilitatea să majoreze prețul de vânzare la nivelul necesar pentru acoperirea creșterii prețului energiei și anumitor materii prime, care a intervenit în acel an.
2003
2004
2005
PA
Marjă de profit înaintea impozitării
2,3 %
2,7 %
-9,2 %
-12,9 %
(98)
Fluxul de lichidități s-a deteriorat, de asemenea, în perioada examinată, reflectând tendința negativă a profitabilității menționată mai sus.
2003
2004
2005
PA
Fluxul de lichidități (EUR)
7 834 497
10 029 457
-10 103 355
-12 081 451
Index
100
128
- 129
- 154
4.5.5. Investiții, rata de rentabilitate a investițiilor și capacitatea de obținere a capitalului
(99)
Investițiile au indicat o tendință pozitivă pe parcursul perioadei examinate. Investițiile s-au referit în principal la modernizarea utilajelor de producție pentru a fi în conformitate cu cerințele de mediu.
2003
2004
2005
PA
Investiții (EUR)
1 917 786
3 145 409
9 788 877
5 827 463
Index
100
164
510
304
(100)
Rata de rentabilitate a investițiilor din producția și vânzările produsului similar a fost negativ în perioada de anchetă și a scăzut substanțial pe durata perioadei examinate, reflectând tendința negativă a profitabilității menționată mai sus.
2003
2004
2005
PA
Rata de rentabilitate a investiției
18,9 %
19,8 %
-46,5 %
-47,3 %
Index
100
105
- 246
- 250
(101)
Nu au existat indicii că industria comunitară, care este formată în principal din societăți mijlocii implicate și în fabricarea de alte produse, a întâmpinat probleme în obținerea capitalului pentru activitățile sale, concluzionându-se așadar că industria comunitară a fost în măsură să obțină capital pentru activitățile sale pe toată perioada examinată.
4.5.6. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(102)
Evoluția în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile a fost următoarea:
2003
2004
2005
PA
Număr de angajați
1 579
1 155
1 141
1 153
Index
100
73
72
73
Productivitatea (tone/angajat)
172
231
186
142
Index
100
134
108
82
Costuri salariale pe angajat (EUR)
14 568
19 602
18 107
17 464
Index
100
135
124
120
(103)
Numărul angajaților a scăzut cu 27 % pe durata perioadei examinate. Ca urmare a descreșterii volumelor de producție, productivitatea a indicat o tendință negativă începând cu 2004. Costurile salariale medii pe angajat au crescut cu 20 % în perioada examinată.
4.5.7. Creștere
(104)
În vreme ce consumul comunitar a crescut numai cu 1 % în perioada examinată, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu 37 % și în paralel volumele importurilor din țările în cauză au crescut cu 35,8 %. Această evoluție a condus la pierderea cotei de piață de către industria comunitară, în vreme ce importurile în cauză au reușit să își sporească cotele de piață.
4.5.8. Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(105)
Marjele de dumping pentru RPC, Egipt, Kazahstan, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia sunt specificate mai sus la secțiunea despre dumping. Aceste marje se situează în mod clar deasupra nivelului de minimis. În afară de aceasta, date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
(106)
Nu există semne că, la momentul de față, industria comunitară își revine în urma efectelor practicilor de dumping anterioare sau ale subvenționării. Se observă că importurile de FeSi nu au fost supuse niciunor măsuri din anul 2001.
4.5.9. Concluzie privind prejudiciul
(107)
Analiza indicatorilor de prejudiciu a demonstrat că situația industriei comunitare s-a deteriorat semnificativ după anul 2003 și a atins cel mai scăzut nivel în perioada de anchetă, când industria a înregistrat o pierdere de 12,9 %.
(108)
În contextul unui consum relativ stabil în cursul perioadei examinate, producția comunitară a scăzut cu 40 % iar utilizarea capacității acesteia cu 28 de puncte procentuale în aceeași perioadă. Vânzările pe piața comunitară au scăzut cu 37 % în ceea ce privește volumul și cu 31 % în ceea ce privește valoarea. Acești factori au condus la o scădere a cotei de piață de la 28,7 % în anul 2003 la 17,7 % în perioada de anchetă. Prețurile medii unitare au crescut cu 10 % în perioada examinată, dar au rămas constante între anul 2004 și perioada de anchetă. Cu toate acestea, având în vedere scăderea drastică a producției, impusă de reducerea volumelor de vânzări, industria comunitară a pierdut posibilitatea realizării de economii de scară, ca urmare a creșterii semnificative a costurilor unitare fixe pentru unitatea de produs fabricat. În plus, începând cu 2004, industria comunitară nu a fost în măsură să își stabilească propriile prețuri la nivelul necesar acoperirii unor majorări în costurile sale de producție. Ambii factori menționați au avut drept rezultat o scădere semnificativă a profitabilității în perioada de anchetă.
(109)
Investițiile au indicat o tendință pozitivă ca urmare a obligației pentru industria comunitară de a se conforma cerințelor de mediu. Totodată, stocurile au indicat o tendință pozitivă (au scăzut ca valoare cu 47 % pe parcursul perioadei examinate), dar aceasta s-a datorat mai ales descreșterii drastice a nivelului producției. Toți ceilalți indicatori de prejudiciu confirmă situația negativă a industriei comunitare. Rata de rentabilitate a investițiilor și fluxurile de lichidități au fost negative și productivitatea a scăzut.
(110)
Date fiind argumentele de mai sus, se poate concluziona că industria comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. CAUZALITATE
5.1. Introducere
(111)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile de FeSi originare din țările în cauză, care au făcut obiectul dumpingului, au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost examinați, de asemenea, toți factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar putea cauza în mod simultan un prejudiciu industriei comunitare, astfel încât posibilul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor în cauză.
5.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(112)
Între 2003 și PA, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping a crescut semnificativ, adică cu 237 %, iar cotele lor de piață corespunzătoare au crescut cu 35,8 puncte procentuale. Prețul mediu al acestor importuri a crescut cu 3 % între 2003 și perioada de anchetă, fiind totuși mult mai scăzut față de cel practicat de industria comunitară în aceeași perioadă. Totodată, prețul mediu al importurilor care au făcut obiectul unui dumping a determinat subcotarea prețurilor practicate de industria comunitară cu un procent cuprins între 3,7 % și 11 %, în funcție de producătorul-exportator în cauză, excepția a trei producători-exportatori cooperanți în cazul cărora nu a fost identificată nicio subcotare. În plus, prețurile practicate de industria comunitară au înregistrat o depreciere.
(113)
Creșterea substanțială a volumului de importuri din țările în cauză și câștigul lor în cotă de piață pe durata perioadei luate în considerare, la prețuri ce erau mici, făcând obiectul dumpingului, a coincis cu deteriorarea situației industriei comunitare pe parcursul aceleiași perioade, în special în ceea ce privește profitabilitatea, volumele de vânzări, cota de piață, producția, utilizarea capacității de producție, fluxurile de lichidități, rata de rentabilitate a investițiilor și ocuparea forței de muncă. În plus, industria comunitară nu a putut să majoreze prețurile sale de vânzare până la nivelul necesar acoperirii integrale a costurilor, datorită subcotării prețurilor sale pe durata perioadei de anchetă de către importurile care au făcut obiectul dumpingului.
(114)
Prin urmare, s-a stabilit provizoriu că importurile care au făcut obiectul unui dumping au avut un efect negativ important asupra situației industriei comunitare.
5.3. Efectul altor factori
5.3.1. Importurile din alte țări terțe
(115)
Analiza importurilor din toate țările terțe cu excepția țărilor în cauză s-a efectuat pe baza datelor obținute de la Eurostat. În cazul Norvegiei a fost posibilă compararea acestor date cu informațiile obținute de la producătorii din țara analoagă, ceea ce a confirmat fiabilitatea datelor Eurostat.
(116)
Per ansamblu, importurile din toate celelalte țări terțe au scăzut pe parcursul perioadei examinate cu aproximativ 45 %, respectiv de la aproximativ 477 400 de tone în 2003 la aproximativ 264 600 în perioada de anchetă. Cota de piață aferentă a înregistrat o scădere de la 54,8 % la 30 %. În aceeași perioadă, prețurile acestor importuri au crescut cu 7 % (de la 609 EUR/tonă în 2003 la 653 EUR/tonă în perioada de anchetă). Prețul mediu al acestor importuri a fost mai ridicat decât cel al importurilor originare din țările în cauză pe parcursul perioadei examinate și ușor inferioare celor practicate de industria comunitară (2,3 %-5,7 %) în aceeași perioadă. Principalele surse de importuri din alte țări terțe pe parcursul perioadei de anchetă au fost localizate în Norvegia, Islanda și Venezuela.
2003
2004
2005
PA
Importuri originare din țări terțe, altele decât țările în cauză (în tone)
477 397
470 253
354 883
264 570
Index
100
99
74
55
Cotă de piață
54,8 %
50,9 %
40,2 %
30 %
Preț unitar de vânzare (EUR/tonă)
609
646
659
653
Index
100
106
108
107
5.3.1.1. Norvegia
(117)
Importurile din Norvegia au avut, într-o anumită măsură, o evoluție similară cu aceea a industriei comunitare, înregistrând o scădere semnificativă a volumului și cotei de piață. În perioada de anchetă, prețul mediu al importurilor din Norvegia s-a ridicat la 686 EUR/tonă. Aceasta înseamnă că produsele norvegiene erau mult mai costisitoare decât importurile din țările în cauză, fiind la același nivel de preț cu produsele vândute de către industria comunitară. Prin urmare, s-a concluzionat că importurile din Norvegia nu au contribuit la prejudiciul material suferit de industria comunitară.
2003
2004
2005
PA
Importuri din Norvegia
(cantitatea în tone)
186 429
274 130
185 334
90 381
Index
100
147
99
48
Preț unitar de vânzare în Norvegia
(EUR/tonă)
669
668
650
686
Index
100
100
97
103
Cotă de piață
21 %
30 %
21 %
10 %
5.3.1.2. Islanda
(118)
Importurile din Islanda au crescut cu 16 % iar cota de piață a acestor importuri a crescut cu 1,2 puncte procentuale pe parcursul perioadei examinate (în perioada de anchetă = 9,3 %). Această evoluție poate fi explicată într-o anumită măsură de faptul că unul dintre producătorii cei mai importanți din Norvegia și-a transferat parțial producția în Islanda, unde condițiile de producție de FeSi erau mai favorabile. Cu toate că în perioada de anchetă prețul mediu de import din Islanda era inferior celui practicat de industria comunitară, acesta a fost mult mai ridicat decât prețul mediu de import din țările în cauză (cu 12 % mai mare). În consecință, chiar dacă nu se poate exclude faptul că importurile din Islanda au avut efect asupra situației negative a industriei comunitare, nu se poate considera totuși că acest efect a avut o importanță apreciabilă în comparație cu volumul și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului.
2003
2004
2005
PA
Importuri din Islanda
(cantitatea în tone)
70 506
86 120
70 607
81 881
Index
100
122
100
116
Preț unitar de vânzare în Islanda
(EUR/tonă)
645
612
675
643
Index
100
95
105
100
Cotă de piață
8,1 %
9,3 %
8,0 %
9,3 %
5.3.1.3. Brazilia
(119)
Cea de-a treia țară ca importanță între țările terțe, altele decât țările în cauză vizate de prezenta anchetă, în raport cu cantitățile de importuri în perioada de anchetă, a fost Brazilia. Importurile din Brazilia au scăzut cantitativ cu 11 % din punct de vedere cantitativ, iar cota de piață a acestor importuri a scăzut cu 0,4 % pe parcursul perioadei examinate. Pe parcursul întregii perioade examinate, prețul mediu de import din Brazilia a fost mult superior celui practicat de industria comunitară. Prin urmare, s-a concluzionat că importurile din Brazilia nu au contribuit la prejudiciul material suferit de industria comunitară.
2003
2004
2005
PA
Importuri din Brazilia
(cantitatea în tone)
29 902
25 028
24 117
26 491
Index
100
84
81
89
Preț unitar de vânzare în Brazilia
(EUR/tonă)
686
732
756
732
Index
100
107
110
107
Cotă de piață
3,4 %
2,7 %
2,7 %
3,0 %
5.3.1.4. Venezuela
(120)
Importurile din Venezuela au crescut cu 140 % iar cota de piață a acestor importuri a crescut cu 1,3 puncte procentuale pe parcursul perioadei examinate, ajungând la o cotă de piață de 2,2 % în perioada de anchetă. Acestea nu au atins niveluri semnificative decât în perioada de anchetă, întrucât în anii anteriori perioadei examinate, cota de piață a acestora a fost sub 1 %. Per ansamblu însă, Venezuela a continuat să joace doar un rol minor pe piața comunitară. Chiar dacă este adevărat că în perioada de anchetă prețul mediu de import din Venezuela este inferior celui practicat de industria comunitară, acesta a fost mult mai ridicat decât prețul mediu de import din țările în cauză (cu 9 % mai mare). În consecință, cu toate că nu se poate exclude faptul că aceste importuri au avut un efect asupra situației negative a industriei comunitare, nu se poate considera totuși că acest efect a avut o importanță apreciabilă în comparație cu volumul și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului.
2003
2004
2005
PA
Importuri din Venezuela
(cantitatea în tone)
8 255
0
4 489
19 787
Index
100
0
54
240
Preț unitar de vânzare în Venezuela
(EUR/tonă)
706
0
712
626
Index
100
0
101
89
Cotă de piață
0,9 %
0 %
0,5 %
2,2 %
(121)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că importurile din alte țări terțe nu au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria comunitară.
5.3.2. Concurența din partea celuilalt producător comunitar
(122)
După cum este precizat la considerentul 77 de mai sus, un alt producător comunitar nu a cooperat în anchetă. Pe baza informațiilor obținute pe parcursul anchetei de la producătorii cooperanți, se estimează că volumul vânzărilor sale și cota sa pe piața comunitară au fost constante pe parcursul perioadei examinate, situându-se la niveluri nesemnificative. De asemenea, celălalt producător nu a realizat volume de vânzări sau cote de piață suplimentare în detrimentul industriei comunitare. Nu a fost disponibilă nicio informație cu privire la prețurile practicate de celălalt producător comunitar.
(123)
Având în vedere cele de mai sus, precum și lipsa de informații contrare, se concluzionează că celălalt producător comunitar nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria comunitară.
5.3.3. Evoluția cererii
(124)
În ceea ce privește evoluția cererii, consumul aparent de FeSi pe piața comunitară, cu excepția lui 2004, a rămas constant în perioada examinată. Prin urmare, prejudiciul important suferit de industria comunitară nu poate fi atribuit unei reduceri a cererii pe piața comunitară.
5.3.4. Prestația la export a industriei comunitare
(125)
Cu privire la vânzările industriei comunitare în afara Comunității, ancheta a stabilit că s-a înregistrat o creștere generală cu 69 % a volumului de vânzări în perioada examinată. În aceeași perioadă, prețul unitar de vânzare a fost în medie cu 22 % mai mare decât pe piața comunitară. Cu toate acestea, proporția exporturilor ca procent din volumul total de vânzări al industriei comunitare a rămas la un nivel relativ scăzut (aproximativ 3,1 % în raport cu producția) pe parcursul întregii perioade examinate. Se concluzionează, așadar, că activitățile de export nu au putut contribui în niciun fel la prejudiciul suferit de industria comunitară.
5.3.5. Fluctuațiile ratei de schimb
(126)
Anumite părți interesate au susținut că deprecierea dolarului american (USD) în raport cu euro a favorizat importurile de FeSi în Comunitatea Europeană. Între 2003 și 2004, dolarul american a pierdut într-adevăr 9,7 % din valoarea sa în raport cu euro. Cu toate acestea, începând cu 2004 și până la sfârșitul perioadei de anchetă, dolarul american s-a devalorizat în raport cu euro cu numai 2,7 %. Nici evoluția prețurilor în industria comunitară și nici volumele importurilor din țările în cauză sau din alte țări terțe nu reflectă deprecierea relativ scăzută a dolarului american față de euro.
(127)
În concluzie, deprecierea dolarului american față de euro trebuie apreciată drept neglijabilă și nu poate fi considerată o cauză majoră a pierderii cotei de piață de către industria comunitară. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că deprecierea dolarului american față de euro nu a fost unul dintre factorii care au cauzat prejudiciul important suferit de industria comunitară și, ca atare, acest argument a fost respins.
(128)
Mai mult decât atât, trebuie reamintit faptul că ancheta urmărește să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în termeni de preț și de volum) au cauzat prejudicii importante industriei comunitare sau dacă astfel de prejudicii se datorează altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede, cu privire la prețuri, că este necesară stabilirea faptului că nivelul prețului importurilor care fac obiectul dumpingului cauzează un prejudiciu. Acesta se referă, așadar, doar la o diferență între nivelurile prețurilor, nefiind, ca atare, necesar să se analizeze factorii care afectează nivelul acelor prețuri.
(129)
Cele de mai sus sunt confirmate, de asemenea, de textul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază care se referă la factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping. Într-adevăr, lista altor factori cunoscuți din articolul menționat nu face trimitere la niciun factor care afectează nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping. Pe scurt, în cazul în care exporturile fac obiectul unui dumping și chiar dacă acestea beneficiază de evoluția favorabilă a cursurilor de schimb, este greu de constatat în ce măsură evoluția acestor cursuri de schimb ar putea fi un alt factor care cauzează prejudicii.
(130)
Prin urmare, analiza factorilor care afectează nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, fie ei reprezentați de diferențe de preț cauzate de cursul de schimb sau de alți factori, nu poate fi concludentă, iar o astfel de analiză ar depăși cerințele prevăzute în regulamentul de bază. Și pe această bază, argumentele privind fluctuațiile cursului de schimb au fost provizoriu respinse.
5.3.6. Alți factori
(131)
Mai mulți utilizatori și importatori au argumentat că industria comunitară a suferit un prejudiciu ca urmare a costurilor ridicate de producție, în special datorită creșterii costurilor de electricitate, înregistrată mai cu seamă în Europa.
(132)
Chiar dacă este adevărat că o parte semnificativă din costurile de producție ale produsului în cauză o reprezintă costurile de electricitate, ancheta a arătat, de asemenea, că prețurile la energie au crescut peste tot în lume, inclusiv în țările în cauză, în unele cazuri chiar într-o proporție mult mai ridicată decât în Europa.
(133)
În acest context, problema energiei nu poate întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul dumpingului și prejudiciul semnificativ suferit de industria comunitară.
(134)
O parte interesată a argumentat că industria comunitară suferă de pe urma unui prejudiciu pe care și l-a cauzat singură, prin transferul producției de FeSi către producția de alte aliaje feroase, în special de feromangan și silico-mangan.
(135)
Ancheta a arătat că un astfel de transfer este posibil numai dacă cuptoarele sunt echipate din punct de vedere tehnic pentru o schimbare a producției. Industria comunitară deține numai câteva asemenea cuptoare, ceea ce limitează posibilitățile de transfer al producției pentru a se conforma tendințelor curente ale pieței. Mai exact, numai trei producători din industria comunitară dețin deja astfel de cuptoare, dar chiar și pentru aceștia o schimbare a producției presupune costuri ridicate ca urmare a indisponibilității instalațiilor pentru o perioadă de până la 14 zile, necesară pentru curățarea și adaptarea acestora la noul proces de producție. Un factor suplimentar care limitează transferul producției îl reprezintă dificultățile legate de aprovizionarea cu materii prime necesare pentru producere de aliaje de mangan, ca urmare a faptului că furnizorii de astfel de materiale, la nivel global în număr redus, sunt situați în afara Comunității și lucrează pe bază de contracte pe termen lung. În ciuda acestor limitări, în 2004 a avut loc un transfer al producției pe fondul lipsei de aliaje de mangan pe piața CE, în vreme ce oferta de FeSi era suficientă.
(136)
În concluzie, decizia luată de unii producători din industria comunitară de a reduce producția nu a fost una voluntară, cum susține partea interesată, ci a fost cauzată de faptul că industria comunitară era împiedicată să facă vânzări profitabile ale produsului similar din cauza importurilor care au făcut obiectul dumpingului. Prin urmare, argumentul privind prejudiciul autocauzat a trebuit să fie respins.
5.4. Concluzie privind cauzalitatea
(137)
Analiza anterioară a demonstrat o creștere substanțială în volum și în cota de piață a importurilor originare din țările în cauză în cursul perioadei examinate. Totodată, pe durata perioadei de anchetă, importurile care au făcut obiectul dumpingului au determinat o subcotare a prețurilor industriei comunitare.
(138)
Creșterea cotei de piață a importurilor la prețuri scăzute din țările în cauză a coincis cu reducerea semnificativă a volumului de vânzări ale industriei comunitare și a cotei de piață a acesteia. Totodată, industria comunitară nu a putut să majoreze prețurile sale de vânzare până la nivelul necesar acoperirii integrale a costurilor, datorită subcotării prețurilor sale pe durata perioadei de anchetă de către importurile care au făcut obiectul dumpingului. Aceasta a avut ca rezultat, între altele, pierderi substanțiale înregistrate de industria comunitară.
(139)
Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut cauza prejudicii industriei comunitare a indicat că niciunul dintre aceștia nu a putut avea un impact negativ semnificativ asupra situației industriei comunitare.
(140)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul dumpingului, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important Comunității, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL COMUNITĂȚII
6.1. Observație preliminară
(141)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, adică cele ale industriei comunitare, ale importatorilor, ale furnizorilor de materii prime și ale utilizatorilor produsului în cauză.
6.2. Anchetă
(142)
Pentru a evalua impactul probabil al instituirii sau nu de măsuri, Comisia a invitat toate părțile interesate să furnizeze informații. Comisia a trimis chestionare celor șapte producători comunitari, la 3 furnizori de materii prime, la 72 importatori și la 31 de utilizatori ai produsului în cauză. Au răspuns șase producători comunitari, trei furnizori de materii prime, șapte importatori și opt utilizatori ai produsului în cauză.
6.3. Interesul industriei comunitare
6.3.1. Natura și structura industriei comunitare
(143)
Industria comunitară este în principal formată din societăți mijlocii situate în șase state membre (Spania, Franța, Suedia, Slovenia, Slovacia și Polonia). Industria comunitară a avut în perioada de anchetă 1 153 de angajați și a cumpărat materiile prime de la furnizori comunitari, ceea ce a făcut ca aceasta să aibă un impact asupra nivelului de ocupare a forței de muncă în cazul furnizorilor de materii prime.
6.3.2. Efecte ale instituirii sau nu de măsuri asupra industriei comunitare
(144)
Prejudiciul stabilit a luat forma unei reduceri semnificative a volumului de vânzări și a unei creșteri insuficiente a prețului de vânzare, care a determinat, la rândul ei, pierderi industriei comunitare. Se preconizează că, în urma impunerii de taxe antidumping, volumul vânzărilor de FeSi de către industria comunitară va crește. Într-o anumită măsură, vor crește și prețurile practicate pe piața comunitară. Aceasta va permite industriei comunitare să atingă un nivel acceptabil de profitabilitate. Cu toate acestea, date fiind condițiile concurenței între producătorii comunitari și prezența altor importuri la prețuri scăzute, care nu vor fi supuse măsurilor antidumping, în cazul în care se va înregistra o creștere a prețurilor îndustriei comunitare este improbabil ca aceasta să reprezinte mai mai mult decât cu o sumă modică.
(145)
Se consideră că instituirea măsurilor restabilește concurența loială pe piață. Trebuie remarcat faptul că pierderile înregistrate de industria comunitară se datorează, în mare măsură, dificultății acesteia de a concura cu importuri la prețuri scăzute, în condiții de dumping, originare din țările în cauză. În cazul în care se adoptă măsuri, industria comunitară își poate recupera, cel puțin parțial, cota de piață pierdută, ceea ce va avea un impact pozitiv asupra profitabilității.
(146)
Așa cum s-a menționat anterior, industria comunitară a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. În absența unor măsuri, este probabil ca situația industriei comunitare să continue să se deterioreze. Aceasta riscă să genereze alte pierderi în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și să anihileze efectele investițiilor făcute recent. Efectul de depreciere a prețurilor provocat de importurile care fac obiectul dumpingului riscă să continue să zădărnicească toate eforturile depuse de industria comunitară, în special pentru restabilirea profitabilității. Neinstituirea de măsuri ar compromite existența pe termen lung a industriei comunitare. Nu poate fi exclus faptul că, în absența unor măsuri, cel puțin câțiva producători comunitari ar trebui să își închidă fabrica din cauza concurenței importurilor care fac obiectul dumpingului.
(147)
În concluzie, se preconizează că măsurile vor permite industriei comunitare să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil stabilit de prezenta anchetă.
6.4. Interesele altor producători comunitari
(148)
În afară de industria comunitară, în Comunitate există un singur producător comunitar. Ca urmare a necooperării acestui producător și în absența unor date precise privind activitatea acestuia, se estimează, pe baza informațiilor obținute de la producătorii comunitari care au cooperat, că producția acestuia se situează aproximativ între 6 % și 8 % din producția industriei comunitare. În cazul în care se vor impune măsuri antidumping, este de așteptat ca aceleași efecte pozitive care sunt descrise în considerentul 144 pentru industria comunitară să aibă loc și pentru acest producător.
(149)
În concluzie, celălalt producător comunitar va beneficia în mod sigur în urma impunerii de măsuri antidumping.
6.5. Interesul furnizorilor de materii prime
(150)
De la furnizorii de materii prime care aprovizionau sau distribuiau către industria comunitară electricitate, cuarțit sau cocs, s-au primit trei răspunsuri la chestionar.
(151)
În cazul în care se impun măsuri și industria comunitară își recâștigă cota de piață pierdută, furnizorii de materii prime vor putea, la rândul lor, să își sporească vânzările produselor lor. Întrucât materiile prime în cauză constituie o parte importantă a cifrei de afaceri a acestor societăți, este foarte probabil ca acest fapt să ducă la îmbunătățirea situației financiare a furnizorilor de materii prime.
(152)
În cazul în care nu se instituie măsurile, vânzările industriei comunitare vor continua să scadă și, prin urmare, la fel și cererea de materii prime. Acest lucru va avea foarte probabil repercursiuni negative asupra profitabilității furnizorilor de materii prime.
6.6. Interesul importatorilor
(153)
De la importatori s-au primit șapte răspunsuri la chestionar. Cei șapte importatori care au cooperat reprezintă aproximativ 12,7 % din consumul total de FeSi al Comunității pe parcursul perioadei de anchetă. Toți aceștia au fost împotriva impunerii de măsuri.
(154)
Marja de profit a importatorilor pentru vânzările produsului în cauză exprimată ca medie ponderată este de 6 %. Prin urmare, aceștia vor fi în măsură să suporte în parte eventualele creșteri de preț și să le transmită parțial clienților lor. În măsura în care societățile care funcționează în conformitate cu principiile economiei de piață vor fi supuse unor taxe de nivel mediu ponderat și în care sunt disponibile și alte surse de aprovizionare care nu fac obiectul vreunor taxe, este probabil că eventualele majorări de preț vor fi, în orice caz, limitate.
(155)
Acest punct de vedere este susținut de către un importator cooperant care a confirmat că Ucraina, anterior un exportator important al produsului în cauză, dispune de capacități neutilizate care ar putea fi repuse în exploatare, în condiții de piață mai favorabile.
(156)
Același importator a confirmat că furnizorul său cel mai important situat în Europa, dar în afara CE și-a oprit producția în august 2005, dar a reluat-o la începutul lui 2007 la o rată de utilizare a capacității de 80 %. Se preconizează că acest producător va putea să repună în funcțiune întreaga sa capacitate ceea ce va face să fie disponibile pe piață 100 000 de tone adiționale din produsul în cauză.
(157)
Luând în considerare faptul că importurile produsului în cauză din țările care fac obiectul prezentei anchete reprezintă în medie aproximativ 12 % din cifra lor totală de afaceri, situația financiară a importatorilor nu va fi grav afectată prin impunerea unei taxe.
(158)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că, dacă măsurile antidumping vor avea un efect asupra importatorilor, este foarte probabil că acesta va fi unul nesemnificativ.
6.7. Interesul utilizatorilor
(159)
S-au primit opt răspunsuri la chestionar de la utilizatori și au fost prezentate observații de către o asociație de utilizatori. O vizită de verificare a fost efectuată la societatea care a achiziționat cea mai mare cantitate de FeSi în cursul perioadei de anchetă. Cei opt utilizatori care au cooperat au reprezentat aproximativ 24 % din consumul comunitar total de FeSi în perioada de anchetă. Toți utilizatorii care au cooperat au luat poziție împotriva instituirii de taxe antidumping, din teama de a nu își pierde o sursă de aprovizionare ieftină, ceea ce ar dăuna competitivității lor pe piețele din aval în raport cu concurenții acestora din țările terțe.
(160)
Utilizatorii de FeSi sunt concentrați în sectorul producției de oțel și în cel de turnătorie. O tonă de oțel conține aproximativ 3-4 kilograme de FeSi, în vreme ce o tonă de oțel inoxidabil conține aproximativ 20 kilograme de FeSi. Pe baza răspunsurilor la chestionar, a vizitei de verificare la unul dintre utilizatori și a informațiilor prezentate în cursul audierilor, cel mai ridicat procent deținut de FeSi în costul total de producție al producătorilor de oțel a fost stabilit la 0,7 %. Cu toate acestea, media acestui cost este mai mică, ridicându-se, de exemplu, la 0,6 % pentru producția de profile de oțel, 0,59 % pentru producția de plăci de oțel, 0,4 % pentru producția de sârmă, 0,24 % pentru producția de foi subțiri de tablă laminată la rece și 0,14 % pentru producția de rulouri de tablă de oțel și produse din oțel galvanizat sau tablă colorată, bare comerciale și blocuri de oțel.
(161)
Unii utilizatori chiar au confirmat că măsurile antidumping vor avea o influență minoră având în vedere faptul că există și alți furnizori cărora nu li se vor impune aceste măsuri.
(162)
Alții au confirmat că pentru nevoile producției lor, FeSi poate fi înlocuit, măcar parțial, cu alte aliaje feroase, de exemplu silico-mangan, siliciu-metal.
(163)
Întrucât marja de profit a utilizatorilor produsului în cauză este în medie ponderată de 10,14 %, se estimează că efectul unei creșteri chiar semnificative de preț de 30 % la toate produsele de FeSi ar fi o reducere de numai 0,2 % a profitabilității producătorilor de oțel. Dat fiind faptul că măsurile vor avea în medie un nivel mai scăzut, efectul oricăror măsuri posibile asupra profitabilității industriei oțelului va fi extrem de redus, iar utilizatorii nu vor întâmpina niciun fel de dificultăți în suportarea costurilor acestora. În plus, producătorii de oțel vor avea, în orice caz, posibilitatea de a transfera mai departe orice majorare de preț al produsului în cauză, care va fi oricum nesemnificativă, dată fiind importanța redusă a FeSi în costul total al producției de oțel. Numărul de personal în aceste societăți care sunt direct legate de produsele pentru care se utilizează FeSi era de aproximativ 45 000.
(164)
S-a susținut că industria comunitară nu este în măsură să satisfacă întreaga cerere de FeSi în Comunitate. În această privință, trebuie să fie reamintit faptul că măsurile nu vizează să împiedice importurile în Comunitate, ci să garanteze că acestea nu se efectuează la prețuri prejudiciabile care fac obiectul unui dumping. Într-adevăr, țările în cauză vor putea continua să exporte către Comunitate, dar la prețuri care nu fac obiectul unui dumping/neprejudiciabile. Deși este posibil ca în urma impunerii de măsuri, volumul de vânzări și cota de piață a importurilor în cauză să scadă, importurile din țări terțe vor continua să reprezinte o sursă alternativă de aprovizionare. Mai mult decât atât, revenirea la condițiile normale de piață ar trebui să facă piața comunitară mai atractivă pentru aceste surse alternative de aprovizionare. Totodată, trebuie reamintit faptul că, deși în perioada de anchetă industria comunitară a deținut o cotă de piață de aproximativ 18 %, utilizarea capacității sale în aceeași perioadă a scăzut până la 50 %, nivelul cel mai redus înregistrat, ceea ce presupune că aceasta deține un potențial important de creștere a volumelor de producție până să atingă limitele capacității sale. Având în vedere cele menționate anterior, nu se așteaptă ca măsurile antidumping să cauzeze vreo lipsă în ceea ce privește aprovizionarea.
(165)
S-a stabilit, de asemenea, că utilizatorii erau foarte interesați în a avea la dispoziție surse fiabile de aprovizionare care să nu fie situate la o depărtare prea mare. Industria comunitară este în măsură să îndeplinească ambele condiții menționate.
(166)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că, dacă măsurile antidumping vor avea un efect asupra utilizatorilor, este foarte probabil că acesta va fi unul nesemnificativ. Cu toate acestea, Comisia va analiza în continuare și mai în detaliu efectele măsurilor provizorii asupra situației utilizatorilor, înainte de luarea unei decizii finale.
6.8. Aspecte privind concurența și efectele de denaturare a schimburilor comerciale
(167)
În ceea ce privește efectele posibile ale măsurilor asupra concurenței în Comunitate, având în vedere poziția puternică pe piață a producătorilor-exportatori în cauză care au cooperat, este probabil că aceștia vor continua să își vândă produsele la prețuri care nu fac totuși obiectul practicilor de dumping. Într-adevăr, nivelurile relativ moderate ale taxelor aplicate producătorilor-exportatori cooperanți, care funcționează conform principiilor economiei de piață, ar trebui să le permită să acționeze în Comunitate în condiții de piață echitabile. Astfel, având în vedere diferitele niveluri ale taxelor aplicate, este posibil ca pe piața comunitară să existe un număr suficient de societăți importante aflate în concurență, inclusiv producătorii din țările în cauză, din Norvegia, Islanda, Venezuela și Ucraina. Prin urmare, utilizatorii vor continua să aibă posibilitatea de a alege între diferiți furnizori de FeSi. În schimb, în absența măsurilor, viitorul producătorilor comunitari ar fi în joc. Dispariția acestora nu numai că ar reduce efectiv concurența pe piața comunitară, dar ar reduce și numărul de surse fiabile de aprovizionare care sunt de o importanță majoră pentru utilizatori, astfel cum s-a menționat anterior.
6.9. Concluzie privind interesul Comunității
(168)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva impunerii de taxe antidumping în cazul de față. Cu toate acestea, Comisia va analiza în continuare aspectele privind interesul Comunității din prezentul caz înainte de luarea unei decizii finale.
7. PROPUNERE DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(169)
Având în vedere concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul dumpingului.
(170)
În sensul stabilirii nivelului taxei, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea necesară a taxei pentru a elimina prejudiciul suferit de industria comunitară.
(171)
S-a constatat că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri poate fi considerată un minimum corespunzător pe care industria comunitară s-ar fi așteptat să îl obțină în lipsa dumpingului prejudiciabil, pe baza rezultatelor anterioare ale industriei comunitare și care este apreciat ca acceptabil în vederea garantării investițiilor productive în industrie pe termen lung. Majorarea necesară a prețurilor a fost determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat, utilizat pentru calcularea subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare pentru a se lua în considerare pierderile reale din cursul perioadei de anchetă și prin adăugarea marjei de profit menționate anterior. Orice diferență rezultând din această comparație a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF.
7.2. Măsuri provizorii
(172)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se impună taxe antidumping provizorii la importurile originare din RPC, Rusia, Egipt, Kazahstan și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau prejudiciu, în conformitate cu regula taxei celei mai reduse.
(173)
Ratele individuale ale taxei antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul acestei anchete. Aceste rate ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică așadar în mod exclusiv importurilor de produse originare din țările în cauză, fabricate de către aceste societăți și, prin urmare, de către persoanele juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile care au legătură cu societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste rate și se supun ratei taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(174)
Taxele antidumping propuse sunt următoarele:
Țară
Societate
Marja de eliminare a prejudiciului
Marja de dumping
Rata taxei antidumping
China
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd
21,4 %
2,8 %
2,8 %
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd
33,7 %
57,2 %
33,7 %
Toate celelalte societăți
35,5 %
60,7 %
35,5 %
Rusia
Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk și Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk
31,1 %
22,8 %
22,8 %
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
18,8 %
22,2 %
18,8 %
Toate celelalte societăți
36,6 %
25,5 %
25,5 %
Egipt
The Egyptian Ferroalloys Company
24,4 %
20,4 %
20,4 %
Egyptian Chemical Industries KIMA
18,0 %
24,8 %
18,0 %
Toate celelalte societăți
24,4 %
20,4 %
20,4 %
Kazahstan
Toate societățile
33,9 %
37,1 %
33,9 %
Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei
Toate societățile
19,0 %
5,4 %
5,4 %
7.3. Angajamente
(175)
Producătorul-exportator din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a oferit un angajament privind prețul în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Făcând aceasta, a acceptat să vândă produsul în cauză la un nivel de preț egal sau superior prețurilor care permit eliminarea efectelor prejudiciabile ale dumpingului. În plus, societatea va prezenta Comisiei, periodic, informații detaliate privind exporturile sale către Comunitate, fapt care va permite Comisiei să controleze eficace angajamentul său. În afară de aceasta, natura produselor, structura societății și a vânzărilor sale sunt de așa natură încât riscul de eludare a angajamentului convenit este minim.
(176)
Pentru a permite în continuare Comisiei și autorităților vamale să monitorizeze în mod eficient respectarea angajamentului de către societatea în cauză, atunci când se prezintă cererea de punere în liberă circulație autorității vamale competente, scutirea de taxa antidumping va fi condiționată de: (i) prezentarea unei facturi conforme cu angajamentul care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația prevăzute în anexă; (ii) faptul că bunurile importate sunt fabricate, transportate și facturate direct de către societatea menționată pentru primul client independent din Comunitate; și (iii) faptul că bunurile declarate și prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe factura conformă cu angajamentul. În cazul în care condițiile menționate mai sus nu sunt îndeplinite, se aplică taxa antidumping aferentă din momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.
(177)
În cazul în care, în urma unui abuz, Comisia își retrage, în privința unor tranzacții specifice, acceptul pentru un anumit angajament, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, și declară nevalide facturile relevante conforme cu angajamentul, se aplică o datorie vamală din momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație a acestor tranzacții.
(178)
Importatorii trebuie să știe că datoria vamală se poate aplica, ca risc comercial obișnuit, din momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație, chiar dacă angajamentul oferit de producătorul de la care aceștia au cumpărat direct sau indirect a fost acceptat de Comisie.
(179)
În conformitate cu articolul 14 alineatul (7) din regulamentul de bază, autoritățile vamale trebuie să informeze Comisia de îndată ce descoperă indicii de încălcare a angajamentului.
(180)
Din aceste motive, oferta de angajament este considerată acceptabilă de către Comisie, iar societatea în cauză a fost informată privind faptele, considerentele și obligațiile esențiale pe baza cărora a fost acceptată oferta de către Comisie.
(181)
În cazul unui abuz sau al retragerii angajamentelor sau al retragerii acceptării angajamentului de către Comisie, taxa antidumping care a fost impusă de Consiliu în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) se aplică automat în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază.
8. DIVULGARE
(182)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror decizii definitive. Reexaminarea rezultatelor provizorii ar putea fi necesară în scopul stabilirii oricăror rezultate definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) O taxă antidumping provizorie este impusă importurilor de FeSi care intră sub incidența codurilor NC 7202 21 00, 7202 29 10 și 7202 29 90, și care provin din Republica Populară Chineză, Egipt, Kazahstan, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Rusia.
(2) Rata taxei provizorii antidumping aplicabilă prețului net franco frontieră comunitară, înainte de aplicarea taxei, pentru produsele fabricate de societățile de mai jos este după cum urmează:
Țară
Societate
Nivelul taxei antidumping (%)
Cod adițional TARIC
Republica Populară Chineză
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park,
2,8
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village
33,7
A830
Toate celelalte societăți
35,5
A999
Egipt
The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo
20,4
A831
Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo
18,0
A832
Toate celelalte societăți
20,4
A999
Kazakhstan
Toate societățile
33,9
Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei
Silmak Dooel Export Import, Jegunovce
5,4
A833
Toate celelalte societăți
5,4
A999
Rusia
Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk și Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk
22,8
A834
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
18,8
A835
Toate celelalte societăți
25,5
A999
(3) Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de oferirea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
(1) Se acceptă angajamentul oferit de către Silmak Dooel Export Import.
(2) Importurile declarate pentru punerea în liberă circulație, care sunt facturate de către Silmak Dooel Export Import, sunt scutite de taxa provizorie antidumping impusă în conformitate cu articolul 1, în următoarele condiții:
-
acestea sunt fabricate, transportate și facturate direct de către societatea menționată pentru primul client independent din Comunitate; și
-
astfel de importuri sunt însoțite de o factură conformă cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația prevăzute în anexa la prezentul regulament; și
-
bunurile declarate și prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe factura conformă cu angajamentul.
(3) Se aplică o datorie vamală din momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:
-
în cazul în care se constată faptul că, în ceea ce privește importurile prezentate la alineatul (2), una sau mai multe dintre condițiile menționate în respectivul alineat nu sunt îndeplinite; sau
-
atunci când Comisia își retrage acceptul angajamentului în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la tranzacții specifice, și declară nevalide facturile relevante conforme cu angajamentul.
Articolul 3
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile interesate pot cere divulgarea faptelor și motivelor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot solicita o audiere orală din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 4
(1) Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(2) Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 28 august 2007.