32001R1824
L 248/1
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1824/2001 AL CONSILIULUI
din 12 septembrie 2001
de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de brichete de buzunar cu piatră și gaz, de unică folosință, originare din Republica Populară Chineză și expediate sau originare din Taiwan și la importurile anumitor brichete de buzunar cu piatră și gaz, reîncărcabile, originare din Republica Populară Chineză și expediate sau originare din Taiwan
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembre 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 11 alineatele (2) și (6),
având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURI ANTERIOARE ȘI MĂSURI EXISTENTE
(1)
În 1991, prin Regulamentul (CEE) nr. 3433/91 (2), Consiliul a instituit, printre altele, un drept antidumping definitiv de 16,9 % la importurile de brichete de buzunar cu piatră și gaz, de unică folosință (denumite în continuare „brichete de unică folosință”), originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”).
(2)
În 1995, prin Regulamentul (CE) nr. 1006/95, Consiliul (3) a înlocuit dreptul inițial ad valorem cu un drept specific de 0,065 ECU pe brichetă.
(3)
Prin Regulamentul (CE) nr. 192/1999 (4), Consiliul a extins, ca urmare a unei anchete antieludare, măsurile menționate anterior: (a) la importurile de brichete de buzunar cu piatră și gaz, de unică folosință, expediate sau originare din Taiwan și (b) la importurile anumitor brichete reîncărcabile, originare din China sau expediate sau originare din Taiwan, care au o valoare franco frontiera comunitară, înainte de vămuire, mai mică de 0,15 euro pe unitate.
B. PREZENTA ANCHETĂ
1. Cererea de reexaminare
(4)
Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a drepturilor antidumping instituite de Regulamentul (CE) nr. 1006/95, extinse de Regulamentul (CE) nr. 192/1999 (denumite în continuare „măsuri existente”), Comisia a fost sesizată cu o cerere de reexaminare a măsurilor existente, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 (denumit în continuare „regulament de bază”).
(5)
Cererea a fost depusă la 3 februarie 2000 de către Federația europeană a producătorilor de brichete (denumită în continuare „reclamant”) în numele producătorilor comunitari care împreună reprezintă un procent semnificativ din producția comunitară de brichete de unică folosință (denumiți în continuare „producători comunitari reclamanți”).
2. Avizul de deschidere
(6)
După consultarea Comitetului consultativ, s-a ajuns la concluzia că există suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea unei reexaminări la expirarea măsurilor și Comisia a deschis o anchetă (6) în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
3. Perioada de anchetă
(7)
Ancheta referitoare la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului se întinde pe perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 31 martie 2000 (denumită în continuare „perioadă de anchetă”). Examinarea evoluției situației în sensul evaluării probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului se întinde pe perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1996 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioadă examinată”).
4. Părțile în cauză în anchetă
(8)
Comisia a înștiințat în mod oficial industria comunitară, exportatorii și producătorii din China, precum și pe reprezentanții acestora, autoritățile chineze, importatorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați despre deschiderea reexaminării. Comisia a trimis un chestionar tuturor părților menționate anterior, precum și celor care s-au anunțat în termenul precizat în avizul de deschidere. În plus, producătorul din țara analoagă a fost contactat și a primit un chestionar. Părțile direct interesate au avut ocazia de a-și face cunoscut, în scris, punctul de vedere și de a solicita să fie audiate.
(9)
Producătorii comunitari reclamanți au răspuns la chestionar. Au fost obținute informații suplimentare de la un producător comunitar care nu face parte dintre producătorii comunitari reclamanți și care nu s-a opus procedurii.
(10)
Producătorii-exportatori din China nu au răspuns la chestionarul Comisiei și nici nu au cooperat la anchetă.
(11)
Din șaptezeci și doi de importatori și utilizatori independenți contactați, numai treisprezece au răspuns și au afirmat că au importat numai în mod ocazional produsul în cauză originar din China. Doi importatori din cei treisprezece au completat integral chestionarul.
5. Verificarea informațiilor primite
(12)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina dacă este sau nu probabilă o continuare sau o reapariție a dumpingului și a prejudiciului și dacă menținerea măsurilor este sau nu contrară interesului Comunității. Aceasta a efectuat vizite de verificare la localurile următoarelor societăți:
(a)
producători comunitari:
BIC SA, Clichy Cedex, Franța,
Flamagas SA, Barcelona, Spania,
Tokai Europe GmbH, Mönchengladbach, Germania,
Swedish Match Lighter BV, Assen, Țările de Jos;
(b)
producători din țara analoagă:
Swedisch Match Philippines, Inc., Manila, Filipine;
(c)
importatori independenți din Comunitate:
Daalgo, SL, Valencia, Spania.
C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(13)
Produsul în cauză este identic cu produsul examinat în anchetele inițiale, și anume brichete cu gaz, de unică folosință, încadrate la codul NC 9613 10 00 (cod TARIC NC 96131000*19) (7).
(14)
După cum au indicat anchetele anterioare, s-a stabilit că brichetele de unică folosință produse și vândute de producătorii comunitari reclamanți și cele importate din China sunt identice din toate punctele de vedere sau prezintă cel puțin aceleași caracteristici de bază fizice și tehnice și că nu există nici o diferență de utilizare între ele. Același lucru este valabil pentru brichetele de unică folosință produse și vândute în Filipine, care a fost utilizată ca țară analoagă. Acestea sunt, deci, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(15)
Concluziile referitoare la dumping expuse în continuare trebuie examinate ținând seama de faptul că producătorii-exportatori chinezi nu au cooperat la anchetă și, prin urmare, concluziile se bazează pe datele disponibile, și anume Eurostat, și informațiile comerciale privind exporturile chinezești, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Cota de piață reprezentată de importurile în cauză era importantă în cursul anchetei inițiale, reprezentând 11 % din consumul comunitar total. În perioada care a urmat instituirii măsurilor antidumping, această cotă de piață s-a redus la 9 % în 1995 și a înregistrat o scădere drastică ulterior, ajungând la aproximativ 1,3 % în decursul perioadei de anchetă.
2. Probabilitatea continuării dumpingului
(a) Țara analoagă
(16)
Măsurile existente prevăd un drept unic la nivel național pentru toate importurile de brichete de unică folosință originare din China către Comunitate. În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a utilizat aceeași metodologie ca în cazul anchetei inițiale. Prin urmare, valoarea normală a fost determinată pe baza informațiilor obținute într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analoagă”).
(17)
Thailanda a fost utilizată ca țară analoagă în cursul anchetei inițiale. În cadrul reexaminării ulterioare, s-a ales Filipine ca țară analoagă, dat fiind faptul că producătorii thailandezi au refuzat să coopereze, iar Filipine a fost considerată o alegere adecvată și rezonabilă ca țară analoagă, ținându-se seama de dimensiunea pieței interne, de gradul de deschidere a pieței și de accesul la piese și componente. În avizul de deschidere a prezentei reexaminări la expirarea măsurilor, s-a avut în vedere alegerea, din nou, a statului Filipine ca țară analoagă în vederea stabilirii valorii normale. Întrucât concluziile anchetei anterioare de reexaminare s-au dovedit încă valabile, nici o parte interesată nu a făcut nici o observație privind alegerea țării analoage, iar producătorul filipinez contactat a acceptat să coopereze fără rezerve, statul Filipine a fost considerat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, o alegere adecvată și rezonabilă ca țară analoagă în vederea stabilirii valorii normale pentru China și produsul în cauză.
(b) Valoarea normală
(18)
Mai întâi s-a stabilit faptul că vânzările pe piața internă a producătorului filipinez care a cooperat au fost efectuate în cantități suficiente, putând fi deci considerate reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(19)
În continuare, s-a verificat dacă vânzările pe piața internă către clienți independenți, realizate de producătorul filipinez care a cooperat, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a constatat că prețul de vânzare mediu ponderat al tuturor vânzărilor pe piața internă în perioada de anchetă este mai mare decât costul unitar de producție mediu ponderat și că volumul vânzărilor efectuate la un preț mai mic decât costul unitar de producție reprezintă mai puțin de 20 % din vânzările care au servit la determinarea valorii normale. Toate vânzările pe piața internă au fost deci considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(20)
Valoarea normală a fost astfel determinată în conformitate cu metoda expusă la articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, pe baza prețului plătit sau de plătit, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienții independenți, pe piața internă a producătorului filipinez care a cooperat, în perioada de anchetă, și anume media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor de pe piața internă realizate pe parcursul perioadei de anchetă, pe modele, indiferent dacă vânzările respective au fost sau nu profitabile.
(c) Prețul de export
(21)
În ceea ce privește exporturile către Comunitate, în măsura în care producătorii-exportatori din China nu au cooperat, concluziile au fost în mod necesar fondate pe datele disponibile, în conformitate cu dispozițiile articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. Prețul de export a fost astfel determinat pe baza ofertelor de prețuri documentate care s-au dovedit corespunzătoare cu nivelul prețurilor din informațiile comerciale privind exportatorii chinezi.
(d) Comparația
(22)
Pentru a se asigura o comparație echitabilă, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, a trebuit să se țină seama pe deplin, sub formă de ajustări, de diferențele de transport și de costul creditului, deoarece s-a demonstrat că aceste elemente afectează comparabilitatea prețurilor.
(e) Marja de dumping
(23)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată, franco fabrică în Filipine, a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, franco fabrică în China, în același stadiu comercial. Această comparație a evidențiat existența unui dumping foarte important. Marja de dumping stabilită a fost cu mult mai mare decât nivelul de 80,3 % constatat în anchetele anterioare.
(24)
Ancheta nu a evidențiat nici un element care să sugereze că nivelul dumpingului va dispărea sau se va diminua în cazul abrogării măsurilor. S-a concluzionat, deci, că există o probabilitate de continuare a dumpingului. Cu toate acestea, dat fiind nivelul scăzut al importurilor din China în perioada de anchetă, s-a considerat oportun să se examineze și dacă există o probabilitate de reapariție a dumpingului care să conducă la un volum mai mare al exporturilor în cazul abrogării măsurilor existente.
3. Probabilitatea reapariției dumpingului
(25)
În scopul examinării probabilității de reapariție a dumpingului în cantități semnificative, au fost evaluați următorii factori: existența dumpingului și a practicilor de eludare în trecut, evoluția producției și a utilizării capacităților de producție în China și evoluția exporturilor de brichete chinezești la nivel mondial.
(a) Existența dumpingului și practici de eludare în trecut
(26)
Marja de dumping stabilită în cursul anchetelor anterioare era ridicată. Ancheta realizată în cadrul prezentei reexaminări indică faptul că dumpingul nu a fost eliminat și a fost chiar cu mult mai ridicat decât în cursul anchetelor anterioare.
(27)
Mai mult, s-a constatat existența unor practici de eludare a măsurilor antidumping în vigoare. Acestea s-au manifestat sub forma unei transbordări de mărfuri în Taiwan și a unei modificări a produsului cu singurul scop de a se evita plata dreptului antidumping. În consecință, după cum s-a precizat la considerentul 3, măsurile au fost extinse în 1999 și la importurile din Taiwan, și la importurile anumitor brichete reîncărcabile din China.
(28)
Rezultatele anchetei antieludare, precum și nivelul actual destul de scăzut al importurilor produsului în cauză din China către Comunitate par să demonstreze că, deși au continuat să manifeste un viu interes pentru vânzarea produselor lor în Comunitate, producătorii-exportatori chinezi nu au putut fi competitivi pe piața comunitară fără a practica dumpingul.
(b) Evoluția producției și a utilizării capacităților de producție în China
(29)
Singurele date cu privire la producția națională și consumul de brichete în China au fost puse la dispoziția Comisiei de către reclamant în cererea de reexaminare și pe durata anchetei, producătorii-exportatori chinezi refuzând să coopereze. Cu toate că datele disponibile nu au putut fi confirmate de surse independente, nu s-a constatat nici un motiv pentru a le exclude.
(30)
Producția chinezească de brichete cu piatră a fost estimată la 2,5 miliarde de unități, adică de două ori mai mult decât consumul intern chinezesc de produs în cauză, estimat între 1,1 și 1,4 miliarde de unități, incluzând și brichetele piezoelectrice, care nu intră în categoria produsului în cauză. Cu toate acestea, este evident faptul că aceste cifre sunt subestimate dacă se face o comparație cu statisticile chinezești privind exporturile (a se vedea considerentul 33).
(31)
În conformitate cu pagina de Internet http://www.globalsources.com, există 786 de furnizori de brichete pentru țigări în China, dintre care 140, de brichete de unică folosință și 161, de brichete reîncărcabile. Cel care afirmă că este cel mai mare fabricant de brichete declară o capacitate lunară de 45 de milioane de brichete. În plus, trei societăți, alese la întâmplare dintre cele mai importante douăzeci cunoscute, afirmă că produc sau au o capacitate de producție de 1 miliard de brichete pe an. Această cifră este cu puțin sub nivelul consumului comunitar total de brichete reîncărcabile și de unică folosință.
(32)
Prin urmare, capacitățile enorme de producție disponibile în China și dimensiunea pieței interne chinezești oferă producătorilor-exportatori chinezi o suplețe considerabilă, care le permite efectuarea unor transferuri între piețe și între tipuri de produse. Acești producători sunt, deci, în măsură să mărească rapid producția și să o direcționeze către oricare piață de export, inclusiv, în caz de abrogare a măsurilor, către piața comunitară.
(c) Evoluția exporturilor chinezești către țările terțe
1. Tendința generală de creștere a exporturilor
(33)
Pe baza informațiilor comerciale referitoare la exporturile chinezești, s-a stabilit că exporturile chinezești la nivel mondial au crescut de la 1,9 miliarde de brichete de unică folosință și 0,2 miliarde de brichete reîncărcabile în 1996 la 2,7 miliarde, respectiv 0,7 miliarde în 2000.
(34)
În plus, s-a observat o scădere semnificativă a prețurilor, de la 0,06 dolari americani (USD) în 1996 la 0,03 USD în 2000, pentru brichetele de unică folosință, și de la 0,31 USD în 1996 la 0,14 USD în 2000, pentru brichetele reîncărcabile.
2. Posibila deturnare a exporturilor chinezești din cauza introducerii de restricții în țările terțe
(35)
Conform informațiilor disponibile, Canada și Statele Unite ale Americii au introdus restricții la importurile de brichete chinezești, din motive de securitate. Piața americană este închisă pentru brichetele care nu oferă toate garanțiile de securitate pentru copii. În ceea ce privește Canada, este interzis accesul brichetelor asiatice, din motive de securitate. Toate acestea indică existența unei presiuni asupra producătorilor-exportatori chinezi pentru a găsi alte piețe de export.
3. Exporturile chinezești către alte piețe de export reprezentative
(36)
Trebuie precizat că, după ce Consiliul a instituit drepturile antidumping în 1995, producătorii chinezi au pătruns cu ușurință pe alte piețe mari de export, cum ar fi, de exemplu, Indonezia și, într-o mai mică măsură, Rusia și Japonia, practicând un nivel scăzut al prețului de export, similar celui practicat pe piața comunitară.
4. Concluzii
(37)
Ancheta a arătat în mod clar că, în timp ce volumul de brichete de unică folosință importate din China în Comunitate a fost relativ scăzut pe parcursul perioadei de anchetă, nivelul dumpingului constatat pentru aceste importuri a fost mai ridicat decât cel observat în anchetele anterioare.
(38)
Ancheta a mai arătat că volumul exporturilor chinezești de brichete de unică folosință către Comunitate va crește, cel mai probabil, în mod semnificativ în cazul abrogării măsurilor existente. Această concluzie se sprijină pe capacitățile enorme disponibile din China și pe amploarea practicilor de eludare constatate. Aceasta din urmă ilustrează interesul viu pe care producătorii-exportatori chinezi continuă sa-l manifeste pentru piața comunitară.
(39)
S-a concluzionat, de asemenea, că exporturile către Comunitate, în creștere puternică, ar putea fi efectuate, cel mai probabil, la prețuri de dumping. Această concluzie se bazează pe nivelul scăzut al prețurilor stabilite pentru exporturile chinezești către alte piețe importante din țările terțe. Este puțin probabil ca producătorii-exportatori chinezi să poată reîncepe să exporte în cantități semnificative către Comunitate fără să practice un nivel la fel de scăzut al prețului de export, în special în contextul în care exporturile actuale către Comunitate, deși reduse ca volum, fac deja obiectul practicilor de dumping.
(40)
În concluzie, cel mai probabil, importurile către Comunitate provenind din China vor reîncepe în cantități substanțiale și la prețuri care fac obiectul unui dumping important în cazul abrogării măsurilor.
E. DEFINIREA INDUSTRIEI COMUNITARE
(41)
Producătorii comunitari reclamanți reprezintă aproximativ 95 % din producția comunitară de brichete de unică folosință și constituie, deci, industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Celălalt producător comunitar nu a fost considerat ca făcând parte din industria comunitară, deoarece nu a cooperat pe deplin, dar a furnizat numai anumite informații necesare pentru determinarea consumului comunitar de brichete de unică folosință în Comunitate.
F. ANALIZA SITUAȚIEI PIEȚEI COMUNITARE
1. Generalități
(42)
Pentru a garanta comparabilitatea tendințelor anuale, toți parametrii examinați pe durata perioadei de anchetă de cincisprezece luni au fost aduși la nivelul unui an, înmulțind datele verificate cu 12/15.
2. Consumul pe piața comunitară
(43)
Consumul aparent al produsului în cauză în Comunitate a fost stabilit pe baza următoarelor elemente:
-
vânzările (în unități) ale industriei comunitare de brichete de unică folosință fabricate de aceasta;
-
vânzările (în unități) ale producătorului comunitar care nu se numără printre producători comunitari reclamanți;
-
importurile în Comunitate de brichete de unică folosință provenind din China, conform datelor Eurostat;
-
importurile în Comunitate de brichete de unică folosință provenind din toate celelalte țări terțe, conform datelor Eurostat.
(44)
Pe această bază, consumul de brichete de unică folosință pe piața comunitară s-a redus de la aproximativ 873 de milioane de unități în 1996 la aproximativ 770 de milioane în perioada de anchetă. Consumul s-a redus cu 14,3 % între 1996 și 1998, după care a crescut în 1999 și în perioada de anchetă. Reducerea globală a consumului comunitar în cursul perioadei examinate a fost de 11,8 %.
Consumul comunitar
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
Volumul
(în milioane unități)
872,881
785,833
747,784
761,478
769,551
1996 = 100
100,0
90,0
85,7
87,2
88,2
-11,8
Surse: Răspunsurile industriei comunitare și ale celuilalt producător comunitar la chestionar, date extrapolate de Eurostat.
(45)
Cifrele sunt totuși subestimate, deoarece nu includ anumite brichete de unică folosință, al căror număr se ridică la aproximativ 153 de milioane în 1997 și 104 milioane în perioada de anchetă.
3. Evoluția importurilor originare din China
(a) Volumul și cota de piață a importurilor
(46)
Dat fiind faptul că dreptul specific de 0,065 ECU pe unitate a fost instituit în 1995, cifrele corespunzătoare importurilor din anul respectiv au fost, de asemenea, furnizate, ținându-se seama de ele la examinarea tendinței. Importurile au scăzut de la aproximativ 80 de milioane de unități în 1995 la mai puțin de 10 milioane în perioada de anchetă. Cota lor de piață s-a diminuat în mod corespunzător. Consumul din 1995, estimat la 882 de milioane, diferă foarte puțin de consumul din 1996.
Importurile din China
1995
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Volumul
(în milioane de unități)
79,569
12,244
7,721
18,956
10,345
9,789
Cota de piață în %
9,0 (8)
1,4
1,0
2,5
1,4
1,3
Sursa: Eurostat.
(b) Evoluția prețurilor importurilor
(47)
După instituirea dreptului antidumping pentru brichetele de unică folosință originare din China, prețurile au rămas, conform celor mai bune elemente de probă obținute de la Eurostat, din statisticile chinezești și din ofertele documentate ale operatorilor chinezi, mai mici decât prețurile industriei comunitare. Pe baza concluziilor referitoare la perioada de anchetă, diferența de preț, în același stadiu comercial, a fost de ordinul a 48 %, chiar cu includerea dreptului antidumping.
4. Situația economică a industriei comunitare
(a) Observație cu caracter general
(48)
La prima vedere, măsurile par să fi fost eficiente, judecând după evoluția anumitor indicatori economici. Cu toate acestea, situația industriei comunitare trebuie examinată și în lumina practicilor de eludare constatate, care au determinat extinderea dreptului antidumping în 1999.
(b) Producția
(49)
După cum se observă din tabelul următor, producția de brichete de unică folosință a industriei comunitare a scăzut de la 1 038 la 912 milioane, ceea ce înseamnă o diminuare cu aproximativ 12 % pe parcursul perioadei examinate. În cursul aceleiași perioade, industria comunitară a început un amplu proces de restructurare pentru a face față concurenței importurilor la preț scăzut. Producția a fost adaptată pentru realizarea unor economii de scară, iar competitivitatea a fost ameliorată, pentru a răspunde evoluției cererii, de exemplu, creșterii consumului și importurilor de brichete piezoelectrice. Trebuie precizat că două uzine, din Grecia și din Franța, și-au încetat activitatea în perioada examinată.
Producția
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
În milioane de unități
1 038,3
1 015,8
943,9
890,3
911,7
1996 = 100
100,0
97,8
90,9
85,8
87,8
- 12,2 %
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(c) Capacitățile și rata de utilizare a capacităților
(50)
Capacitățile de producție ale industriei comunitare au scăzut de la 1 221 milioane de unități în 1996 la 1 195 în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o scădere de 2,1 %. Rata de utilizare a capacităților s-a modificat de la 85 % la 76 %.
Capacități
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
În milioane de unități
1 220,6
1 249,0
1 277,9
1 186,5
1 195,4
1996 = 100
100,0
102,3
104,7
97,2
97,9
-2,1
Rata de utilizare a capacităților în %
85,1
81,3
73,9
75,0
76,3
-10,3
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(d) Vânzările în Comunitate
(51)
Volumul vânzărilor industriei comunitare în Comunitate în cursul perioadei examinate a crescut cu 4,9 %, de la aproximativ 555 de milioane de unități în 1996 la aproximativ 582 milioane în perioada de anchetă.
Vânzările comunitare totale
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
În milioane de unități
555,070
585,924
587,301
583,180
582,292
1996 = 100
100,0
105,6
105,8
105,2
104,9
4,9
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(e) Cota de piață
(52)
Cota de piață a industriei comunitare a crescut de la aproximat 64 % la aproximativ 76 %.
Cota de piață a industriei comunitare
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
În procente
63,6
74,6
78,5
76,6
75,7
1996 = 100
100
117,3
123,4
120,4
119,0
19,0
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar și Eurostat.
(f) Prețul de vânzare în Comunitate
(53)
Ancheta a arătat că prețul mediu de vânzare practicat de industria comunitară pentru produsul în cauză a scăzut cu 8 % pe parcursul perioadei examinate, de la 0,237 ECU pe unitate în 1996 la 0,217 EUR pe unitate în perioada de anchetă. După ce au scăzut în 1997 și în 1998, prețurile medii au crescut ușor și s-au stabilizat în 1999 și în perioada de anchetă.
Prețul mediu de vânzare
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
Industria comunitară
(ECU/EUR pe unitate)
0,237
0,228
0,216
0,218
0,217
1996 = 100
100
96,2
91,1
92,0
91,6
-8,4
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(g) Rentabilitatea
(54)
Profitul mediu ponderat al industriei comunitare, exprimat ca procent din vânzările nete, pentru brichetele de unică folosință, a scăzut de la 11,1 % în 1996 la 6,9 % în perioada de anchetă. Trebuie remarcat că rentabilitatea variază considerabil între societățile aparținând industriei comunitare. În plus, o societate importantă a susținut că în cazul său nu se poate face distincție între rentabilitatea brichetelor cu piatră și cea a brichetelor electronice, acestea din urmă fiind mai profitabile. În acest context, este posibil ca cifrele referitoare la rentabilitate, prezentate în continuare, să fie subestimate. O altă societate aparținând industriei comunitare a atribuit deteriorarea drastică a rentabilității sale în 1998 și 1999 scăderii puternice a exporturilor sale către țări terțe. A rezultat, astfel, o scădere a producției sale și o creștere a costurilor generale de producție. În concluzie, industria comunitară nu a realizat profitul de 15 % considerat adecvat în Regulamentul inițial (CEE) nr. 3433/91 (considerentul 16) și în Regulamentul (CE) nr. 1006/95 (considerentul 63), nici profitul de 10 % considerat adecvat în Regulamentul (CE) nr. 423/97 (9) privind importurile de brichete de unică folosință originare din Thailanda, Filipine și Mexic (considerentul 81).
(55)
Rentabilitatea industriei comunitare pe piața comunitară pentru produsul în cauză a evoluat astfel:
Rentabilitatea
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
În procente
11,1
10,3
7,5
6,2
6,9
1996 = 100
100,0
92,8
67,6
55,9
62,2
-37,8
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(h) Ocuparea forței de muncă
(56)
Numărul locurilor de muncă din industria comunitară pentru produsul în cauză a scăzut de la 1 716 în 1996 la 1 496 în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o scădere de 13 %. Această scădere s-a datorat în special eforturilor depuse de industria comunitară pentru a-și crește competitivitatea, și anume închiderea a două unități de producție, așa cum s-a menționat anterior, automatizarea crescândă a proceselor de fabricație și de montaj și centralizarea activităților de vânzare.
Situația ocupării forței de muncă în industria comunitară a evoluat astfel:
Personal ocupat în domeniul brichetelor de unică folosință
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
Producție
1 467
1 428
1 395
1 287
1 270
Altele
249
243
241
230
226
Număr total
1 716
1 671
1 636
1 517
1 496
1996 = 100
100,0
97,4
95,3
88,4
87,2
-12,8
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(i) Productivitatea
(57)
Măsurată în funcție de numărul anual de brichete produse de personalul ocupat în producție, productivitatea a crescut ușor, de la aproximativ 707 000 unități în 1996 la aproximativ 718 000 în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o creștere cu cca. 2 %.
(j) Stocuri
(58)
Stocurile finale de brichete de unică folosință ale industriei comunitare au scăzut de la 166 de milioane de unități în 1996 la 160 de milioane de unități în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o diminuare de aproximativ 4 %.
Stocurile au evoluat astfel:
Stocuri finale
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
În milioane de unități
166,4
178,9
168,3
162,8
159,3
1996 = 100
100,0
107,5
101,1
97,8
95,7
-4,3
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(k) Investiții
(59)
Investițiile totale realizate de industria comunitară pentru brichetele de unică folosință au scăzut de la aproximativ 15 milioane ECU în 1996 la aproximativ 12 milioane EUR în perioada de anchetă. Nivelul investițiilor realizate de industria comunitară reflectă eforturile acesteia de a-și eficientiza producția. Aceste investiții au evoluat după cum urmează:
Investiții
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
În milioane ECU/EUR
15,158
15,494
9,066
13,893
12,016
1996 = 100
100,0
102,2
59,8
91,6
79,3
-20,7
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(l) Randamentul investițiilor
(60)
Randamentul capitalului investit de industria comunitară a scăzut de la 41 % în 1996 la 14 % în perioada de anchetă. Capitalul a evoluat după cum urmează:
Rentabilitatea investițiilor
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
În procente
41
34
17
16
14
1996 = 100
100,0
82,9
41,5
39,0
34,2
-65,8
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(m) Fluxuri de numerar
(61)
Fluxurile de numerar din industria comunitară s-au ameliorat pe parcursul perioadei examinate, chiar dacă în perioada de anchetă au început să scadă. Au evoluat după cum urmează:
Fluxuri de numerar
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
În milioane ECU/EUR
15,575
24,116
17,217
22,397
21,102
1996 = 100
100,0
154,8
110,5
143,8
135,5
35,5
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(n) Salarii
(62)
Salariile din industria comunitară au crescut de la 33 069 ECU anual pe angajat în 1996 la 34 828 EUR în perioada de anchetă, ceea ce reprezintă o creștere de aproximativ 5 %.
Salarii
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
ECU/EUR pe angajat și pe an
33 069
33 553
33 649
34 597
34 828
1996 = 100
100,0
101,5
101,8
104,6
105,3
5,3
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
(o) Aptitudinea de a mobiliza capitaluri
(63)
Pe durata perioadei examinate, industria comunitară nu s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalurilor, fie prin intermediul grupurilor din care fac parte unele societăți, fie prin intermediul creditelor bancare pe termen scurt.
(p) Importanța marjei de dumping
(64)
În ceea ce privește impactul valorii marjei de dumping reale, stabilită în cursul perioadei de anchetă, asupra situației industriei comunitare, trebuie precizat că marja stabilită pentru China este semnificativ mai ridicată decât marja constatată în ancheta inițială. Situația industriei comunitare a înregistrat o ușoară îmbunătățire după introducerea măsurilor, însă nu și-a revenit complet. În consecință, în cazul abrogării măsurilor, există riscul unui impact puternic al marjei de dumping stabilite în cadrul prezentei anchete.
5. Exporturile industriei comunitare
(65)
Exporturile de brichete de unică folosință ale industriei comunitare către țări terțe au crescut la 359 de milioane de unități în perioada de anchetă, comparativ cu 495 de milioane în 1996. Scăderea totală, de aproximativ 27 % pe durata perioadei examinate, trebuie analizată ținând seama de exporturile Chinei pe alte piețe decât cele din Comunitate după instituirea măsurilor antidumping în 1995, precum și de încetinirea drastică a activității economice înregistrate în unele țări terțe importatoare.
(66)
Într-o manieră mai detaliată, pe parcursul perioadei examinate exporturile au evoluat după cum urmează:
Volumul exporturilor industriei comunitare
1996
1997
1998
1999
Perioada de anchetă
Δ 1996 - perioada de anchetă
(în %)
În milioane de unități
494,775
477,459
432,232
376,281
359,031
1996 = 100
100,0
96,5
87,4
76,1
72,6
-27,4
Sursa: Răspunsurile industriei comunitare la chestionar.
6. Volumul și prețurile importurilor din alte țări terțe
(67)
Volumul total al importurilor de brichete de unică folosință din ansamblul țărilor terțe, altele decât China, s-a redus pe parcursul perioadei examinate, de la aproximativ 292 de milioane de unități în 1996 la 165 de milioane în perioada de anchetă, ceea ce corespunde unor cote de piață de 33,5 % și, respectiv, 21,4 %. Taiwan, un exportator important în 1997, nu a exportat decât cantități reduse în perioada de anchetă, după adoptarea Regulamentului (CE) nr. 192/1999. Din momentul respectiv, principalii exportatori în Comunitate sunt Indonezia, Malaezia și Vietnam. Într-adevăr, importurile din aceste trei țări au crescut de la aproximativ 17 milioane de unități în 1996 la 109 milioane în perioada de anchetă; în ceea ce privește cotele de piață corespunzătoare, acestea au crescut de la 2,0 % la 14,2 %. Prețurile medii ale importurilor din cele trei țări au scăzut pe parcursul perioadei examinate, ajungând la doar 0,067 EUR pe unitate în perioada de anchetă. Prețurile au fost, deci, cu mult mai mici decât prețurile industriei comunitare, însă mai mari decât prețurile disponibile pentru importurile chinezești.
7. Concluzii
(68)
După modificarea măsurilor inițiale în 1995 și extinderea lor în 1999, situația industriei comunitare s-a îmbunătățit în ceea ce privește o serie de indicatori economici.
(69)
Pe durata perioadei examinate, în special volumul vânzărilor, cota de piață și stocurile finale au înregistrat o evoluție pozitivă. Volumul vânzărilor a crescut cu 4,9 %, iar cota de piață corespunzătoare cu 19 %; în aceeași perioadă, volumul stocurilor s-a redus cu aproximativ 4 %. În același timp, rentabilitatea industriei comunitare a scăzut de la 11 % în 1996 la aproximativ 7 % în perioada de anchetă, situându-se cu mult sub marjele de profit de 15 % și, respectiv, 10 %, considerate adecvate în anchetele anterioare. Prezenta anchetă a stabilit că ansamblul factorilor pozitivi, cu excepția rentabilității, a fost rezultatul introducerii unor măsuri antidumping mai eficiente în decursul ultimilor ani și al restructurării industriei comunitare. Cu toate acestea, ancheta a indicat totodată că industria comunitară a fost forțată de concurența brichetelor de unică folosință importate, rezultată mai ales din practicile de eludare, să scadă prețul de vânzare cu peste 8 %, cu repercusiuni negative asupra rentabilității.
(70)
S-a constatat că cota de piață deținută anterior de exportatorii chinezi a fost recuperată de alte țări terțe, care nu sunt supuse drepturilor antidumping, din care s-au efectuat importuri la prețuri scăzute, și de industria comunitară, care și-a mărit vânzările. Cota de piață a exportatorilor chinezi s-a redus de la aproximativ 9 % în 1996 la puțin peste 1 % în perioada de anchetă. În același timp, cota de piață a industriei comunitare a crescut, atingând aproximativ 76 % în perioada de anchetă, comparativ cu mai puțin de 64 % în 1996. În afara măsurilor antidumping, rezultatele superioare se explică și printr-o profundă restructurare: închiderea a două uzine și ameliorarea echipamentelor rămase; în special forța de muncă a suportat costurile, printr-o reducere a personalului cu aproape 13 % pe parcursul perioadei examinate. Capacitățile s-au redus cu 2 %, dar, în același timp, producția a scăzut cu 12 %, și utilizarea capacităților cu 10 %.
(71)
În concluzie, ancheta a stabilit că, deși situația industriei comunitare s-a îmbunătățit, aceasta riscă să se deterioreze dacă măsurile vor fi abrogate.
G. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(72)
În scopul evaluării efectului probabil al expirării măsurilor în vigoare, au fost examinați mai mulți factori, în special capacitățile neutilizate și disponibile din China, comportamentul exportatorilor pe piața comunitară și pe alte piețe din țări terțe, prețurile susceptibile de a fi practicate de către exportatori în cazul expirării dreptului; a fost analizat posibilul impact al factorilor menționați anterior asupra industriei comunitare.
(73)
Informațiile disponibile, deja prezentate la considerentele 30-34, precum și situația din ultimii ani demonstrează că în China există o disproporție enormă între consum, pe de o parte, capacitățile și producția, pe de altă parte. Ținând seama de atractivitatea pieței comunitare și de normele de securitate care limitează accesul pe anumite piețe terțe, potențialul de export la preț redus al Chinei către Comunitate este foarte ridicat. În 2000, prețurile exporturilor chinezești către țările terțe au fost, în medie, chiar mai reduse decât prețurile exporturilor către Comunitate. În plus, expirarea măsurilor cu privire la importurile chinezești va atrage după sine expirarea măsurilor antieludare, aplicate anumitor brichete reîncărcabile provenind din China și din Taiwan. Deși s-au redus ca volum (aproximativ 200 de milioane de unități în 1998, la 0,065 ECU pe bucată), importurile de brichete care fac obiectul acestor măsuri au fost în continuare importante în 2000 (aproape 52 de milioane de unități).
(74)
În concluzie, în absența măsurilor, există o probabilitate de reapariție a prejudiciului și, ținând seama și de situația dumpingului, există o probabilitate de reapariție a dumpingului prejudiciabil.
H. INTERESUL COMUNITĂȚII
1. Introducere
(75)
În conformitate cu dispozițiile articolului 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă prelungirea măsurilor antidumping în vigoare contravine sau nu interesului Comunității în ansamblul său. Examinarea interesului Comunității trebuie să se bazeze pe o evaluare a diverselor interese aflate în joc, în special a intereselor industriei comunitare, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
(76)
În anchetele anterioare, adoptarea, modificarea sau extinderea măsurilor cu privire la brichetele de unică folosință care fac obiectul unui dumping nu a fost considerată contrară interesului Comunității. Mai mult, în cadrul unei reexaminări înainte de expirare, analiza unei situații în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare permite evaluarea oricărui efect negativ anormal al acestor măsuri asupra părților în cauză.
(77)
Pentru a evalua impactul probabil al prelungirii măsurilor, Comisia a solicitat informații tuturor părților interesate menționate anterior. Pe lângă industria comunitară, s-au trimis chestionare către șaptezeci și doi de importatori. Cu excepția celor două răspunsuri valabile deja evocate, s-au primit foarte puține observații suplimentare. Toate observațiile primite au fost luate în considerare cu scopul de a examina dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea de reapariție a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase pentru a concluziona că menținerea măsurilor în vigoare nu este în interesul Comunității.
2. Interesul industriei comunitare
(78)
În cazul în care măsurile antidumping vor fi abrogate, importurile la preț scăzut și cele care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară riscă să crească masiv și să provoace din nou o deteriorare a situației industriei comunitare.
(79)
Industria comunitară este viabilă din punct de vedere structural; a înregistrat o restructurare profundă a activităților și a investit mult în ultimii ani pentru a-și îmbunătăți competitivitatea. Cu toate acestea, se poate concluziona că, fără menținerea măsurilor antidumping, cel mai probabil situația sa se va deteriora.
3. Interesele importatorilor și ale comercianților
(80)
Puținele răspunsuri obținute de la importatori/comercianți par să indice interesul scăzut al acestora față de prezenta anchetă de reexaminare, mai ales din cauza existenței altor surse de aprovizionare din străinătate.
(81)
Importatorii care s-au manifestat consideră că măsurile existente nu trebuie prelungite. Principala lor preocupare este că importurile de brichete de unică folosință ar putea să dispară complet de pe piața comunitară, reducându-se astfel concurența liberă din Comunitate, ducând la prețuri excesive și îndemnând utilizatorii să se reorienteze către gadgeturi publicitare mai ieftine, altele decât brichetele. Aceste gadgeturi sunt distribuite de utilizatori către consumatorii finali care le achiziționează principalele produse sau servicii. Un importator a afirmat că instituirea drepturilor antidumping l-a determinat să nu mai vândă brichete importate. Ținând seama de fluxul de importuri din perioada examinată, decizia sa pare a fi motivată de alte considerente decât de o eventuală penurie de brichete care nu sunt supuse drepturilor.
(82)
Deși este adevărat că importurile de brichete cu piatră provenind din China și din Taiwan au scăzut, importurile din alte țări exportatoare și prezența a cinci producători comunitari cunoscuți au garantat concurența pe piața comunitară. Se confirmă, astfel, faptul că importatorii și comercianții au beneficiat de un acces facil la produsul în cauză provenit din alte surse decât industria comunitară sau importurile în cauză. În sfârșit, operatorii menționați anterior s-au orientat tot mai mult și către brichetele piezoelectrice. Cu alte cuvinte, impactul unei prelungiri a măsurilor existente asupra importurilor în cauză riscă să fie minim.
(83)
Datele disponibile indică faptul că rentabilitatea importatorilor care au cooperat nu a fost afectată de instituirea măsurilor antidumping și nu riscă să fie afectată în viitor, în cazul în care măsurile vor fi menținute.
4. Interesul consumatorilor
(84)
Pe baza motivelor menționate anterior, s-a concluzionat că interesul Comunității nu se opune în mod imperios prelungirii măsurilor antidumping.
5. Consecințe pentru concurența de pe piața comunitară
(85)
Ținând seama de faptul că concurența s-a menținut puternică pe piața comunitară între producătorii comunitari, importurile în cauză și importurile originare din țări terțe, se poate concluziona că menținerea măsurilor existente nu va avea nici un impact asupra mediului concurențial viitor pentru produsul examinat pe piața comunitară.
6. Concluzii privind interesul Comunității
(86)
Pe baza motivelor menționate anterior, s-a concluzionat că interesul Comunității nu se opune în mod imperios prelungirii măsurilor antidumping.
I. MĂSURI ANTIDUMPING
(87)
Toate părțile au fost informate asupra faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande prelungirea măsurilor existente. Li s-a acordat un termen pentru a-și putea prezenta observațiile ca urmare a acestei informării. Nu a fost primit nici un comentariu de natură să modifice concluziile menționate anterior.
Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de brichete de buzunar cu piatră și gaz, de unică folosință - și importurilor anumitor brichete reîncărcabile - originare din China sau expediate sau originare din Taiwan, instituite de Regulamentul (CEE) nr. 3433/91, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1006/95 și extins prin Regulamentul (CE) nr. 192/1999, ar trebui menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de brichete de buzunar cu piatră și gaz, de unică folosință, încadrate la codul NC ex 9613 10 00 (cod TARIC 96131000*19), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul dreptului aplicabil la prețul net franco frontiera comunitară, înainte de vămuire, este stabilit la 0,065 euro.
Articolul 2
Drepturile antidumping extinse de Regulamentul (CE) nr. 192/1999 la importurile anumitor brichete de buzunar cu piatră și gaz reîncărcabile originare din Republica Populară Chineză sau expediate sau originare din Taiwan, încadrate la codul NC ex 9613 20 90 (coduri TARIC NC 96132090*21 și 96132090*29) și la importurile de brichete de unică folosință expediate din Taiwan și încadrate la codul NC 9613 10 00 (cod TARIC NC 96131000*11) sau originare din Taiwan și încadrate la codul NC 9613 10 00 (cod TARIC NC 96131000*19) se mențin.
Articolul 3
Cu excepția unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 12 septembrie 2001.