32005R1646
L 266/10
JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
REGULAMENTUL (CE) NR. 1646/2005 AL CONSILIULUI
din 6 octombrie 2005
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2604/2000 de instituire a unui drept antidumping definitiv pentru importurile de anumite tipuri de polietilenă tereftalată originară, inter alia, din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolul 11 alineatul (4),
având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI ÎN VIGOARE
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 (2), Consiliul a instituit un drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite tipuri de polietilenă tereftalată („PET”) cu un coeficient de vâscozitate egal sau mai mare de 78 mililitri pe gram, în conformitate cu DIN 53728 (Deutsche Industrienorm), (denumit în continuare „produs în cauză”) înregistrate sub codul NC 3907 60 20 și originare, inter alia, din India. Măsurile constau în aplicarea unui drept specific de 181,7 EUR per tonă, cu excepția importurilor provenite de la anumite societăți comerciale expres desemnate, care sunt supuse unor niveluri ale drepturilor individuale.
(2)
În același timp, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (3), un drept compensator definitiv de 41,3 EUR per tonă asupra importurile aceluiași produs originar din India în Comunitate, cu excepția importurilor provenite de la anumite societăți comerciale expres desemnate, care sunt supuse unor niveluri ale drepturilor individuale.
B. PROCEDURA PREZENTĂ
1. Cerere de reexaminare
(3)
În urma instituirii măsurilor definitive, Comisia a primit o cerere de reexaminare, în temeiul „noului exportator” din Regulamentul (CE) nr. 2604/2000, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, din partea unui producător-exportator din India, și anume South Asian Petrochem Limited (denumit în continuare „societatea”). Societatea a indicat că nu e în legătură cu producătorii-exportatori din India cărora li s-au aplicat măsurile antidumping în vigoare pentru produsul în cauză. Mai mult, societatea a susținut că nu a exportat produsul în cauză în Comunitate pe perioada anchetei inițiale (1 octombrie 1998-30 septembrie 1999), însă a început să efectueze exporturi după această perioadă.
2. Deschiderea reexaminării în temeiul „noului exportator”
(4)
Comisia a examinat elementele de probă prezentate de către societate și a considerat că sunt suficiente pentru a justifica deschiderea procedurii de reexaminare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază. După consultarea comitetului consultativ și după ce a oferit industriei comunitare în cauză posibilitatea de a prezenta comentariile, Comisia a deschis, prin Regulamentul (CE) nr. 33/2005 (4), procedura de reexaminare a Regulamentului (CE) nr. 2604/2000 în ceea ce privește societatea și a deschis o anchetă.
(5)
În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 33/2005, se abrogă dreptul antidumping instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 asupra produsului în cauză fabricat și exportat în Comunitate de către societate. Autoritățile vamale au fost informate, în mod simultan, în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, să ia măsurile necesare înregistrării importurilor respective.
(6)
În același timp și pentru aceleași motive, dând curs solicitării societății, Comisia a deschis o reexaminare accelerată a Regulamentului (CE) nr. 2603/2000 al Consiliului, în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (5).
3. Părți în cauză
(7)
Comisia a informat în mod oficial societatea și reprezentanții Indiei (denumită în continuare „țară exportatoare”) cu privire la deschiderea reexaminării în temeiul „noului exportator”. Mai mult, a oferit celorlalte părți direct implicate posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita să fie audiate. Cu toate acestea, nu s-a primit nici o solicitare în acest sens.
(8)
Comisia a trimis societății un chestionar și a primit răspuns în termenul stabilit. De asemenea, Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili existența dumpingului. O vizită de verificare a fost efectuată în sediile societății.
4. Perioadă de anchetă
(9)
Ancheta asupra practicilor de dumping s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2003 și 30 septembrie 2004 (denumită în continuare „perioadă de anchetă”).
C. REZULTATUL ANCHETEI
1. Calitatea de nou exportator
(10)
Ancheta a confirmat faptul că societatea nu a exportat produsul în cauză în Comunitate pe perioada de anchetă inițială și că a început să efectueze exporturi ulterior.
(11)
Mai mult, societatea a fost în măsură să demonstreze în mod satisfăcător că nu avea nici o legătură, directă sau indirectă, cu producătorii-exportatori din India cărora li se aplică măsurile antidumping în vigoare cu privire la produsul în cauză.
(12)
În consecință, s-a confirmat faptul că societatea trebuie considerată drept un nou exportator, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, și, așadar, trebuie să i se atribuie o marjă individuală.
2. Dumping
(13)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă de PET ale societății este reprezentativ în raport cu volumul vânzărilor la export în Comunitate. Întrucât aceste vânzări reprezintă 5 % din volumul total al vânzărilor la export în Comunitate, s-a considerat că sunt reprezentative.
(14)
Comisia a identificat apoi tipurile de PET vândute de către societate pe piața internă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export în Comunitate.
(15)
În urma anchetei s-a constatat că doar două tipuri ale produsului exportat în Comunitate erau identice sau direct comparabile cu produsele vândute pe piața internă. Pentru fiecare din aceste două tipuri de produs s-a analizat apoi dacă volumul vânzărilor pe piața internă este suficient de reprezentativ în raport cu volumul vânzărilor corespunzătoare la export, iar pentru că fiecare din produsele respective depășea cu mult pragul de 5 %, s-a considerat că produsele sunt reprezentative.
(16)
S-a analizat, de asemenea, posibilitatea de a considera vânzările pe piața internă pentru fiecare tip de produs ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, stabilind proporția vânzărilor de produse similare realizate la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție („vânzare profitabilă”) către clienți independenți pentru tipul de produs în cauză. Dat fiind că volumul vânzărilor profitabile reprezintă mai puțin de 80 %, însă 10 % sau mai mult din volumul total al vânzărilor, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca medie ponderată numai a prețurilor de vânzare profitabile pentru fiecare tip de produs.
(17)
Deoarece toate vânzările produsului în cauză la export în Comunitate s-a efectuat direct către clienți independenți în Comunitate, prețul de export a fost stabilit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, în funcție de prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul vândut la export.
(18)
Pentru o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export s-au luat în considerare, sub forma ajustărilor, diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(19)
Toate ajustările solicitate de societate în cazul vânzărilor la export au fost acceptate. Ajustările se referă la comisioane, cheltuieli de transport intern, costul transportului maritim, asigurările, cheltuielile de manipulare și de ambalaj și costuri bancare.
(20)
În ceea ce privește vânzările pe piața internă, ajustările solicitate pentru comisioanele, cheltuielile de transport intern, asigurările, cheltuielile de ambalaj și costurile bancare au fost acceptate. Cu toate acestea, ajustările solicitate de societate pentru impozitele indirecte și impunerile la import în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază și pentru cheltuielile aferente sucursalelor, în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază, au fost respinse din considerentele următoare.
(21)
Ajustarea solicitată pentru impozitele indirecte are ca temei argumentul conform căruia clienții de pe piața internă ai societății plătesc accize nerambursabile în momentul în care achiziționează produsul respectiv, în timp ce clienții de pe piața externă sunt exonerați de la plata acestora. S-a solicitat ajustarea valorii normale pentru a lua în considerare cuantumul accizei nerambursabile. Cu toate acestea, valoarea normală care a fost comparată cu prețul de export a fost stabilită în funcție de prețul net de vânzare pe piața internă, fără taxe. În consecință, valoarea normală nu conține accize care să aibă un impact asupra prețului sau asupra comparabilității prețurilor, în sensul articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Mai mult, s-a considerat că impozitele suportate de clienții de pe piața internă ai producătorului-exportator nu dau dreptul la o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, dat fiind că aceste impozite nu sunt „suportate de produsul similar și de materialele care intră în componența acestuia”. Accizele plătite de clienții societății de pe piața internă se aplică la prețul net de vânzare practicat de societate și nu au nici un impact asupra costului de producție și stabilirii prețului. Deoarece orice diferență legată de impozitele indirecte pe piața internă și pe piața externă a fost luată în considerare prin compararea prețurilor nete de vânzare de pe piața internă cu prețurile nete de vânzare la export, cererea de ajustare depusă de societate a fost respinsă.
(22)
După ce a luat act de informațiile comunicate, societatea a susținut că faptul de a compara valoarea normală și prețul de export în funcție de prețurile nete, și anume fără a lua în calcul impozitele indirecte, nu prezintă relevanță. Mai mult, a afirmat că accizele erau suportate din produsul similar și afectează comparabilitatea prețurilor în măsura în care clienții de pe piața internă nu beneficiază de restituirea integrală a accizei și trebuie, în final, să suporte o parte din contravaloarea accizei. În consecință, clienții săi plătesc un preț mai ridicat pe piața internă decât pe piața de export. Cu toate acestea, așa cum s-a menționat anterior, prețul de pe piața internă folosit ca valoare normală exclude accizele, astfel încât comparabilitatea prețurilor nu poate fi afectată. Mai mult, societatea nu a prezentat nici o informație sau probă din care să rezulte că a fost afectată comparabilitatea între valoarea normală și prețul de export. În consecință, argumentele au fost respinse.
(23)
Ajustarea solicitată pentru scutirea de la plata drepturilor de import avea ca temei argumentul conform căruia în momentul în care societatea vinde produsul în cauză pe piața internă, drepturile la import asupra materiilor prime trebuie achitate sub forma unei accize „majorate”. Termenul „majorat” face trimitere la un regim fiscal specific care se aplică societății în virtutea faptului că a fost înființată ca „unitate axată pe export”, spre deosebire de alte societățile din India („unități care nu sunt axate pe export”). În cadrul acestui regim, societățile axate pe export sunt scutite de la plata oricărui drept de import pentru materiile prime, însă li se aplică un nivel mai ridicat a accizei atunci când mărfurile pe care le produc sunt comercializate pe piața internă. Vânzările la export fiind scutite de la plata accizei de acest tip, societatea a solicitat ca valoarea normală să fie ajustată în consecință. Cererea a fost respinsă, deoarece societatea a achiziționat materiile prime beneficiind de scutire de la plata drepturilor de import, indiferent dacă produsul respectiv este vândut pe piața internă sau este destinat exportului. În consecință, nici produsul similar și nici materialele care intră în componența acestuia nu au fost grevate de o impunere la import atunci când produsul în cauză era destinat consumului în țara exportatoare, iar impunerea nu a fost percepută sau rambursată atunci când produsul era exportat către Comunitate, astfel cum prevede articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază. Așadar, comparabilitatea prețurilor între piața internă și piața externă nu a fost afectată. Trebuie notat, de asemenea, că societatea nu a putut face dovada plății unor taxe suplimentare sau a unor taxe indirecte altele decât accizele percepute la vânzarea produsului finit, descrisă la considerentul 21. În ultimul rând, nu a fost posibilă stabilirea cu precizie dacă și cât din materia primă importată sau achiziționată pe piața internă era folosită în procesul de producție al produsului finit.
(24)
Societatea a solicitat, în egală măsură, o ajustare în temeiul cheltuielilor sucursalelor însărcinate cu vânzarea pe piața internă. Cererea a fost respinsă deoarece aceste cheltuieli cuprindeau costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale aferente vânzării altor produse decât produsul în cauză și nu au putut fi atribuite în mod direct vânzării produsului în cauză pe piața internă. În consecință, societatea nu a indicat dacă cheltuielile sucursalelor au un impact asupra prețului sau asupra comparabilității prețurilor. După ce a luat act de informațiile comunicate, societatea a susținut că producea un singur produs, și anume produsul în cauză. Afirmația contrazicea însă concluziile anchetei. De altfel, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, prețul de vânzare aplicat de către sucursale primului cumpărător independent este cel în funcție de care se stabilește valoarea normală. Deoarece sucursalele fac parte din aceeași entitate juridică și din aceeași structură de întreprindere, argumentele societății au fost respinse, iar cererea de ajustare a fost refuzată.
(25)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs în cauză exportat în Comunitate a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.
(26)
Comparația a arătat existența unei practici de dumping. Pentru societate, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul de import CIF frontieră comunitară se stabilește la 25,5 %.
D. MODIFICARE A MĂSURILOR SUPUSE REEXAMINĂRII
(27)
Luând în considerare rezultatele anchetei, s-a considerat că este necesar instituirea unui drept antidumping definitiv la nivelul marjei de dumping constate, însă, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, valoarea dreptului nu trebuie să depășească marja de prejudiciu la scară națională pentru India în cadrul anchetei care a dus la instituirea măsurilor existente.
(28)
Nu se poate stabili o marjă individuală de prejudiciu în cadrul reexaminării în temeiul noului exportator, deoarece, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, ancheta se limitează la examinarea marjei individuale de dumping. În consecință, marja de dumping a fost comparată cu marja de prejudiciu la scară națională (pentru India, stabilită prin regulamentul definitiv). Deoarece aceasta este mai mare decât marja de dumping, nivelul măsurilor instituite trebuie să se sprijine pe marja de dumping.
(29)
În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază și cu articolul 24 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2026/97, nici un produs nu poate fi supus în același timp drepturilor antidumping și drepturilor compensatorii pentru a remedia una și aceeași situație care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export.
(30)
În cursul reexaminării accelerate în paralel a Regulamentului (CE) nr. 2603/2000, s-a instituit pentru societate un nivel al dreptului compensator individual de 106,5 EUR per tonă corespunzător unui nivel al dreptului compensator ad valorem de 13,9 %.
(31)
Deoarece reexaminarea accelerată în paralel a arătat că toate subvențiile erau subvenții la export, dreptul antidumping trebuie ajustat pentru a reflecta marja antidumping efectivă rezultată după instituirea drepturilor compensatorii destinate compensării efectului acestor subvenții.
(32)
Dreptul antidumping care se aplică la prețul de import CIF frontieră comunitară, luând în considerare rezultatul anchetei antisubvenții efectuată în paralel, se stabilește la:
Societate
Marjă de prejudiciu
Marjă de dumping
Nivelul dreptului compensator
Nivelul dreptului antidumping
Nivelul dreptului antidumping
(EUR/tonă)
South Asian Petrochem Limited
44,3 %
25,5 %
13,9 %
11,6 %
88,9
E. PERCEPERE RETROACTIVĂ A DREPTULUI ANTIDUMPING
(33)
Dat fiind că, în urma reexaminării, s-au constatat practici antidumping din partea societății, dreptul antidumping care se aplică acesteia trebuie să se perceapă retroactiv asupra importurilor produsului în cauză, înregistrate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 33/2005.
F. ANGAJAMENT
(34)
Societatea a oferit un angajament în materie de preț cu privire la exporturile produsului în cauză către Comunitate, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(35)
În urma analizei ofertei, Comisia a considerat că angajamentul poate fi acceptat întrucât trebuie să elimine efectul prejudiciabil al dumpingului. În afară de aceasta, rapoartele periodice și detaliate pe care societatea se angajează să le furnizeze Comisiei vor permite un control eficace. De asemenea, natura produsului și structura vânzărilor societății este de așa natură, încât Comisia consideră că riscul de eludare este redus.
(36)
Pentru a asigura respectarea și controlul eficient al angajamentelor, la momentul prezentării cererii de punere în liberă circulație în conformitate cu angajamentul, scutirea de la plata dreptului se face cu condiția prezentării către autoritățile vamale competente ale statului membru în cauză a unei facturi comerciale în bună și cuvenită formă, eliberată de societate și conținând informațiile indicate în anexa la Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului. În cazul în care factura lipsește sau nu corespunde produselor prezentate autorităților vamale, este datorat dreptul antidumping aplicabil, pentru a se garanta aplicarea efectivă a angajamentului.
(37)
În cazul încălcării sau retragerii angajamentelor se va putea institui un drept antidumping, în conformitate cu articolul 8 alineatele (9) și (10) din regulamentul de bază.
G. NOTIFICARE ȘI PERIOADA DE APLICARE A MĂSURILOR
(38)
Societatea a fost informată cu privire la faptele și considerentele în temeiul cărora s-a instituit dreptul antidumping definitiv asupra importurilor în Comunitate și i s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta comentariile.
(39)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, prezenta reexaminare nu afectează data expirării Regulamentului (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) La articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2604/2000, la lista producătorilor din India se adaugă următoarea rubrică:
Țară
Societate
Drept definitiv
(EUR/tonă)
Cod adițional TARIC
„India
South Asian Petrochem Limited
88,9
A585”
(2) Dreptul astfel instituit se percepe retroactiv pentru importurile produsului în cauză care au fost înregistrate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 33/2005.
(3) Prin derogare de la alineatul (1), dreptul definitiv nu se aplică la importurile puse în liberă circulație în conformitate cu dispozițiile articolului 2.
(4) Cu excepția dispozițiilor contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.
Articolul 2
La articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2604/2000, la lista producătorilor din India se adaugă următoarea rubrică:
Societate
Țară
Cod adițional TARIC
„South Asian Petrochem Limited
India
A585”
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 6 octombrie 2005.