NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1717/2006
z 15. novembra 2006,
ktorým sa ustanovuje nástroj stability
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 179 ods. 1 a článok 181a,
so zreteľom na návrh Komisie,
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (1),
keďže:
(1)
Spoločenstvo je dôležitým poskytovateľom hospodárskej, finančnej, technickej, humanitárnej a makroekonomickej pomoci tretím krajinám. Podpora stabilných podmienok pre ľudský a hospodársky rozvoj a presadzovanie ľudských práv, demokracie a základných slobôd zostáva i naďalej jednými z hlavných cieľov vonkajšej akcie Európskej únie (ďalej len „EÚ“), ku ktorým prispievajú nástroje vonkajšej pomoci Spoločenstva. Rada a zástupcovia vlád členských štátov vo svojich záveroch o účinnosti vonkajšej akcie EÚ z novembra 2004 uviedli, že „mier, bezpečnosť a stabilita, ako aj ľudské práva, demokracia a dobrá správa sú základnými prvkami trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a odstraňovania chudoby“.
(2)
Program EÚ na predchádzanie násilným konfliktom schválený Európskou radou vyzdvihuje „politický záväzok EÚ pokračovať v predchádzaní konfliktov ako jeden z hlavných cieľov vonkajších vzťahov EÚ“ a uvádza, že nástroje rozvojovej spolupráce Spoločenstva môžu prispievať k tomuto cieľu a k rozvoju EÚ ako globálneho hráča.
(3)
Opatrenia prijaté v rámci tohto nariadenia v záujme plnenia cieľov článkov 177 a 181a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“) môžu dopĺňať opatrenia prijaté EÚ v záujme plnenia cieľov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky v rámci hlavy V a opatrenia prijaté v rámci hlavy VI Zmluvy o založení Európskej únie (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a mali by byť s nimi v súlade. Rada a Komisia by mali spolupracovať, aby zabezpečili tento súlad, a to každá v rámci svojich príslušných právomocí.
(4)
V Európskom konsenze o rozvoji, ktorý Rada a zástupcovia vlád členských štátov, Európsky parlament a Komisia prijali 22. novembra 2005 a Európska rada privítala na zasadnutí 15. - 16. decembra 2005, sa uvádza, že Spoločenstvo vypracuje v rámci príslušných právomocí svojich inštitúcií komplexný preventívny prístup k nestabilite štátov, ku konfliktom, k prírodným katastrofám a ostatným typom kríz, k čomu by malo prispievať toto nariadenie.
(5)
Európska rada schválila 12. decembra 2003 európsku bezpečnostnú stratégiu.
(6)
Vyhlásenie Európskej rady o boji proti terorizmu z 25. marca 2004 vyzýva k začleneniu protiteroristických cieľov do programov vonkajšej pomoci. Navyše, Stratégia EÚ pre milénium o predchádzaní a kontrole organizovaného zločinu prijatá Radou 27. marca 2000 vyzýva k užšej spolupráci s tretími krajinami.
(7)
Stabilizácia po ukončení krízy si vyžaduje trvalý a pružný záväzok medzinárodného spoločenstva, a to najmä v prvých rokoch po ukončení krízy, založený na integrovaných stratégiách prechodu.
(8)
Vykonávanie programov pomoci v časoch krízy a politickej nestability si vyžaduje osobitné opatrenia na zabezpečenie pružnosti v prijímaní rozhodnutí a rozdeľovaní rozpočtových prostriedkov, ako aj posilnenie opatrení na zabezpečenie súdržnosti s dvojstrannou pomocou a mechanizmami pre združovanie finančných prostriedkov od darcov, vrátane delegovania úloh orgánov verejnej moci prostredníctvom nepriameho centralizovaného riadenia.
(9)
Uznesenia Európskeho parlamentu a závery Rady, nasledujúc oznámenia Komisie o spojení podpory, rekonštrukcie a rozvoja zdôrazňujú potrebu zabezpečiť účinné prepojenie medzi operáciami financovanými z rôznych finančných nástrojov Spoločenstva v súvislosti s krízou.
(10)
Na účely riešenia vyššie uvedených problémov účinným a včasným spôsobom sú potrebné špecifické finančné zdroje a finančné nástroje, ktoré môžu pôsobiť doplnkovým spôsobom k humanitárnej pomoci a nástrojom dlhodobej spolupráce. Humanitárna pomoc by sa mala naďalej poskytovať na základe nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci (2).
(11)
Okrem opatrení dohodnutých s partnerskými krajinami v súvislosti s rámcovou politikou pre spoluprácu vytvorenou v rámci súvisiacich nástrojov vonkajšej pomoci Spoločenstva musí byť Spoločenstvo schopné poskytnúť pomoc, ktorá sa týka hlavných globálnych a nadnárodných otázok s potenciálnym destabilizačným účinkom.
(12)
„Usmernenia týkajúce sa posilnenia operatívnej koordinácie medzi Spoločenstvom, zastúpeným Komisiou a členskými štátmi v oblasti vonkajšej pomoci“ z roku 2001 zdôrazňujú potrebu zvýšenej koordinácie vonkajšej pomoci EÚ.
(13)
Toto nariadenie ustanovuje na obdobie rokov 2007 - 2013 finančné krytie, ktoré predstavuje základnú referenčnú sumu pre rozpočtový orgán podľa bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (3).
(14)
Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia by mali byť prijaté v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu2 (4).
(15)
Cieľom tohto nariadenia je pokryť rozsah pôsobnosti viacerých platných nariadení o vonkajšej pomoci Spoločenstva a nahradiť ich. Dané nariadenia by sa preto mali zrušiť.
(16)
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na potrebu spoločnej viacstrannej reakcie v oblastiach stanovených v tomto nariadení, ale s prihliadnutím na rozsah a globálne dôsledky v ňom uvedených opatrení ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o ES. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje toto nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
CIELE A ROZSAH PÔSOBNOSTI
Článok 1
Ciele
1. Spoločenstvo zavedie opatrenia rozvojovej spolupráce, ako aj opatrenia finančnej, hospodárskej a technickej spolupráce s tretími krajinami na základe podmienok stanovených v tomto nariadení.
2.
a)
v krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy, prispieť k stabilite prostredníctvom efektívnej reakcie, ktorá pomôže zachovať, vytvoriť alebo obnoviť podmienky, potrebné na riadne vykonávanie politík Spoločenstva pre rozvoj a spoluprácu;
b)
v kontexte stabilných podmienok na vykonávanie politík spolupráce Spoločenstva v tretích krajinách, pomôcť vybudovať kapacitu na riešenie špecifických globálnych a transregionálnych hrozieb, ktoré majú destabilizujúci účinok, ako aj na zabezpečenie pripravenosti na riešenie predkrízových situácií a situácií po ukončení krízy.
3. Opatrenia prijaté podľa tohto nariadenia môžu dopĺňať opatrenia prijaté podľa hlavy V a hlavy VI Zmluvy o EÚ, sú s nimi v súlade a nedotýkajú sa ich.
Článok 2
Doplnkovosť pomoci Spoločenstva
1. Pomoc Spoločenstva poskytovaná podľa tohto nariadenia dopĺňa pomoc poskytovanú podľa súvisiacich nástrojov vonkajšej pomoci Spoločenstva. Poskytuje sa len vtedy, ak vyššie uvedené nástroje nemôžu poskytnúť primeranú a efektívnu reakciu.
2. Komisia zabezpečí, aby opatrenia prijaté podľa tohto nariadenia boli v súlade s celkovým strategickým politickým rámcom Spoločenstva pre partnerskú krajinu, a najmä s cieľmi nástrojov uvedených v odseku 1, ako aj s inými príslušnými opatreniami Spoločenstva.
3. Na posilnenie účinnosti a súladu opatrení pomoci Spoločenstva a vnútroštátnych opatrení pomoci Komisia podporuje úzku spoluprácu medzi jej vlastnými činnosťami a činnosťami členských štátov, a to ako na úrovni rozhodovania, tak aj priamo na mieste. Na tento účel majú členské štáty a Komisia zavedený systém výmeny informácií.
Článok 3
Pomoc pri reakcii na krízové situácie alebo na situácie vznikajúcej krízy
1. Technická a finančná pomoc Spoločenstva na účely plnenia špecifických cieľov stanovených v článku 1 ods. 2 písm. a) sa môže vykonať v reakcii na naliehavú situáciu, na krízovú situáciu alebo na situáciu vznikajúcej krízy, na situáciu predstavujúcu hrozbu pre demokraciu, verejný poriadok, ochranu ľudských práv a základných slobôd, či bezpečnosť a ochranu osôb alebo na situáciu, ktorá by mohla prerásť do ozbrojeného konfliktu alebo vážne destabilizovať danú tretiu krajinu alebo krajiny. Takéto opatrenia sa môžu zamerať aj na situácie, v ktorých Spoločenstvo uplatnilo doložky o nevyhnutných súčastiach medzinárodných zmlúv s cieľom čiastočne alebo úplne pozastaviť spoluprácu s tretími krajinami.
2.
a)
podpora úsilia medzinárodných a regionálnych organizácií, štátnych a neštátnych subjektov pri podpore vytvárania dôvery, sprostredkovania, dialógu a zmierenia prostredníctvom poskytovania technickej a logistickej pomoci;
b)
podpora vytvárania a fungovania dočasnej správy, o ktorej bolo rozhodnuté v súlade s medzinárodným právom;
c)
podpora rozvoja demokratických, pluralitných štátnych inštitúcií vrátane opatrení na posilnenie úlohy žien v takýchto inštitúciách, účinnej civilnej správy a súvisiacich právnych rámcov na národnej a miestnej úrovni, nezávislého súdnictva, dobrej správy a verejného poriadku vrátane nevojenskej technickej spolupráce pri posilnení celkovej civilnej kontroly a dohľad nad bezpečnostným systémom a opatrenia na posilnenie kapacity orgánov vynucovania práva a justičných orgánov zapojených do boja proti obchodovaniu s ľuďmi, drogami, strelnými zbraňami a výbušnými materiálmi;
d)
podpora medzinárodných trestných súdov a ad hoc vnútroštátnych súdov, overovacích a zmierovacích komisií a mechanizmov na právne urovnanie žalôb týkajúcich sa ľudských práv a na presadzovanie a rozhodovanie o majetkových právach, zriadených v súlade s medzinárodnými normami pre ľudské práva a právny štát;
e)
podpora opatrení potrebných na začatie obnovy a rekonštrukcie kľúčovej infraštruktúry, obydlí, verejných budov a hospodárskych aktív, ako aj základných produkčných kapacít a opatrení na opätovné začatie hospodárskej činnosti a tvorbu pracovných miest a vytvorenie minimálnych podmienok potrebných pre trvalo udržateľný sociálny rozvoj;
f)
podpora civilných opatrení týkajúcich sa demobilizácie a reintegrácie bývalých účastníkov bojov do občianskej spoločnosti, a prípadne i ich repatriácie, ako aj opatrení na riešenie situácie vojakov v detskom veku a žien zúčastňujúcich sa na bojoch;
g)
podpora opatrení na zmiernenie sociálnych dopadov reštrukturalizácie ozbrojených síl;
h)
podpora opatrení, v rámci politík spolupráce Spoločenstva a ich cieľov, zameraných na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov nášľapných mín, nevybuchnutej výzbroje alebo výbušných pozostatkov vojenského materiálu z vojny na civilné obyvateľstvo, činnosti financované na základe tohto nariadenia sa vzťahujú na vzdelávanie o riziku, pomoc obetiam, detekciu a zneškodňovanie mín a s nimi súvisiacu likvidáciu zásob;
i)
podpora opatrení, v rámci politík spolupráce Spoločenstva a ich cieľov, zameraných na riešenie dôsledkov nezákonného používania a prístupu k strelným zbraniam na civilné obyvateľstvo; táto podpora sa obmedzuje na prieskumné činnosti, pomoc obetiam, zvyšovanie informovanosti verejnosti a rozvoj právnych a administratívnych odborných vedomostí a osvedčených postupov.
Pomoc sa poskytuje len v miere, ktorá je potrebná na obnovenie podmienok pre sociálny a hospodársky rozvoj príslušného obyvateľstva v krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy, ako je uvedené v odseku 1. Nezahŕňa podporu opatrení na boj proti šíreniu zbraní;
j)
podpora opatrení na zabezpečenie primeraného splnenia osobitných potrieb žien a detí v krízových situáciách a pri konfliktoch vrátane ich vystavenia násiliu z dôvodu rodu;
k)
podpora rehabilitácie a reintegrácie obetí ozbrojených konfliktov vrátane opatrení na riešenie osobitných potrieb žien a detí;
l)
podpora opatrení na podporu a ochranu dodržiavania ľudských práv a základných slobôd, demokracie a právneho štátu a príslušných medzinárodných nástrojov;
m)
podpora sociálno-ekonomických opatrení na podporu rovnoprávneho prístupu k prírodným zdrojom v krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy a k ich transparentnému riadeniu;
n)
podpora sociálno-ekonomických opatrení na riešenie dôsledkov náhleho presunu obyvateľstva vrátane opatrení na riešenie potrieb hostiteľských komunít v krízovej situácii alebo v situácii vznikajúcej krízy;
o)
podpora opatrení na podporu rozvoja a organizácie občianskej spoločnosti a jej účasti na politickom procese vrátane opatrení na posilnenie úlohy žien v tomto procese a opatrení na podporu nezávislých, pluralitných a profesionálnych médií;
p)
podpora opatrení pri reakcii na prírodné alebo ľuďmi spôsobené katastrofy a hrozby pre verejné zdravie v prípade absencie, alebo ako doplnok, humanitárnej pomoci Spoločenstva.
3.
-
patria do všeobecného rozsahu pôsobnosti a špecifických cieľov stanovených v článku 1 ods. 2 písm. a) a
-
ktorých trvanie je obmedzené na obdobie ustanovené v článku 6 ods. 2 a
-
za normálnych okolností by boli oprávnené na základe iných nástrojov Spoločenstva pre vonkajšiu pomoc, ale ktoré by sa mali v súlade s článkom 2 riešiť prostredníctvom tohto nariadenia, pretože je potrebné rýchlo reagovať na krízovú situáciu alebo na situáciu vznikajúcej krízy.
Článok 4
Pomoc v kontexte stabilných podmienok pre spoluprácu
1.
Ohrozenie verejného poriadku, bezpečnosti a ochrany jednotlivcov, najdôležitejšej infraštruktúry a verejného zdravia
Pomoc sa vzťahuje na:
a)
posilnenie kapacity orgánov vynucovania práva a justičných a civilných orgánov zapojených do boja proti terorizmu a organizovanému zločinu vrátane nezákonného obchodovania s ľuďmi, drogami, strelnými zbraňami a výbušnými materiálmi, ako aj do účinnej kontroly nezákonného obchodu a prevodu.
Prioritou je transregionálna spolupráca zahŕňajúca tretie krajiny, ktoré prejavili jasnú politickú vôľu riešiť tieto problémy. Opatrenia kladú v tejto oblasti dôraz predovšetkým na dobrú správu a sú v súlade s medzinárodným právom, najmä v oblasti ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva.
Vzhľadom na pomoc orgánom zapojeným do boja proti terorizmu sú prioritou podporné opatrenia týkajúce sa rozvoja a posilnenia právnych predpisov týkajúcich sa boja proti terorizmu, vykonávanie a prax v oblasti finančného práva, colných predpisov a imigračného práva a rozvoj medzinárodných postupov v oblasti vynucovania práva.
Vzhľadom na pomoc súvisiacu s problematikou drog sa venuje osobitná pozornosť medzinárodnej spolupráci, ktorej cieľom je podporiť osvedčené postupy týkajúce sa zníženia dopytu, výroby a spôsobených škôd;
b)
podporu opatrení zameraných na riešenie ohrozenia medzinárodnej dopravy, energetických operácií a najdôležitejšej infraštruktúry vrátane osobnej a nákladnej dopravy a rozvodu energie.
Opatrenia prijaté v tejto oblasti kladú osobitný dôraz na transregionálnu spoluprácu a vykonávanie medzinárodných noriem v oblastiach informovanosti o rizikách, analýz ohrozenia, pripravenosti na núdzové situácie, riadenia výstrahy a následkov;
c)
príspevok k zabezpečeniu zodpovedajúcej reakcie na náhle závažné ohrozenia verejného zdravia, ako sú epidémie s možným nadnárodným dosahom.
Osobitný dôraz sa kladie na núdzové plánovanie, riadenie zásob vakcín a farmaceutických výrobkov, medzinárodnú spoluprácu a systémy včasného varovania a výstrahy.
2.
Zmierňovanie rizík a pripravenosť týkajúca sa chemického, biologického, rádiologického a jadrového materiálu alebo činidiel
Pomoc sa vzťahuje na:
a)
podporu výskumu na civilné činnosti ako alternatívy výskumu zameraného na obranu, a podporu preškolenia a alternatívneho zamestnania vedcov a inžinierov, pôvodne zamestnaných v zbrojnej oblasti;
b)
podporu opatrení na posilnenie bezpečnostných postupov týkajúcich sa civilných zariadení, kde sa skladujú citlivé chemické, biologické, rádiologické a jadrové materiály alebo činidlá, alebo kde sa tieto používajú v rámci výskumných programov na civilné použitie;
c)
v rámci politík spolupráce Spoločenstva a ich cieľov, podporu vybudovania civilnej infraštruktúry a vypracovania príslušných civilných štúdií, ktoré sú potrebné pre demontáž, obnovu alebo zmenu spôsobu využívania zbrojných zariadení a stanovísk, ak sa o nich vyhlásilo, že už nepatria do obranného programu;
d)
posilnenie kapacity príslušných civilných orgánov, ktoré sa zúčastňujú na rozvoji a výkone účinnej kontroly nezákonného obchodovania s chemickými, biologickými, rádiologickými a jadrovými materiálmi alebo činidlami (vrátane zariadenia na ich výrobu alebo dodanie), aj prostredníctvom inštalácie moderného logistického hodnotiaceho a kontrolného vybavenia;
e)
vytváranie právneho rámca a inštitucionálnych kapacít na zavedenie a výkon účinných kontrol vývozu tovarov dvojitého použitia vrátane opatrení regionálnej spolupráce;
f)
vytváranie účinnej civilnej pripravenosti na katastrofy, núdzové plánovanie, reakcie na krízové situácie a možností nápravných opatrení v súvislosti s možnými environmentálnymi udalosťami v tejto oblasti;
vzhľadom na opatrenia uvedené v písmenách b) a d) sa kladie osobitný dôraz na pomoc tým regiónom alebo krajinám, v ktorých sa ešte stále nachádzajú zásoby materiálu alebo činidiel uvedených v písmenách b) a d) a kde existuje riziko šírenia takýchto materiálov alebo činidiel.
3.
Budovanie kapacít pred začiatkom krízy a po jej skončení
Podpora dlhodobých opatrení zameraných na budovanie a posilnenie kapacít medzinárodných, regionálnych a subregionálnych organizácií, štátnych a neštátnych subjektov v súvislosti s ich úsilím:
a)
o podporu včasného varovania, budovania dôvery, sprostredkovania, zmierovania a uvoľnenia napätia vo vnútri spoločnosti;
b)
zlepšenie obnovy po skončení konfliktov a po katastrofách.
Opatrenia podľa tohto bodu zahŕňajú prenos know-how, výmenu informácií, hodnotenie rizík/ohrozenia, výskum a analýzu, systémy včasného varovania a školenia. Opatrenia môžu prípadne zahŕňať aj finančnú a technickú pomoc určenú na vykonanie tých odporúčaní Komisie OSN pre budovanie mieru, ktoré sú v súlade s cieľmi politiky spolupráce Spoločenstva.
HLAVA II
VYKONÁVANIE
Článok 5
Všeobecný rámec na vykonávanie
a)
opatrenia výnimočnej pomoci a programy dočasnej reakcie;
b)
strategické dokumenty týkajúce sa viacerých krajín, tematické strategické dokumenty a viacročné indikatívne programy;
c)
ročné akčné programy;
d)
osobitné opatrenia.
Článok 6
Opatrenia výnimočnej pomoci a programy dočasnej reakcie
1. Pomoc Spoločenstva podľa článku 3 sa vykonáva prostredníctvom opatrení výnimočnej pomoci a programov dočasnej reakcie.
2. Komisia môže prijať opatrenia výnimočnej pomoci v krízovej situácii, ako je uvedené v článku 3 ods. 1, ako aj vo výnimočných a nepredvídaných situáciách, ako je uvedené v článku 3 ods. 3, ak účinnosť opatrení závisí od ich rýchleho alebo pružného vykonania. Takéto opatrenia môžu trvať najviac 18 mesiacov. Jednotlivé opatrenia sa môžu predĺžiť o ďalších 6 mesiacov v prípade objektívnych a nepredvídaných prekážok pri ich vykonávaní za podmienky, že sa finančná suma opatrenia nezvýši.
3. Ak sú náklady na opatrenie výnimočnej pomoci vyššie ako 20 000 000 EUR, predmetné opatrenie sa prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2.
4. Komisia môže prijať programy dočasnej reakcie na účely vytvorenia alebo obnovenia základných podmienok potrebných na účinné vykonanie politík Spoločenstva v oblasti vonkajšej spolupráce. Programy dočasnej reakcie vychádzajú z opatrení výnimočnej pomoci. Prijímajú sa v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2.
5. Komisia pravidelne informuje Radu o svojom plánovaní pomoci Spoločenstva podľa článku 3. Pred prijatím alebo obnovením akýchkoľvek opatrení výnimočnej pomoci, náklady na ktoré sú vyššie ako 20 000 000 EUR, Komisia informuje Radu o ich povahe, cieľoch a zamýšľaných finančných sumách. V záujme súdržnosti vonkajšej akcie EÚ Komisia berie do úvahy príslušný politický prístup Rady pri plánovaní, ako aj pri následnom vykonávaní týchto opatrení. Komisia tiež informuje Radu pred uskutočnením významných a podstatných zmien týkajúcich sa už prijatých opatrení výnimočnej pomoci.
6. Čo najskôr po prijatí opatrení výnimočnej pomoci a v každom prípade do siedmich mesiacov potom Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej im poskytne prehľad o existujúcich a plánovaných reakciách Spoločenstva vrátane príspevkov z iných finančných nástrojov Spoločenstva, o stave existujúcich strategických dokumentov, týkajúcich sa jednotlivých a viacerých krajín, a o úlohe Spoločenstva v rámci širšej medzinárodnej a mnohostrannej reakcie. Táto správa tiež uvedie, či Komisia zamýšľa pokračovať v opatreniach výnimočnej pomoci, a ak áno, tak uvedie aj dĺžku ich trvania.
Článok 7
Strategické dokumenty týkajúce sa viacerých krajín, tematické strategické dokumenty a viacročné indikatívne programy
1. Strategické dokumenty týkajúce sa viacerých krajín a tematické strategické dokumenty tvoria všeobecný základ realizácie pomoci podľa článku 4.
2. Strategické dokumenty týkajúce sa viacerých krajín a tematické strategické dokumenty stanovia stratégiu Spoločenstva pre dotknuté krajiny a dotknuté témy so zreteľom na potreby daných krajín, priority Spoločenstva, medzinárodnú situáciu a činnosti hlavných partnerov.
3. Strategické dokumenty týkajúce sa viacerých krajín a tematické strategické dokumenty a ich akákoľvek revízia alebo rozšírenie sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2. Vzťahujú sa na počiatočné obdobie, ktoré nie je dlhšie ako doba uplatňovania tohto nariadenia, a budú predmetom strednodobého preskúmania.
4. Strategické dokumenty sú v súlade so strategickými dokumentmi týkajúcimi sa jednotlivých alebo viacerých krajín alebo tematickými strategickými dokumentmi, ktoré boli prijaté v rámci iných nástrojov vonkajšej pomoci Spoločenstva, a vyhýbajú sa ich duplicite. Strategické dokumenty tam, kde je to vhodné, vychádzajú z dialógu s dotknutou partnerskou krajinou, krajinami alebo regiónom vrátane občianskej spoločnosti s cieľom podporiť národné stratégie rozvoja a zabezpečiť účasť a zapojenie partnerskej krajiny, krajín alebo regiónu. Navyše, medzi Komisiou, členskými štátmi a ostatnými darcami prebehnú konzultácie, ak je to vhodné, s cieľom zabezpečiť, aby činnosti týkajúce sa spolupráce Spoločenstva dopĺňali činnosti členských štátov a iných darcov. Ostatné zainteresované strany sa môžu zapojiť tam, kde je to vhodné.
5. Ku každému strategickému dokumentu týkajúcemu sa viacerých krajín sa v prípade potreby pripojí viacročný indikatívny program s prehľadom prioritných oblastí vybraných na účely financovania Spoločenstvom, osobitných cieľov, očakávaných výsledkov a časového rámca podpory Spoločenstva a indikatívneho pridelenia finančných prostriedkov celkovo a pre každú prioritnú oblasť. Ak je to nevyhnutné, pridelené finančné prostriedky sa môžu uviesť vo forme rozsahu.
6. Viacročné indikatívne programy určujú pridelené finančné prostriedky pre každý program na základe transparentných kritérií vychádzajúcich z potrieb a výsledkov daných partnerských krajín alebo regiónov, ako aj s ohľadom na konkrétne problémy, ktorým čelia krajiny alebo regióny v čase krízy alebo konfliktu.
7. Viacročné indikatívne programy a ich revízia alebo rozšírenie sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2. Tam, kde je to vhodné, sa stanovia na základe konzultácií s dotknutými partnerskými krajinami alebo regiónmi.
8. Finančné prostriedky v rámci viacročných indikatívnych programov je možné zvýšiť alebo znížiť v dôsledku preskúmania a vzhľadom na zmenu situácie, výsledkov a potrieb krajiny v súlade s postupom uvedeným v odseku 7.
Článok 8
Ročné akčné programy
1. Ročné akčné programy stanovujú opatrenia, ktoré sa majú prijať na základe strategických dokumentov týkajúcich sa viacerých krajín a strategických tematických dokumentov a viacročných indikatívnych programov uvedených v článku 7.
2. Ročné akčné programy stanovujú sledované ciele, oblasti intervencie, očakávané výsledky, riadiace postupy a celkovú výšku plánovaného financovania. Obsahujú stručný prehľad operácií, ktoré sa majú financovať, uvedenie súm vyčlenených na každú operáciu a indikatívny časový harmonogram ich realizácie. Podľa potreby by mali obsahovať závery vyplývajúce zo skúseností získaných počas predchádzajúcej pomoci. Ciele musia byť merateľné.
3. Ročné akčné programy a ich revízia alebo rozšírenie sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2.
Článok 9
Osobitné opatrenia
1. Bez ohľadu na články 7 a 8 môže Komisia v prípade nepredvídaných potrieb alebo okolností prijať osobitné opatrenia, ktoré nie sú stanovené v strategických dokumentoch týkajúcich sa viacerých krajín, tematických strategických dokumentoch a vo viacročných indikatívnych programoch uvedených v článku 7 alebo v ročných akčných programoch uvedených v článku 8.
2. Osobitné opatrenia stanovujú sledované ciele, oblasti činnosti, očakávané výsledky, využívané riadiace postupy a celkovú výšku plánovaného financovania. Obsahujú opis operácií, ktoré sa majú financovať, uvedenie súm vyčlenených na každú operáciu a indikatívny časový harmonogram ich realizácie.
3. Osobitné opatrenia, náklady na ktoré sú vyššie ako 5 000 000 EUR sa prijímajú v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2.
4. Komisia informuje výbor zriadený podľa článku 22 ods. 1 do jedného mesiaca od prijatia osobitných opatrení, náklady na ktoré sú najviac 5 000 000 EUR.
HLAVA III
PRÍJEMCOVIA A FORMY FINANCOVANIA
Článok 10
Oprávnenosť
1.
a)
partnerské krajiny a regióny a ich inštitúcie;
b)
decentralizované subjekty v partnerských krajinách, ako napríklad regióny, okresy, provincie a obce;
c)
spoločné subjekty zriadené partnerskými krajinami a regiónmi a Spoločenstvom;
d)
medzinárodné organizácie vrátane regionálnych organizácií, orgány, oddelenia a misie OSN, medzinárodné finančné inštitúcie a rozvojové banky a inštitúcie s medzinárodnou pôsobnosťou v rozsahu, ktorým prispievajú k cieľom tohto nariadenia;
e)
európske agentúry;
f)
tieto subjekty a orgány členských štátov, partnerských krajín a regiónov a ostatných tretích krajín v rozsahu, v ktorom prispievajú k cieľom tohto nariadenia:
i)
verejné a poloverejné subjekty, miestne orgány alebo správy a ich združenia;
ii)
spoločnosti, podniky a ostatné súkromné organizácie a spoločnosti;
iii)
finančné inštitúcie, ktoré poskytujú, podporujú a financujú súkromné investície v partnerských krajinách a regiónoch;
iv)
neštátne subjekty, ktoré sú uvedené v odseku 2;
v)
fyzické osoby.
2. Medzi neštátne subjekty, ktoré sú oprávnené získať finančnú podporu na základe tohto nariadenia patria: mimovládne organizácie, organizácie zastupujúce domáce obyvateľstvo, miestne občianske skupiny a profesijné združenia, družstvá, odbory, organizácie zastupujúce hospodárske a sociálne záujmy, miestne organizácie (vrátane sietí), ktoré pôsobia v oblasti decentralizovanej regionálnej spolupráce a integrácie, organizácie spotrebiteľov, organizácie žien a mládeže, školiace, kultúrne, výskumné a vedecké organizácie, univerzity, cirkvi a cirkevné združenia a komunity, médiá a všetky mimovládne združenia a súkromné a verejné nadácie schopné prispieť k rozvoju alebo vonkajšiemu rozmeru vnútorných politík.
3. Ak je to nevyhnutné na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia je možné, aby bolo financovanie poskytnuté aj ďalším orgánom alebo subjektom, ktoré nie sú uvedené v odsekoch 1 a 2.
Článok 11
Druhy opatrení
1.
a)
projekty a programy;
b)
sektorová alebo všeobecná rozpočtová podpora v prípade, keď sú opatrenia partnerskej krajiny pre spravovanie verejných zdrojov dostatočne transparentné, spoľahlivé a efektívne a keď boli partnerskou krajinou realizované vhodné sektorové alebo makroekonomické politiky, ktoré boli schválené ich hlavnými darcami, a tam kde je to vhodné vrátane medzinárodných finančných inštitúcií. Rozpočtová podpora môže byť vo všeobecnosti jedným z niekoľkých nástrojov. Prideľuje sa na základe jasných cieľov a súvisiacich porovnávacích kritérií. Vyplatenie prostriedkov v rámci rozpočtovej podpory je podmienené úspešným napredovaním pri plnení cieľov z hľadiska dopadu a výsledkov;
c)
vo výnimočných prípadoch sektorové a všeobecné programy na podporu dovozu, ktoré môžu mať formu:
i)
sektorových programov pre dovozy v naturáliách;
ii)
sektorových dovozných programov, ktorými sa poskytuje zahraničná mena na financovanie dovozov pre dané odvetvie, alebo
iii)
všeobecných dovozných programov, ktorými sa poskytuje zahraničná mena na financovanie všeobecných dovozov, pokrývajúcich širokú škálu výrobkov;
d)
finančné prostriedky sprístupnené finančnými sprostredkovateľmi v súlade s článkom 20 na účely poskytnutia pôžičiek (napríklad na podporu investícií a rozvoja súkromného sektora), rizikového kapitálu (formou podriadených alebo podmienených pôžičiek) alebo ostatných dočasných menšinových účastí na obchodnom kapitále do takej miery, aby sa finančné riziko Spoločenstva obmedzilo na tieto finančné prostriedky;
e)
granty na financovanie opatrení;
f)
granty na pokrytie prevádzkových nákladov;
g)
financovanie twinningových programov medzi verejnými inštitúciami, národnými verejnými subjektmi a súkromnými subjektmi s poslaním služieb verejnosti v členských štátoch a partnerských krajín či regiónov;
h)
príspevky do medzinárodných fondov, najmä tých, ktoré sú spravované medzinárodnými či regionálnymi organizáciami;
i)
príspevky do národných fondov vytvorených partnerskými krajinami a regiónmi na účely prilákania spoločného financovania viacerých darcov alebo príspevky do fondov vytvorených jedným alebo viacerými darcami na účel spoločnej realizácie operácií;
j)
ľudské a materiálne zdroje potrebné na účinnú správu a dohľad nad projektmi a programami partnerskými krajinami a regiónmi.
2. Financovanie zo strany Spoločenstva nie je v zásade určené na platenie daní, ciel alebo poplatkov v krajinách, ktoré sú príjemcami pomoci.
3. Činnosti, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1257/96 a ktoré sú oprávnené na financovanie na základe uvedeného nariadenia, nemôžu byť financované na základe tohto nariadenia.
Článok 12
Podporné opatrenia
1. Financovanie Spoločenstva môže pokryť náklady spojené s prípravou, realizáciou, monitorovaním, auditom a hodnotením, ktoré sú priamo potrebné na vykonávanie tohto nariadenia a dosiahnutie jeho cieľov. Financovanie Spoločenstva taktiež pokrýva náklady na zamestnancov administratívnej podpory na delegáciách Komisie, ktorí sú poverení riadením projektov financovaných na základe tohto nariadenia.
2. Podpora sa môže financovať aj mimo rámca viacročných indikatívnych programov. Komisia prijme takéto podporné opatrenia v súlade s článkom 9.
Článok 13
Spolufinancovanie
1.
a)
členských štátov a najmä ich verejných a poloverejných agentúr;
b)
ostatných darcovských krajín, a najmä ich verejných a poloverejných agentúr;
c)
medzinárodných a regionálnych organizácií, a najmä medzinárodných a regionálnych finančných inštitúcií;
d)
spoločností, podnikov, ostatných súkromných organizácií a spoločností a ostatných neštátnych subjektov uvedených v článku 10 ods. 2;
e)
partnerských krajín a regiónov prijímajúcich finančné prostriedky a iných subjektov oprávnených na financovanie, ako je uvedené v článku 10.
2. V prípade súbežného spolufinancovania je projekt alebo program rozdelený na viacero jednoznačne identifikovateľných podprojektov, z ktorých je každý financovaný rôznymi partnermi poskytujúcimi spolufinancovanie takým spôsobom, aby bolo možné vždy identifikovať konečné použitie financovania. V prípade spoločného spolufinancovania sú celkové náklady projektu alebo programu rozdelené medzi partnerov poskytujúcich spolufinancovanie a zdroje sú združené tak, že nie je možné identifikovať zdroj financovania každej príslušnej činnosti vykonanej v rámci projektu alebo programu.
3. V prípade spoločného spolufinancovania môže Komisia prijať a spravovať finančné prostriedky v mene subjektov uvedených v odseku 1 písm. a), b) a c) s cieľom vykonávania spoločných opatrení. V tomto prípade Komisia vykonáva spoločné opatrenia centrálne buď priamo, alebo nepriamo, a to delegovaním úloh na agentúry Spoločenstva alebo subjekty zriadené Spoločenstvom. Tieto finančné prostriedky sú považované za pridelené príjmy v súlade s článkom 18 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5).
Článok 14
Riadiace postupy
1. Opatrenia financované na základe tohto nariadenia sú riadené, monitorované, hodnotené a predkladajú sa o nich správy v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
2. Komisia môže rozhodnúť zveriť úlohy verejného orgánu, a najmä úlohy plnenia rozpočtu, orgánom uvedeným v článku 54 ods. 2 písm. c) nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002, ak majú medzinárodne uznané postavenie, dodržiavajú medzinárodne uznané systémy riadenia a kontroly a sú pod dohľadom verejného orgánu.
3. V prípade decentralizovaného riadenia sa môže Komisia rozhodnúť použiť postupy prijímajúcej krajiny alebo regiónu na obstarávanie alebo na prideľovanie grantov.
Článok 15
Rozpočtové záväzky
1. Rozpočtové záväzky sú vykonané na základe rozhodnutí prijatých Komisiou v súlade s článkami 6, 8, 9 a 12.
2.
-
finančné dohody,
-
grantové dohody,
-
obstarávacie zmluvy,
-
pracovné zmluvy.
Článok 16
Ochrana finančných záujmov Spoločenstva
1. Všetky dohody vyplývajúce z tohto nariadenia obsahujú ustanovenia zabezpečujúce ochranu finančných záujmov Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o podvody, korupciu a všetky ostatné nezrovnalosti v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (6), s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (7) a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (8).
2. Dohody uvedené v odseku 1 výslovne oprávňujú Komisiu a Dvor audítorov k vykonávaniu auditov na základe dokumentov a na mieste u všetkých zmluvných strán a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Spoločenstva. Výslovne tiež oprávňujú Komisiu vykonať kontroly a inšpekcie na mieste v súlade s nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96.
3. Všetky zmluvy, ktoré sú výsledkom realizácie pomoci zaručia Komisii a Dvoru audítorov práva, ako je ustanovené v odseku 2, v priebehu a po skončení plnenia zmlúv.
Článok 17
Účasť a pravidlá pôvodu
1. Účasť na obstarávaní alebo prideľovaní grantových dohôd financovaných na základe tohto nariadenia je otvorená pre všetky fyzické osoby alebo právnické osoby z členských štátov.
2.
-
akejkoľvek krajiny, ktorá je príjemcom pomoci z nástroja predvstupovej pomoci (9),
-
akejkoľvek nečlenskej krajiny EÚ z Európskeho hospodárskeho priestoru a
-
akejkoľvek inej tretej krajiny alebo územia v prípadoch, keď bol vytvorený recipročný prístup k vonkajšej pomoci.
3. V prípade opatrení prijatých v akejkoľvek tretej krajine, považovanej za najmenej rozvinutú krajinu na základe kritérií stanovených zo strany OECD, je účasť na obstarávaní alebo pridelení grantových dohôd otvorená na globálnom základe.
4. V prípade opatrení výnimočnej pomoci a programov dočasnej reakcie uvedených v článku 6 je účasť na obstarávaní alebo pridelení grantových dohôd otvorená na globálnom základe.
5. V prípade opatrení prijatých na účely dosiahnutia cieľov uvedených v článku 4 je účasť na obstarávaní alebo pridelení grantových dohôd otvorená a pravidlá pôvodu sú rozšírené pre všetky fyzické osoby alebo právnické osoby rozvojovej krajiny alebo krajiny v transformácii, ako sú zadefinované zo strany OECD, a pre fyzické osoby alebo právnické osoby akejkoľvek inej krajiny oprávnenej na základe príslušnej stratégie.
6. Účasť na obstarávaní alebo pridelení grantových dohôd financovaných na základe tohto nariadenia je otvorená pre medzinárodné organizácie.
7. Experti navrhnutí v súvislosti s postupmi pre pridelenie dohôd nemusia spĺňať pravidlá štátnej príslušnosti stanovené v tomto článku.
8. Všetky dodávky a materiály nakúpené v rámci dohôd financovaných na základe tohto nariadenia pochádzajú zo Spoločenstva alebo krajiny oprávnenej podľa odsekov 2 až 5.
9. Účasť fyzických osôb a právnických osôb z tretích krajín alebo území s tradičnými hospodárskymi, obchodnými alebo geografickými spojeniami s partnerskou krajinou môže byť povolená na základe posúdenia jednotlivých prípadov. Komisia môže navyše v riadne opodstatnených prípadoch povoliť účasť fyzických osôb a právnických osôb z iných krajín alebo použitie dodávok a materiálov odlišného pôvodu.
Článok 18
Predfinancovanie
Úroky generované jednotlivými platbami predfiancovania príjemcom sú odpočítané zo záverečnej platby.
Článok 19
Granty
V súlade s článkom 114 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 môžu fyzické osoby získať granty.
Článok 20
Finančné prostriedky sprístupnené Európskej investičnej banke alebo ostatným finančným sprostredkovateľom
Finančné prostriedky uvedené v článku 11 ods. 1 písm. d) sú spravované finančnými sprostredkovateľmi, Európskou investičnou bankou (ďalej len „EIB“) alebo inou bankou či organizáciou spôsobilou na ich spravovanie. Komisia prijme ustanovenia na vykonávanie tohto článku na základe posúdenia jednotlivých prípadov s cieľom pokryť rozdelenie rizík, odmeny sprostredkovateľa povereného vykonávaním, použitie a vrátenie úrokov z finančných prostriedkov a ukončenie operácie.
Článok 21
Hodnotenie
Komisia pravidelne zhodnotí výsledky a účinnosť politík a programov a účinnosť programovania s cieľom uistiť sa, či boli ciele dosiahnuté a umožniť navrhnutie odporúčaní na účely zlepšenia operácií v budúcnosti. Komisia zašle dôležité hodnotiace správy výboru zriadenému podľa článku 22 ods. 1 na prerokovanie. Tieto výsledky sa prejavia pri navrhovaní programu a rozdeľovaní zdrojov.
HLAVA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 22
Výbor
1. Komisii pomáha výbor.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.
Lehota ustanovená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je 30 dní.
3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.
4. Pozorovateľ z EIB sa zúčastňuje na rokovaniach výboru týkajúcich sa otázok spojených s EIB.
Článok 23
Správa
Komisia preskúma pokrok dosiahnutý pri vykonávaní opatrení prijatých na základe tohto nariadenia a predloží Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu o realizácii pomoci. Správa je tiež určená Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Správa obsahuje údaje za predchádzajúci rok o financovaných opatreniach, informácie o výsledkoch monitorovania a hodnotenia a realizácii rozpočtových záväzkov a platieb, rozdelených podľa krajiny, regiónu a sektoru spolupráce.
Článok 24
Finančné krytie
Finančné krytie na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2007 - 2013 je 2 062 000 000 EUR. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného rámca.
V období rokov 2007 - 2013:
a)
najviac 7 percentuálnych bodov finančného krytia sa vyčlení na opatrenia, ktoré spadajú pod článok 4 bod 1;
b)
najviac 15 percentuálnych bodov finančného krytia sa vyčlení na opatrenia, ktoré spadajú pod článok 4 bod 2;
c)
najviac 5 percentuálnych bodov finančného krytia sa vyčlení na opatrenia, ktoré spadajú pod článok 4 bod 3.
Článok 25
Preskúmanie
Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2010 správu hodnotiacu prvé tri roky vykonávania tohto nariadenia, ktorú v prípade potreby sprevádza návrh obsahujúci úpravy tohto nariadenia.
Článok 26
Zrušenie
-
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2130/2001 z 29. októbra 2001 o operáciách na pomoc ľuďom bez domova v rozvojových krajinách Ázie a Latinskej Ameriky (10),
-
nariadenie Rady (ES) č. 1725/2001 z 23. júla 2001, ktoré sa týka boja proti protipechotným nášľapným mínam v tretích krajinách iných ako rozvojové krajiny (11),
-
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1724/2001 z 23. júla 2001, ktoré sa týka boja proti protipechotným nášľapným mínam v rozvojových krajinách (12);
-
nariadenie Rady (ES) č. 381/2001 z 26. februára 2001 o vytvorení mechanizmu rýchlej reakcie (13),
-
nariadenie Rady (ES) č. 1080/2000 z 22. mája 2000 o podpore pre Dočasnú misiu Organizácie Spojených národov v Kosove (UNMIK) a Úrad vysokého predstaviteľa v Bosne a Hercegovine (OHR) (14) s výnimkou článku 1a uvedeného nariadenia,
-
nariadenie Rady (ES) č. 2046/97 z 13. októbra 1997 o severno-južnej spolupráci pri boji proti drogám a drogovej závislosti (15),
-
nariadenie Rady (ES) č. 2258/96 z 22. novembra 1996 o akciách obnovy a rekonštrukcie v rozvojových krajinách (16).
2. Zrušené nariadenia sa naďalej uplatňujú na právne akty a záväzky, ktoré sú vykonávané z rozpočtových rokov predchádzajúcich roku 2007.
Článok 27
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013.
Toto nariadenie je záväzné v celom svojom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 15. novembra 2006.