NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 994/2007
z 28. augusta 2007,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Egypte, Kazachstane, Macedónskej republike a Rusku
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie
(1)
Komisia 30. novembra 2006 formou oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) oznámila začatie antidumpingového konania vo vzťahu k dovozu ferosilícia s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Egypte, Kazachstane, Macedónskej republike a Rusku (ďalej len „príslušné krajiny“) do Spoločenstva.
(2)
Konanie sa začalo na podnet, ktorý 16. októbra 2006 predložil Kontaktný výbor odvetvia na výrobu ferozliatin [Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (EUROALLIAGES)] (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac než 90 % celkovej výroby ferosilícia v Spoločenstve. Podnet obsahoval evidentné dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o z toho vyplývajúcej značnej ujme spôsobenej Spoločenstvu, čo sa považovalo za dostatočné na odôvodnenie začatia konania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia začatie konania oficiálne oznámila navrhovateľovi, výrobcom zo Spoločenstva, vyvážajúcim výrobcom, dovozcom, dodávateľom a používateľom, o ktorých je známe, že sa ich to týka, zástupcom príslušných krajín a Rady pre stabilizáciu a pridruženie Macedónskej republiky. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Navrhovateľ, výrobca, ktorý podnet podporil, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia, výrobcovia surovín, používatelia a združenia používateľov oznámili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali, a preukázali, že by na základe konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že vzhľadom na zjavne veľký počet dovozcov možno pri tomto prešetrovaní uplatniť výber vzorky. Vzhľadom na nižší počet dovozcov zo Spoločenstva, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať, ako sa očakávalo, sa však rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný.
(6)
V snahe umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR a v Kazachstane predložiť v prípade záujmu žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim výrobcom, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka, a orgánom týchto dvoch krajín.
(7)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili do termínov stanovených v oznámení o začatí konania.
(8)
Dotazníky vyplnilo päť výrobcov zo Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi, jeden výrobca zo Spoločenstva, ktorý podnet podporil a v plnej miere spolupracoval, sedem neprepojených dovozcov, traja výrobcovia surovín, osem používateľov a jedno združenie používateľov.
(9)
Z krajín, ktorých sa toto prešetrovanie týka, Komisia dostala vyplnené dotazníky od troch vývozcov v ČĽR, dvoch vývozcov v Egypte, jedného vývozcu v Kazachstane, jedného vývozcu v Macedónskej republike a dvoch vývozcov v Rusku.
(10)
Kazašský vývozca následne nepovolil overovaciu návštevu na mieste týkajúcu sa jeho žiadosti o THZ a vyplneného dotazníka. Vzhľadom na odmietnutie spolupráce v zmysle článku 18 ods. 1 základného nariadenia sa jeho údaje nemohli overiť a nevzali sa do úvahy. Spoločnosť bola o tom informovaná.
(11)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, vzniknutej ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovacia návšteva sa vykonala v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia zo Spoločenstva:
-
Ferroatlantica, Cee, Dumbria a Madrid, Španielsko,
-
Ferropem, Laudun a Chambéry, Francúzsko,
-
Vargön Alloys, Vargön, Švédsko,
-
OFZ, Istebné, Slovensko,
-
Huta Laziska, Laziska Gorne, Poľsko,
-
TDR Metalurgija, Ruse, Slovinsko.
b)
Používateľ zo Spoločenstva:
-
Thyssen Krupp Steel AG, Nemecko.
c)
Vyvážajúci výrobcovia a prepojené spoločnosti vo vyvážajúcich krajinách:
ČĽR:
-
Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd., Liangchen Town,
-
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Town a Rich Trading Co. Ltd. (prepojený vývozca), Lanzhou City,
-
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd., Qipanjing Town a Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (prepojený vývozca), Dangshen Town.
Egypt:
-
The Egyptian Ferroalloys Company, Káhira,
-
Egyptian Chemical Industries KIMA, Káhira a Asuán.
Macedónska republika:
-
SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce.
Rusko:
-
Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant a Kuznetsk Ferroalloy Works), Novokuznetsk,
-
Skupina spoločností ICT (Bratsk Ferroalloy Plant a jej prepojené obchodné spoločnosti: TD North West Ferro Alloy Company a Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk a Petrohrad.
d)
Prepojený vývozca zo Spoločenstva:
-
Interalloys RFA Limited, Limassol.
1.3. Obdobie prešetrovania
(12)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy trvalo od 1. októbra 2005 do 30. septembra 2006 (ďalej len „OP“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska hodnotenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od januára 2003 do konca obdobia OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(13)
FeSi (ferosilícium) je ferozliatina, ktorá obsahuje viac ako 8 % a menej ako 95 % hmotnosti kremíka a aspoň 4 % železa. FeSi sa vyrába v elektrických oblúkových peciach prostredníctvom zníženia obsahu kremeňa, pričom sa používajú uhlíkové výrobky. Výrobok sa používa najmä ako odkysličovadlo a ako liatinový prvok v železiarskom a oceliarskom priemysle. FeSi sa predáva vo forme hrúd, zŕn alebo prášku, existuje v rôznych akostiach v závislosti od obsahu kremíka a obsahu nečistôt (napr. hliníka). FeSi s obsahom kremíka 70 % a viac sa považoval za vysoko čistý, FeSi s obsahom kremíka viac ako 55 % a menej ako 70 % za stredne čistý a FeSi s obsahom kremíka menej ako 55 % za nízko čistý.
(14)
FeSi vyvážaný do ES s pôvodom v ČĽR, Egypte, Kazachstane, Macedónskej republike a Rusku (ďalej len „príslušný výrobok“) sa zvyčajne deklaruje pod kódmi KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(15)
V priebehu prešetrovania viacerí vývozcovia tvrdili, že troska, ktorá často obsahuje podstatne menej ako 45 % kremíka, by sa mala z rozsahu prešetrovania vylúčiť, pretože údajne nemá rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a rovnaké základné použitia.
(16)
Táto záležitosť sa však musí ďalej objasniť. V tejto súvislosti boli zainteresované strany vyzvané, aby predložili informácie o tom, či sa základné fyzikálne vlastnosti a použitia FeSi s nízkou čistotou (t. j. troska) podstatne líšia od ostatných druhov FeSi a o tom, v akom rozsahu by vylúčenie trosky mohlo výrazne zvýšiť riziko obchádzania opatrení. Na základe doteraz predložených informácií sa však dočasne stanovilo, že FeSi s nízkou čistotou by sa mal považovať za príslušný výrobok.
2.2. Podobný výrobok
(17)
Nezistili sa žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a FeSi vyrábaným a predávaným na domácom trhu v príslušných krajinách, v rozsahu, v ktorom sa preskúmal domáci predaj, a v Nórsku, ktoré slúži ako analogická krajina na účel stanovenia normálnej hodnoty vzhľadom na dovoz z ČĽR a Kazachstanu. FeSi má v skutočnosti rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitia ako FeSi vyvážaný z príslušných krajín do ES. Podobne sa nezistili žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a FeSi vyrábaným výrobným odvetvím Spoločenstva a predávaným na trhu v Spoločenstve. Preto sa dočasne dospelo k záveru, že všetky druhy FeSi sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)
(18)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota pri antidumpingových prešetrovaniach, ktoré sa okrem iného týkajú dovozu z ČĽR a Kazachstanu, určuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, u ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, t. j. keď sa preukáže, že prevažujú podmienky trhového hospodárstva, pokiaľ ide o výrobu a predaj podobného výrobku. Len na pripomenutie v krátkosti uvádzame súhrnne tieto kritériá:
1.
obchodné rozhodnutia a náklady sa stanovujú na základe trhových podmienok a bez závažných zásahov štátu;
2.
účtovné záznamy sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (ďalej len „IAS“) a používajú sa na všetky účely;
3.
neexistujú výrazné deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva;
4.
právna istota a stabilita sú stanovené právnymi predpismi v oblasti konkurzného konania a vlastníckych vzťahov;
5.
výmena mien sa uskutočňuje na základe trhového kurzu.
(19)
Traja čínski a jeden kazašský vyvážajúci výrobcovia požiadali o THZ na základe článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a v rámci určených termínov vyplnili formulár žiadosti o THZ.
(20)
Jeden čínsky výrobca počas overovacej návštevy na mieste dokázal, že spĺňa všetkých päť kritérií pre THZ. Jeho žiadosť o THZ bola preto schválená a analýza dumpingu a ujmy vychádzala z jeho údajov.
(21)
Pokiaľ ide o ostatných dvoch čínskych výrobcov, počas overovacej návštevy sa zistilo, že THZ nebol opodstatnený.
(22)
Na základe overenia sa zistilo, že jeden čínsky vyvážajúci výrobca nespĺňa kritériá číslo jeden až tri. Po prvé, nepreukázal, že je nezávislý od zásahu štátu, okrem iného preto, že komunistická strana, ktorá nebola akcionárom, zasahovala do základných rozhodnutí spoločnosti a organizačná zodpovednosť v prípade rozhodnutí o rozdelení zisku zostala nejasná (prvé kritérium). Po druhé, nedokázal, že má jeden jasný súbor základných účtovných záznamov, ktoré boli vypracované a auditované v súlade s IAS, pretože jeho spôsob odpisovania nebol v súlade s IAS ani s čínskymi účtovnými zásadami a viedol k nadmernému vykazovaniu nákladov. Okrem toho, keďže uvedené porušenia IAS neboli uvedené v audítorskej správe, spoločnosť nepreukázala, že jej záznamy boli auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (druhé kritérium). Napokon, nepreukázal, že nie je ovplyvnený výraznými deformáciami prenesenými z predchádzajúceho systému netrhového hospodárstva, najmä preto, že od štátu získal bezplatne právo na používanie pôdy a hodnotenie aktív pri zakladaní spoločnosti zostalo nejasné (tretie kritérium).
(23)
Ďalší čínsky vyvážajúci výrobca nebol schopný preukázať, že má jeden jasný súbor základných účtovných záznamov, ktorý bol vypracovaný a auditovaný v súlade s IAS: bez jasného oznámenia zmenil odhady týkajúce sa užitočnej životnosti svojich aktív medzi dvomi finančnými rokmi, čo viedlo k podhodnotenému vykazovaniu nákladov, čo je postup, ktorý nie je v súlade s IAS ani s čínskymi účtovnými zásadami. Okrem toho vo svojich finančných výkazoch, a pokiaľ ide o všetky triedy jeho aktív, nezverejnil použitý spôsob odpisovania, ani životnosť svojich aktív alebo použité sadzby odpisovania. Na záver, keďže uvedené porušenia IAS neboli uvedené v audítorskej správe, spoločnosť nepreukázala, že jej záznamy boli auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (druhé kritérium).
(24)
Preto sa dospelo k záveru, že títo dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia nespĺňajú podmienky stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(25)
Kazašský vývozca neumožnil overovaciu návštevu na mieste na účely overenia jeho žiadosti o THZ. Jeho žiadosť o THZ sa preto musela zamietnuť. V tomto ohľade sa poznamenáva, že aj v prípade, ak by sa zdalo, že vyvážajúci výrobca v Kazachstane spĺňa kritériá THZ pri antidumpingovom konaní týkajúcom sa iných zliatinových výrobkov, Komisia nemôže v prípade odmietnutia spolupráce a najmä vzhľadom na nedostatok informácií o rozhodnutiach spoločnosti týkajúcich sa cien, nákladov a vstupov, vrátane surovín, preniesť priznanie THZ na základe iného prešetrovania na toto konanie.
(26)
Pripomienky prišli od všetkých troch spoločností, ktorým nebolo udelené THZ. Jeden čínsky vyvážajúci výrobca a kazašský vyvážajúci výrobca neposkytli žiadne nové dôkazy, na základe ktorých by sa zmenili zistenia v súvislosti s ich THZ. Ďalší čínsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že vplyv zmeny v odhadovanej životnosti jeho aktív nebol závažný (približne 1 %), ak sa vyjadril ako percento z obratu, a preto nebol zaznamenaný v jeho finančných výkazoch ani v audítorskej správe. Na základe prešetrovania sa však ukázalo, že zmena bola v skutočnosti závažná v porovnaní s prevádzkovým alebo čistým ziskom spoločnosti (viac než 20 %). Navyše spoločnosť poskytla protirečivú informáciu, pokiaľ ide o prahy závažnosti údajne použité rôznymi audítorskými firmami. Na základe toho bolo tvrdenie spoločnosti zamietnuté.
3.2. Individuálne zaobchádzanie („IZ“)
(27)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa celoštátne clo stanovuje pre krajiny, na ktoré sa uvedený článok vzťahuje s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(28)
Pokiaľ ide o ČĽR, obidvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí nesplnili kritériá THZ, požiadali aj o IZ pre prípad, že im nebude udelené THZ.
(29)
Na základe dostupných informácií sa zistilo, že jeden z týchto čínskych vyvážajúcich výrobcov nespĺňa všetky požiadavky na IZ stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, predovšetkým nepreukázal svoju dostatočnú nezávislosť od zásahov štátu. Dospelo sa preto k záveru, že IZ by sa tomuto vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR nemalo udeliť.
(30)
Druhý čínsky vývozca, ktorý nesplnil kritériá THZ, však preukázal, že spĺňa všetky požiadavky na IZ stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(31)
Pokiaľ ide o Kazachstan, vyvážajúci vývozca, ktorý požiadal o THZ, požiadal aj o IZ pre prípad, že mu nebude udelené THZ. Táto spoločnosť však nedovolila vykonanie overovacej návštevy na mieste týkajúcej sa jej žiadosti o IZ, ktorá sa preto musela zamietnuť.
3.3. Normálna hodnota
3.3.1. Analogická krajina
(32)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov v transformujúcich sa hospodárstvach, ktorým nebolo udelené THZ, sa stanovuje na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“).
(33)
Nórsko bolo v oznámení o začatí konania navrhnuté ako vhodná analogická krajina na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a Kazachstan. Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby k tomuto návrhu predložili svoje pripomienky.
(34)
Iba jedna zainteresovaná strana predložila pripomienky, v ktorých za analogické krajiny navrhla Brazíliu, Juhoafrickú republiku alebo Rusko, avšak pod podmienkou, že nevykoná úpravy cien energie. Komisia kontaktovala známe spoločnosti v Brazílii a Juhoafrickej republike. Od výrobcov v Brazílii a Juhoafrickej republike však nedostala žiadny vyplnený dotazník ani žiadne zmysluplné pripomienky. Pokiaľ ide o Rusko, poznamenáva sa, že v jednom prípade sa úprava cien energie preukázala ako potrebná v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. V súlade so zaužívanou praxou sa krajina, ktorá je zapojená do poškodzujúceho dumpingu, nevyberá za analogickú krajinu. Navrhnuté alternatívy Nórska sa preto ďalej nezohľadňovali.
(35)
Nórsko je v každom prípade jedným z najväčších výrobcov FeSi na svete, má konkurencieschopný trh a traja významní nórski výrobcovia FeSi v plnej miere spolupracovali, uplatňuje najnovšie výrobné postupy a má dobrý prístup k vstupným materiálom.
(36)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že Nórsko predstavuje vhodnú analogickú krajinu v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
3.3.2. Metodika používaná na stanovenie normálnej hodnoty
3.3.2.1. Globálna reprezentatívnosť
(37)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv v každej príslušnej krajine preskúmala, či bol domáci predaj podobného výrobku nezávislým zákazníkom u každého spolupracujúceho vyvážajúceho vývozcu (s výnimkou dvoch čínskych a jedného kazašského vývozcu, ktorí nepreukázali splnenie kritérií THZ) reprezentatívny, t. j. či sa celkový objem tohto predaja rovnal aspoň 5 % celkového objemu zodpovedajúceho vývozného predaja do Spoločenstva.
3.3.2.2. Porovnateľnosť druhov výrobku
(38)
Komisia následne určila tie druhy výrobku, ktoré na vnútroštátnom trhu predávajú spoločnosti s celkovo reprezentatívnym domácim predajom, ktoré sú zhodné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. Použité kritériá sú: obsah kremíka, veľkosť granúl, nečistoty (hliník, titán, horčík a surová hlina) a spôsob balenia.
3.3.2.3. Špecifická reprezentatívnosť druhov výrobku
(39)
Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Spoločenstva.
3.3.2.4. Preskúmanie bežného obchodovania
(40)
Komisia ďalej skúmala, či sa môže domáci predaj spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách a výrobcov v analogickej krajine považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia.
(41)
To sa vykonalo na základe určenia podielu domáceho predaja nezávislým zákazníkom pre každý vyvážaný druh výrobku predávaný so stratou na domácom trhu počas obdobia prešetrovania:
a)
Pre tie typy výrobku, u ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, a u ktorých sa vážené priemerné predajné ceny rovnali váženým priemerným výrobným nákladom alebo boli vyššie ako vážené priemerné výrobné náklady, sa normálna hodnota pre jednotlivé druhy výrobkov vypočítala ako vážený priemer všetkých domácich predajných cien daného druhu.
b)
Pre tie druhy výrobku, u ktorých sa najmenej 10 %, ale nie viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, sa normálna hodnota pre jednotlivé druhy výrobkov vypočítala ako vážený priemer domácich predajných cien pre daný druh, o ktorých sa zistilo, že sa rovnajú jednotkovým nákladom alebo sú vyššie.
c)
Pre tie druhy výrobku, u ktorých sa menej ako 10 % objemu predalo na domácom trhu za cenu, ktorá nebola nižšia ako jednotkové náklady, sa usúdilo, že príslušný druh výrobku sa nepredal pri bežnom obchodovaní, a preto sa vytvorila normálna hodnota.
3.3.2.5. Normálna hodnota zakladajúca sa na skutočnej domácej cene
(42)
Pre druhy výrobku, ktoré prešetrované spoločnosti predávajú na vývoz do Spoločenstva, ak sú splnené požiadavky uvedené v oddieloch 3.3.2.3 až 3.3.2.4 písm. a) a b), sa normálna hodnota pre príslušné druhy výrobku zakladala na skutočných cenách, ktoré zaplatili alebo majú zaplatiť nezávislí zákazníci na domácom trhu prešetrovanej krajiny počas obdobia prešetrovania, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1 základného nariadenia.
3.3.2.6. Normálna hodnota zakladajúca sa na vytvorenej hodnote
(43)
Pre druhy výrobku, na ktoré sa vzťahuje uvedený oddiel 3.3.2.4 písm. c), ako aj pre druhy výrobku, ktoré vyvážajúci výrobca nepredával v reprezentatívnych množstvách na domácom trhu prešetrovaných krajín, ako sa uvádza v oddiele 3.3.2.3, musela byť vytvorená normálna hodnota.
(44)
Na vytvorenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia vzniknuté predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) výdavky a priemerný vážený zisk realizovaný príslušnými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami z domáceho predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania boli pridané k ich vlastným priemerným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania.
(45)
V prípade, že vyvážajúci výrobca počas OP nerealizoval domáci predaj podobného výrobku pri bežnom obchodovaní, bola vytvorená normálna hodnota. To bol prípad vyvážajúceho výrobcu z Macedónskej republiky. Normálna hodnota bola vytvorená na základe použitia výrobných nákladov uvedeného príslušného vyvážajúceho výrobcu. Dočasne sa považovalo za vhodné pridať k týmto výrobným nákladom vážené priemerné PVA výdavky vzniknuté egyptským výrobcom z dôvodu ich porovnateľnej výroby a štruktúr predaja a rozpätie zisku vo výške 5 %, ktoré sa považovalo za primeraný zisk pri tomto druhu komoditného trhu podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia.
3.3.2.7. Transformujúce sa hospodárstva
(46)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia bola normálna hodnota pre ČĽR a Kazachstan, s výnimkou jedného čínskeho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bol udelený THZ, stanovená na základe overených informácií od výrobcov v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu Nórska za porovnateľné druhy výrobku, ak sa zistilo, že tento predaj sa uskutočnil pri bežnom obchodovaní, alebo na základe vytvorených normálnych hodnôt, ak nebol zistený žiadny domáci predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní pre porovnateľné typy výrobku.
(47)
V dôsledku toho bola normálna hodnota stanovená ako vážená priemerná domáca predajná cena pre neprepojených zákazníkov alebo ako hodnota vytvorená pre jednotlivé druhy tromi spolupracujúcimi výrobcami v Nórsku.
3.3.3. Stanovenie normálnej hodnoty
3.3.3.1. ČĽR
(48)
V prípade dvoch čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí nezískali THZ, sa normálna hodnota pre ČĽR stanovila tak, ako sa uvádza v odôvodneniach 47 a 48.
(49)
Pre jedného čínskeho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené THZ, sa normálna hodnota stanovila tak, ako sa uvádza v odôvodnení 42, t. j. na základe skutočných cien, ktoré zaplatili alebo majú zaplatiť nezávislí zákazníci na domácom trhu. Avšak vzhľadom na to, že táto spoločnosť nakupovala elektrickú energiu od prepojeného dodávateľa, jej náklady na energiu spojené s výrobou výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, sa podrobnejšie preskúmajú pred prijatím konečného stanoviska.
3.3.3.2. Egypt
(50)
V prípade dvoch egyptských vyvážajúcich výrobcov sa zistilo, že pri niektorých druhoch výrobku neexistuje žiadny reprezentatívny predaj podobného výrobku na domácom trhu, uskutočňovaný pri bežnom obchodovaní. V týchto prípadoch sa preto normálna hodnota musela vytvoriť v súlade s ustanoveniami uvedenými v odôvodneniach 43 a 44. V prípade tých druhov výrobku, pri ktorých existuje reprezentatívny domáci predaj uskutočňovaný pri bežnom obchodovaní, sa normálna hodnota vytvorila v súlade s ustanoveniami uvedenými v odôvodnení 42, t. j. na základe skutočných cien, ktoré zaplatili alebo majú zaplatiť nezávislí zákazníci na domácom trhu.
3.3.3.3. Kazachstan
(51)
Keďže THZ nebolo udelené, normálna hodnota pre Kazachstan sa stanovila tak, ako sa uvádza v odôvodneniach 46 a 47.
3.3.3.4. Macedónska republika
(52)
V prípade jediného macedónskeho vyvážajúceho výrobcu sa zistilo, že neexistuje žiadny reprezentatívny domáci predaj podobného výrobku uskutočňovaný pri bežnom obchodovaní. Normálna hodnota musela byť preto vytvorená v súlade s ustanoveniami uvedenými v odôvodnení 45.
3.3.3.5. Rusko
(53)
V prípade dvoch ruských vyvážajúcich výrobcov sa zistilo, že pri niektorých druhoch výrobku neexistuje žiadny reprezentatívny domáci predaj podobného výrobku uskutočňovaný pri bežnom obchodovaní. V týchto prípadoch sa preto normálna hodnota musela vytvoriť v súlade s ustanoveniami uvedenými v odôvodneniach 43 a 44. V prípade tých druhov výrobku, pri ktorých existuje reprezentatívny domáci predaj uskutočňovaný pri bežnom obchodovaní, sa normálna hodnota vytvorila v súlade s ustanoveniami uvedenými v odôvodnení 42, t. j. na základe skutočných cien, ktoré zaplatili alebo majú zaplatiť nezávislí zákazníci na domácom trhu.
(54)
V prípade jedného ruského vyvážajúceho výrobcu sa zistilo, že náklady na energiu spojené s výrobou príslušného výrobku, neboli primeraným spôsobom zohľadnené v jeho záznamoch, pretože pri váženom priemere platil za energiu podstatne menej (50 %) ako jeho konkurent, hoci obidvaja majú sídlo na Sibíri. Aj keď príslušný dodávateľ energie využíva vodnú energiu, to samo o sebe nevysvetľuje nízke ceny elektrickej energie. V skutočnosti sú ceny aj v porovnaní s ostatnými dodávateľmi elektrickej energie vyrábanej vodnými elektrárňami, napr. v Nórsku, veľmi nízke. Okrem toho, všetky dostupné údaje predbežne naznačujú, že domáce ceny elektrickej energie v Rusku boli regulované. Zistilo sa, že ruské orgány stanovili maximálne sadzby za energiu v rôznych regiónoch na Sibíri čo, ako sa zdá, predstavuje hlavný dôvod veľkých cenových rozdielov (3). Ako už poznamenala OECD v roku 2002, v Rusku sa regulácie cien energie používajú ako krížové subvencie medzi regiónmi, pričom sa chudobnejším regiónom účtuje za energiu menej ako bohatším regiónom (4). V súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia sa preto jeho ceny energie dočasne upravili na základe nákladov druhého ruského vývozcu, čo zahŕňa dvoch výrobcov, ktorí sa nachádzajú v dvoch iných sibírskych regiónoch. V skutočnosti sa v antidumpingovom prípade týkajúcom sa kremíka v roku 2003 uskutočnila podobná úprava v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia, vzhľadom na energiu, ktorú poskytuje ten istý dodávateľ energie (5).
3.4. Vývozná cena
3.4.1. ČĽR
(55)
Všetci traja čínski vyvážajúci výrobcovia pri vývoze do Spoločenstva predávali priamo nezávislým zákazníkom. Vývozné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo cien, ktoré sa majú za príslušný výrobok zaplatiť v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(56)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných čínskych vývozcov, Komisia najprv určila úroveň spolupráce. Urobilo sa porovnanie celkových vyvezených množstiev uvedených vo vyplnených dotazníkoch troch spolupracujúcich vyvážajúcich vývozcov a celkového objemu dumpingového vývozu z ČĽR, vypočítaného tak, ako sa objasňuje v odôvodnení 66. Zistený podiel bol 18 %. Na základe uvedeného sa úroveň spolupráce považovala za nízku. V dôsledku toho boli vývozné ceny dočasne stanovené na základe transakcií s najvyšším dumpingovým rozpätím a rozpätím ujmy, ktoré realizoval jeden z dvoch spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené THZ alebo IZ v súlade s ustanoveniami článku 18 ods. 1 základného nariadenia a vývozných cien tretieho spolupracujúceho čínskeho vyvážajúceho výrobcu, ktorému THZ alebo IZ nebolo udelené.
3.4.2. Egypt
(57)
Dvaja egyptskí vyvážajúci výrobcovia pri vývoze do Spoločenstva predávali priamo nezávislým zákazníkom. Vývozné ceny sa preto dočasne stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo cien, ktoré sa majú za príslušný výrobok zaplatiť v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.4.3. Kazachstan
(58)
V dôsledku nespolupráce, t. j. odmietnutia overenia predložených údajov na mieste vyvážajúcim výrobcom sa vývozné ceny museli stanoviť v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia. Tento vývozca bol oboznámený s dôsledkami nespolupráce. Vážené priemerné dovozné ceny Kazachstanu na základe štatistických údajov o dovoze Eurostatu za OP sa dočasne považovali za primerané.
3.4.4. Macedónska republika
(59)
Vyvážajúci výrobca pri vývoze do Spoločenstva predával priamo nezávislým zákazníkom. Vývozné ceny sa preto dočasne stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo cien, ktoré sa majú za príslušný výrobok zaplatiť v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.4.5. Rusko
(60)
Obidvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia realizovali svoj dovoz prostredníctvom prepojených strán. Vývozné ceny sa preto stanovili na základe cien, za ktoré boli dovezené výrobky prvýkrát predané nezávislým kupujúcim. V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia sa vykonali úpravy všetkých nákladov, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a dosiahnutého zisku.
3.5. Porovnanie
(61)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou bolo vykonané na základe cien zo závodu.
(62)
V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V náležitých a oprávnených prípadoch sa u všetkých prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov zohľadnili úpravy rozdielov v nákladoch na dopravu, námornú dopravu a poistenie, manipuláciu, naloženie a vo vedľajších nákladoch, v nákladoch na balenie, úverových nákladoch, nákladoch súvisiacich so zárukami a províziami.
(63)
V prípade jedného ruského a jedného egyptského vyvážajúceho výrobcu sa požiadalo o úpravu úrovne obchodovania. Tieto žiadosti sa museli zamietnuť, pretože spoločnosti nepreukázali, že takéto úpravy boli opodstatnené, t. j. nepreukázali, že existovali dôsledné a zreteľné rozdiely v pôsobení a cenách na rôznych úrovniach obchodovania na domácom trhu príslušných vývozných krajín, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia.
3.6. Dumpingové rozpätia
3.6.1. Všeobecná metodológia
(64)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 sa dumpingové rozpätia stanovovali na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty podľa druhu výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku, ako už boli uvedené.
(65)
V prípade tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí nevyplnili dotazník Komisie, ani inak o sebe neinformovali, sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia.
(66)
V záujme stanovenia dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa najprv stanovila úroveň nespolupráce. Na tento účel sa objem vývozu do Spoločenstva vykázaného spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami porovnával s ekvivalentnými štatistickými údajmi Eurostatu o dovoze.
(67)
Ak bola úroveň nespolupráce vysoká, t. j. vyššia ako 20 %, Komisia považovala za náležité stanoviť dumpingové rozpätie pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na vyššej úrovni ako najvyššie dumpingové rozpätie stanovené pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. V skutočnosti existuje dôvod domnievať sa, že vysoká úroveň nespolupráce vyplýva z toho, že nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia v prešetrovanej krajine vo všeobecnosti predávali výrobky za dumpingové ceny na vyššej úrovni ako ktorýkoľvek zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. V takýchto prípadoch (t. j. ČĽR a Rusko) sa dumpingové rozpätie preto stanovilo na úrovni, ktorá zodpovedá priemernému váženému dumpingovému rozpätiu najpredávanejšieho reprezentatívneho druhu výrobku s najvyšším dumpingovým rozpätím a rozpätím ujmy na základe posúdenia za každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(68)
Ak bola úroveň spolupráce vysoká (t. j. nespolupracujúci výrobcovia predstavujú menej ako 20 %), považovalo sa za vhodné stanoviť dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia zisteného u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, pretože nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý nespolupracujúci vyvážajúci výrobca predával výrobky za dumpingové ceny na nižšej úrovni.
3.6.2. Dumpingové rozpätia
3.6.2.1. ČĽR
a) Pre spolupracujúcich výrobcov, ktorým bol udelené THZ alebo IZ
(69)
V prípade spoločností, ktorým bolo udelené THZ alebo IZ, sa vážená priemerná normálna hodnota každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(70)
Z uvedeného vyplýva, že dočasné vážené priemery dumpingových rozpätí vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené sú:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd
2,8 %
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd
57,2 %
b) Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
(71)
Celoštátna úroveň dumpingového rozpätia bola vypočítaná na základe porovnania vývozných cien uvedených v odôvodnení 56 a normálnej hodnoty uvedenej v odôvodneniach 46 a 47.
(72)
Na tomto základe sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila vo výške 60,7 % z ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.
3.6.2.2. Egypt
(73)
V Egypte bola značná úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov (približne 95 %). Dočasné dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené je takéto:
-
The Egyptian Ferroalloys Company, Káhira 20,4 %,
-
Egyptian Chemical Industries KIMA, Káhira 24,8 %,
-
všetci ostatní 20,4 %.
3.6.2.3. Kazachstan
(74)
Keďže neexistovala spolupráca, stanovilo sa iba celoštátne dumpingové rozpätie. Dočasné dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené je takéto:
-
Kazachstan 37,1 %.
3.6.2.4. Macedónska republika
(75)
Keďže spolupracujúci vyvážajúci výrobca je fakticky jediným výrobcom FeSi v Macedónskej republike, spolupráca bola vysoká. Dočasné dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené je takéto:
-
SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce 5,4 %,
-
všetci ostatní 5,4 %.
3.6.2.5. Rusko
(76)
V Rusku bola značná úroveň nespolupráce vyvážajúcich výrobcov (približne 68 %). Dočasné dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené je takéto:
-
Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant a Kuznetsk Ferroalloy Works), Čeljabinsk a Novokuznetsk 22,8 %,
-
Skupina spoločností ICT (Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk 22,2 %,
-
všetci ostatní 25,5 %.
4. UJMA
4.1. Výroba v Spoločenstve
(77)
Na základe prešetrovania sa zistilo, že podobný výrobok vyrába sedem výrobcov zo Spoločenstva. Podnet bol podaný v mene piatich z týchto výrobcov. Po začatí konania sa šiesty výrobca rozhodol podporiť konanie a v plnej miere spolupracoval pri prešetrovaní. Zostávajúci výrobca nezaujal žiadne stanovisko a nepredložil žiadne údaje.
4.2. Vymedzenie pojmu výrobné odvetvie Spoločenstva
(78)
Šesť spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstva predstavovalo počas OP 95 % výroby FeSi v Spoločenstve. Preto sa považujú za výrobcov, ktorí predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva (ďalej len „VOS“) v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
(79)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že piati výrobcovia, ktorí podnet podporili, neboli vôbec v rovnakej ekonomickej situácii, a že aspoň dvom z nich by nevznikla žiadna ujma. Títo dvaja výrobcovia zo Spoločenstva by sa preto mali zo súčasného prešetrovania vylúčiť, čo by viedlo k nedostatočnej reprezentatívnosti.
(80)
Vzhľadom na uvedené sa poznamenáva, že podľa článku 4 základného nariadenia sa pojem „výrobné odvetvie Spoločenstva“ vzťahuje na výrobcov zo Spoločenstva, ktorých spoločná výroba predstavuje podstatnú časť celkovej výroby Spoločenstva. V tomto článku sa stanovujú okolnosti, za ktorých možno niektorých výrobcov z vymedzenia pojmu VOS vylúčiť. Medzi tieto okolnosti nepatrí výkonnosť výrobcov zo Spoločenstva. Vylúčenie výrobcov na základe výkonnosti by bolo v rozpore so zásadou objektívneho hodnotenia situácie VOS. Na základe uvedeného bolo tvrdenie zamietnuté.
4.3. Spotreba Spoločenstva
(81)
Spotreba Spoločenstva bola stanovená na základe objemov predaja VOS na trhu Spoločenstva, odhadovaného objemu predaja nespolupracujúceho výrobcu zo Spoločenstva a dovozu z príslušných krajín a ostatných tretích krajín, na základe údajov Eurostatu. Spotreba FeSi v Spoločenstve zostala počas posudzovaného obdobia pomerne stabilná, až na roky 2003 a 2004, kedy v dôsledku výnimočne veľkého dopytu zo strany oceliarskeho priemyslu vzrástla o 6 %.
2003
2004
2005
OP
Spotreba Spoločenstva (tony)
871 794
922 978
881 930
883 311
Index
100
106
101
101
4.4. Dovoz z príslušných krajín do Spoločenstva
4.4.1. Súhrnné zhodnotenie účinkov dumpingového dovozu
(82)
Komisia uvažovala o tom, či by sa účinky dovozu FeSi s pôvodom v ČĽR, Egypte, Kazachstane, Macedónskej republike a Rusku nemali vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(83)
Dumpingové rozpätie zistené u každej z príslušných krajín bolo vyššie ako de minimis, objem dovozu z každej z týchto krajín nebol zanedbateľný a súhrnné hodnotenie sa považovalo za primerané z hľadiska podmienok hospodárskej súťaže medzi dovozom z príslušných krajín a podobným výrobkom Spoločenstva. Podobné podmienky hospodárskej súťaže dokazovala skutočnosť, že príslušný výrobok dovážaný z príslušných krajín a podobný výrobok vyrábaný a predávaný VOS na trhu Spoločenstva boli podobné a distribuovali sa cez rovnaké obchodné kanály. Okrem toho, všetky objemy dovozu boli značné a viedli k významnému podielu na trhu.
(84)
Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že sú splnené podmienky stanovené na súhrnné hodnotenie dovozu FeSi s pôvodom v ČĽR, Egypte, Kazachstane, Macedónskej republike a Rusku.
4.4.2. Súhrnný objem a podiel na trhu
(85)
Objem dovozu z ČĽR, Egyptu, Kazachstanu, Macedónskej republiky a Ruska, podľa údajov Eurostatu, za výrazne zvýšil z 134 081 ton v roku 2003 na 452 108 ton v OP. Ich súhrnný podiel na trhu sa v tom istom období stále zvyšoval z 15,4 % na 51,2 %. To sa musí zvažovať v súvislosti s takmer stabilnou spotrebou - s výnimkou roku 2004, ako sa už vysvetlilo.
2003
2004
2005
OP
Objem dovozu (v tonách)
134 081
198 164
319 265
452 108
Index
100
148
238
337
Podiel na trhu
15,4 %
21,5 %
36,2 %
51,2 %
Jednotková predajná cena
(EUR/tona)
557
580
569
574
Index
100
104
102
103
4.4.3. Ceny
4.4.3.1. Vývoj cien
(86)
Medzi rokom 2003 a OP sa priemerná dovozná cena príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách zvýšila o 3 %. Konkrétne, ceny v roku 2004 (rok poznamenaný výrazným nárastom celosvetového dopytu po oceli) vzrástli o 4 %, v roku 2005 klesli o 2 % a následne počas OP vzrástli o približne 1 %.
4.4.3.2. Cenové podhodnotenie
(87)
Komisia s cieľom stanoviť cenové podhodnotenie zanalyzovala údaje za OP. VOS a príslušní vyvážajúci výrobcovia boli požiadaní, aby predložili informácie o predajných cenách FeSi zatriedených do modelov podľa kritéria uvedeného v odôvodnení 38.
(88)
Príslušné predajné ceny VOS boli ceny pre nezávislých zákazníkov, podľa potreby upravené na úroveň zo závodu, t. j. nezahŕňajúce náklady na dopravu v Spoločenstve a po odrátaní zliav a rabatov. Tieto ceny sa porovnali s dovoznými cenami príslušných spolupracujúcich výrobcov. V prípade Kazachstanu, keďže neexistovala spolupráca, sa odvodili vážené priemerné vývozné ceny na základe údajov Eurostatu. V prípade ČĽR, Egyptu, Macedónskej republiky a Ruska sa urobilo porovnanie s vývoznými cenami, ktoré účtujú spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, bez zliav, v prípade potreby upravených na úroveň cien CIF na hranici Spoločenstva a upravených o zmluvné clá, náklady na vykládku a colné konanie.
(89)
Z porovnania vyplynulo, že počas OP príslušný výrobok predávaný na trhu Spoločenstva znížil ceny v rozsahu 4 % až 11 % v závislosti od príslušného vyvážajúceho výrobcu s výnimkou ruského a egyptského vyvážajúceho výrobcu a vyvážajúceho výrobcu z Macedónskej republiky, u ktorých sa podhodnotenie nezistilo. Pri jednotlivých druhoch sa však zistilo, že vo viacerých prípadoch boli ceny príslušných vyvážajúcich výrobcov výrazne nižšie ako uvedené priemerné rozpätia podhodnotenia a v prípade vyvážajúcich výrobcov, u ktorých sa podhodnotenie nezistilo, sa pri niektorých druhoch výrobkoch stanovili rozpätia podhodnotenia. Okrem toho, vzhľadom na značné straty VOS rozpätia podhodnotenia neodrážajú celkový účinok dumpingového dovozu na ceny, pretože došlo k značnému poklesu cien. Napokon, výška zisteného podhodnotenia by sa nemala považovať za zanedbateľnú vzhľadom na povahu výrobku, ktorý je tovarom citlivým aj na menšie zmeny cien.
4.5. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva
(90)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia prieskum vplyvu dumpingového dovozu na VOS zahŕňal analýzu všetkých ekonomických faktorov a ukazovateľov ovplyvňujúcich situáciu výrobného odvetvia v posudzovanom období.
4.5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(91)
Výroba medzi rokom 2003 a OP poklesla o 40 %. Vývoj objemu výroby bol takýto:
2003
2004
2005
OP
Výroba (v tonách)
272 364
267 149
211 906
163 908
Index
100
98
78
60
(92)
Výrobná kapacita sa stanovila na základe teoretickej nominálnej kapacity výrobných jednotiek VOS. V tomto ohľade zostala výrobná kapacita počas posudzovaného obdobia nezmenená. V dôsledku poklesu objemu výroby využívanie kapacity v posudzovanom období klesalo rovnakým tempom ako výroba.
(93)
Výrobná kapacita sa náležitým spôsobom upravila tak, aby sa zohľadnila skutočnosť, že dvaja výrobcovia zo Spoločenstva prešli v posudzovanom období z výroby FeSi na výrobu iných ferozliatin.
2003
2004
2005
OP
Výrobná kapacita
348 261
348 261
325 601
325 601
Index
100
100
93
93
Využitie kapacity
78 %
77 %
65 %
50 %
Index
100
99
83
64
4.5.2. Zásoby
(94)
Zásoby v posudzovanom období klesli o 46 %, čo odrážalo pokles objemu výroby VOS.
2003
2004
2005
OP
Zásoby (v tonách)
29 432
30 741
21 525
15 630
Index
100
104
73
53
4.5.3. Objem predaja, podiely na trhu a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve
(95)
Predaj FeSi VOS nezávislým zákazníkom na trhu Spoločenstva sa výrazne znížil z 250 316 ton v roku 2003 na 156 633 ton v OP, t. j. o 38 %. Z tohto dôvodu VOS zaznamenalo stratu podielu na trhu vo výške 11 percentuálnych bodov. Podiel na trhu sa znížil z 28,7 % v roku 2003 na 17,7 % v OP.
2003
2004
2005
OP
Objem predaja v ES (tony)
250 316
244 561
197 782
156 920
Index
100
98
79
63
Podiel na trhu
28,7 %
26,5 %
22,4 %
17,7 %
Index
100
92
78
62
(96)
Priemerné predajné ceny pre nezávislých zákazníkov na trhu Spoločenstva zostali, potom ako sa medzi rokmi 2003 a 2004 zvýšili o 10 %, v období medzi rokom 2004 a OP pomerne stabilné. Nárast cien odrážal určité zvýšenie nákladov a prechod na určité výrobky s vyššou hodnotou na úkor poklesu podielov na trhu. Súčasné cenové úrovne sú však neudržateľné, pretože VOS je s cieľom zostať na trhu nútené predávať za ceny nižšie ako celkové náklady.
2003
2004
2005
OP
Vážené priemerné ceny (EUR/tona)
623
685
670
686
Index
100
110
107
110
4.5.4. Ziskovosť a peňažný tok
(97)
V posudzovanom období ziskovosť VOS klesla z nízkeho zisku vo výške 2,3 % v roku 2003 na - 12,9 % v OP. Mierny nárast možno zaznamenať v roku 2004, ktorý bol výnimočne priaznivým rokom pre oceliarsky priemysel a s ním súvisiace odvetvia. Po tomto období sa však ziskovosť začala výrazne znižovať. Hlavným dôvodom tohto vývoja je radikálny pokles objemu výroby VOS (- 40 %) a s ním súvisiaci pokles využívania kapacity (- 18 percentuálnych bodov), čo viedlo k pomerne vysokému nárastu stálych jednotkových nákladov na vyrobenú jednotku a VOS neumožnilo využiť úspory z rozsahu, ktoré by vyššie využívanie kapacity prinieslo. Ziskovosť v menšom rozsahu negatívne ovplyvnila aj skutočnosť, že od roku 2004 VOS nebolo schopné zvýšiť predajné ceny na úroveň potrebnú na pokrytie nárastu cien energie a niektorých surovín, ku ktorému prišlo po tomto roku.
2003
2004
2005
OP
Rozpätie zisku pred zdanením
2,3 %
2,7 %
-9,2 %
-12,9 %
(98)
Peňažný tok sa v posudzovanom období tiež zhoršil, čo odráža uvedený negatívny trend vývoja ziskovosti.
2003
2004
2005
OP
Peňažný tok (EUR)
7 834 497
10 029 457
-10 103 355
-12 081 451
Index
100
128
- 129
- 154
4.5.5. Investície, návratnosť investícií a schopnosť zvyšovať kapitál
(99)
Investície zaznamenali v posudzovanom období pozitívny vývoj. Investície sa týkali najmä zlepšovania výrobných zariadení tak, aby vyhovovali environmentálnym požiadavkám.
2003
2004
2005
OP
Investície (EUR)
1 917 786
3 145 409
9 788 877
5 827 463
Index
100
164
510
304
(100)
Návratnosť investícií z výroby a predaja podobného výrobku bola záporná a v posudzovanom období sa výrazne znížila, čo odrážalo uvedený negatívny trend vývoja ziskovosti.
2003
2004
2005
OP
Návratnosť investícií
18,9 %
19,8 %
-46,5 %
-47,3 %
Index
100
105
- 246
- 250
(101)
Nič nenaznačovalo, že VOS, ktoré tvoria najmä stredne veľké spoločnosti, zaoberajúce sa aj výrobou iných výrobkov, malo problém zvýšiť kapitál na svoje aktivity, preto sa dospelo k záveru, že VOS bolo schopné počas celého posudzovaného obdobia zvyšovať kapitál na svoje aktivity.
4.5.6. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(102)
Vývoj zamestnanosti, produktivity a miezd bol takýto:
2003
2004
2005
OP
Počet zamestnancov
1 579
1 155
1 141
1 153
Index
100
73
72
73
Produktivita (t/zamestnanec)
172
231
186
142
Index
100
134
108
82
Náklady práce na zamestnanca
(EUR)
14 568
19 602
18 107
17 464
Index
100
135
124
120
(103)
Počet zamestnancov sa v posudzovanom období znížil o 27 %. V dôsledku poklesu objemu výroby bol od roku 2004 vývoj produktivity negatívny. Priemerné náklady práce na jedného zamestnanca sa v posudzovanom období zvýšili o 20 %.
4.5.7. Rast
(104)
Spotreba Spoločenstva sa v posudzovanom období zvýšila len o 1 %, pričom objem predaja VOS klesol o 37 % a zároveň sa objem dovozu z príslušných krajín zvýšil o 35,8 %. To viedlo k strate podielu na trhu VOS, príslušnému dovozu sa však podarilo podiel na trhu zvýšiť.
4.5.8. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(105)
Dumpingové rozpätia ČĽR, Egyptu, Kazachstanu, Macedónskej republiky a Ruska sú podrobne uvedené v oddiele týkajúcom sa dumpingu. Tieto rozpätia sú jasne nad úrovňou de minimis. Okrem toho, vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.
(106)
Nič nenaznačuje tomu, že VOS sa zotavuje z účinkov dumpingu alebo subvencovania v minulosti. Poznamenáva sa, že dovoz FeSi od roku 2001 nepodliehal žiadnym opatreniam.
4.5.9. Záver o ujme
(107)
Z analýzy ukazovateľov ujmy vyplynulo, že po roku 2003 sa situácia VOS výrazne zhoršila a v OP dosiahla najnižšiu úroveň, keď odvetvie zaznamenalo stratu vo výške 12,9 %.
(108)
V posudzovanom období sa výroba Spoločenstva pri pomerne stabilnej spotrebe znížila o 40 % a využívanie kapacity o 28 percentuálnych bodov. Predaj na trhu Spoločenstva klesol v objemovom vyjadrení o 37 % a o 31 % v hodnotovom vyjadrení. To viedlo k poklesu podielu na trhu z 28,7 % v roku 2003 na 17,7 % v OP. Priemerné jednotkové ceny sa v posudzovanom období znížili o 10 %, medzi rokom 2004 a OP však zostali stabilné. Vzhľadom na výrazný pokles objemu výroby, ktorý bol dôsledkom poklesu objemu predaja, VOS prišlo o úspory z rozsahu, pretože sa jeho stále jednotkové náklady na vyrobenú jednotku výrazne zvýšili. Okrem toho, VOS od roku 2004 nemalo možnosť stanoviť ceny na úroveň potrebnú na to, aby vyrovnalo určitý nárast vstupných nákladov. Obidva tieto faktory viedli k značnému poklesu ziskovosti v OP.
(109)
Investície zaznamenali pozitívny vývoj v dôsledku environmentálnych požiadaviek, ktoré VOS musí spĺňať. Pri zásobách sa taktiež zaznamenal pozitívny vývoj (v posudzovanom období klesli v hodnotovom vyjadrení o 47 %), to je však spôsobené predovšetkým radikálnym poklesom úrovne výroby. Všetky ostatné ukazovatele ujmy potvrdzujú nepriaznivú situáciu VOS. Návratnosť investícií a peňažný tok boli záporné a produktivita sa znížila.
(110)
Vzhľadom na uvedené možno konštatovať, že VOS utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(111)
Podľa článku 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz FeSi s pôvodom v príslušných krajinách spôsobil ujmu VOS do takej miery, ktorá by sa dala označiť ako značná. Známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli zároveň spôsobovať ujmu VOS, sa takisto prešetrili, aby sa zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito faktormi sa nepripísala dumpingovému dovozu.
5.2. Vplyv dumpingového dovozu
(112)
Medzi rokom 2003 a OP sa objem dumpingového dovozu výrazne zvýšil o 237 % a ich zodpovedajúci podiel na trhu Spoločenstva sa zvýšil o 35,8 percentuálnych bodov. Priemerná cena tohto dovozu sa medzi rokom 2003 a OP zvýšila o 3 %, bola však podstatne nižšia ako cena VOS v rovnakom období. V OP priemerná cena dumpingového dovozu znížila ceny VOS o 3,7 % až 11 % v závislosti od vyvážajúceho výrobcu s výnimkou troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, u ktorých sa cenové podhodnotenie nezistilo. Okrem toho ceny VOS poklesli.
(113)
Podstatný nárast objemu dovozu za nízke a dumpingové ceny z príslušných krajín a ich zisk, pokiaľ ide o podielu na trhu, v priebehu posudzovaného obdobia sa z časového hľadiska zhodovalo so zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v rovnakom období, najmä z hľadiska ziskovosti, objemu predaja, podielu na trhu, výroby, využívania kapacity, peňažného toku, návratnosti investícií a zamestnanosti. VOS okrem toho nemohlo zvýšiť svoje predajné ceny na úroveň potrebnú na pokrytie celkových nákladov, pretože v OP jeho predajné ceny podhodnocoval dumpingový dovoz.
(114)
Preto sa dočasne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz mal významný negatívny vplyv na situáciu VOS.
5.3. Vplyv iných faktorov
5.3.1. Dovoz z ostatných tretích krajín
(115)
Analýza dovozu zo všetkých tretích krajín, iných ako príslušné krajiny, sa zakladala na údajoch Eurostatu. V prípade Nórska bolo možné vykonať krížovú kontrolu týchto údajov s informáciami, ktoré poskytli výrobcovia v analogickej krajine a ktoré potvrdili spoľahlivosť údajov Eurostatu.
(116)
Celkový dovoz zo všetkých ostatných tretích krajín sa v posudzovanom období znížil o približne 45 %, t. j. z približne 477 400 ton v roku 2003 na približne 264 600 v OP. Príslušný podiel na trhu klesol z 54,8 % na 30 %. V rovnakom období sa ceny tohto dovozu zvýšili o 7 % (zo 609 EUR/t v roku 2003 na 653 EUR/t v OP). Priemerná cena tohto dovozu bola vyššia ako pri dovoze s pôvodom v príslušných krajinách počas celého posudzovaného obdobia a o niečo nižšia ako cena VOS (2,3 % až 5,7 %) v rovnakom období. Hlavné zdroje dovozu z ostatných tretích krajín v OP boli Nórsko, Island a Venezuela.
2003
2004
2005
OP
Dovoz z analogických krajín, iných ako príslušné krajiny (v tonách)
477 397
470 253
354 883
264 570
Index
100
99
74
55
Podiel na trhu
54,8 %
50,9 %
40,2 %
30 %
Jednotková predajná cena
(EUR/tona)
609
646
659
653
Index
100
106
108
107
5.3.1.1. Nórsko
(117)
Dovoz z Nórska sa do určitej miery vyvíjal podobne ako v prípade VOS, pričom sa výrazne znížil objem a podiel na trhu. V OP dosiahla priemerná cena dovozu z Nórska výšku 686 EUR/t. To znamená, že nórske výrobky boli výrazne drahšie ako výrobky dovážané z príslušných krajín a ich cena bola rovnaká ako pri výrobkoch, ktoré predáva VOS. Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z Nórska neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo VOS.
2003
2004
2005
OP
Dovoz z Nórska
(množstvo v tonách)
186 429
274 130
185 334
90 381
Index
100
147
99
48
Jednotková predajná cena Nórska
(EUR/tona)
669
668
650
686
Index
100
100
97
103
Podiel na trhu
21 %
30 %
21 %
10 %
5.3.1.2. Island
(118)
Dovoz z Islandu sa zvýšil o 16 % a podiel tohto dovozu na trhu vzrástol v posudzovanom období o 1,2 percentuálneho bodu (OP = 9,3 %). Tento vývoj možno do určitej miery pripísať skutočnosti, že jeden z významných nórskych výrobcov presunul časť svojej výroby na Island, kde sú podmienky pre výrobu FeSi priaznivejšie. Hoci bola priemerná dovozná cena Islandu v OP nižšia ako cena VOS, bola výrazne vyššia ako priemerná dovozná cena príslušných krajín (vyššia o 12 %). Hoci sa nedá vylúčiť, že dovoz z Islandu mal určitý vplyv na nepriaznivú situáciu VOS, tento vplyv sa nemôže považovať za vplyv značného významu, ak sa porovná s objemom a cenami dumpingového dovozu.
2003
2004
2005
OP
Dovoz z Islandu
(množstvo v tonách)
70 506
86 120
70 607
81 881
Index
100
122
100
116
Jednotková predajná cena Islandu
(EUR/tona)
645
612
675
643
Index
100
95
105
100
Podiel na trhu
8,1 %
9,3 %
8,0 %
9,3 %
5.3.1.3. Brazília
(119)
Treťou najvýznamnejšou krajinou z hľadiska množstva spomedzi tretích krajín, na ktoré sa nevzťahuje toto prešetrovanie, bola v OP Brazília. Dovoz z Brazílie z hľadiska množstva klesol o 11 %, pričom podiel na trhu sa v posudzovanom období znížil o 0,4 %. Počas celého posudzovaného obdobia bola priemerná cena dovozu z Brazílie výrazne vyššia ako cena VOS. Preto sa dospelo k záveru, že Brazília neprispela k značnej ujme, ktorú utrpelo VOS.
2003
2004
2005
OP
Dovoz z Brazílie
(množstvo v tonách)
29 902
25 028
24 117
26 491
Index
100
84
81
89
Jednotková predajná cena Brazílie
(EUR/tona)
686
732
756
732
Index
100
107
110
107
Podiel na trhu
3,4 %
2,7 %
2,7 %
3,0 %
5.3.1.4. Venezuela
(120)
Dovoz z Venezuely sa zvýšil o 140 % a podiel na trhu tohto dovozu vzrástol v posudzovanom období o 1,3 percentuálneho bodu, pričom v OP dovoz dosiahol podiel na trhu 2,2 %. Dovoz sa výrazne zvýšil iba v OP, v ostatných rokoch posudzovaného obdobia bol ich podiel na trhu nižší ako 1 %. Venezuela však celkovo zostala veľmi malým hráčom na trhu Spoločenstva. Hoci bola priemerná dovozná cena z Venezuely v OP nižšia ako cena VOS, bola výrazne vyššia ako priemerná dovozná cena príslušných krajín (vyššia o 9 %). Aj keď nemožno vylúčiť, že tento dovoz mal určitý vplyv na nepriaznivú situáciu VOS, tento vplyv nemožno považovať za vplyv značného významu, ak sa porovná s objemom a cenami dumpingového dovozu.
2003
2004
2005
OP
Dovoz z Venezuely
(množstvo v tonách)
8 255
0
4 489
19 787
Index
100
0
54
240
Jednotková predajná cena Venezuely
(EUR/tona)
706
0
712
626
Index
100
0
101
89
Podiel na trhu
0,9 %
0 %
0,5 %
2,2 %
(121)
Na základe uvedeného sa konštatuje, že dovoz z ostatných tretích krajín výrazne neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
5.3.2. Konkurencia zo strany ostatných výrobcov zo Spoločenstva
(122)
Ako sa uvádza v odôvodnení 77, iba jeden ďalší výrobca zo Spoločenstva nespolupracoval pri prešetrovaní. Na základe informácií získaných v priebehu prešetrovania od spolupracujúcich výrobcov sa odhaduje, že jeho objem predaja a podiel na trhu Spoločenstva bol počas posudzovaného obdobia stabilný a zostal na veľmi nízkej úrovni. Ani ostatní výrobcovia nezískali nijaký objem predaja a podiel na trhu na úkor výrobného odvetvia Spoločenstva. Pokiaľ ide o ceny ďalšieho výrobcu zo Spoločenstva, neboli k dispozícii žiadne informácie.
(123)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a z dôvodu nedostatku informácií svedčiacich o opaku, sa dospelo k záveru, že ostatní výrobcovia zo Spoločenstva neprispeli k ujme, ktorú utrpelo VOS.
5.3.3. Vývoj dopytu
(124)
Pokiaľ ide o vývoj dopytu, spotreba FeSi na trhu Spoločenstva bola s výnimkou roku 2004 počas celého posudzovaného obdobia pomerne stabilná. Značnú ujmu, ktorú VOS utrpelo, preto nemožno pripísať zníženiu dopytu na trhu Spoločenstva.
5.3.4. Výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva
(125)
Pokiaľ ide o predaj VOS realizovaný mimo Spoločenstva, z prešetrovania vyplynulo, že v z hľadiska objemu došlo v posudzovanom období k nárastu o 69 %. V tom istom období bola jednotková predajná cena v priemere o 22 % vyššia ako na trhu Spoločenstva. Podiel vývozu ako percento na celkovom objeme predaja VOS zostal počas celého posudzovaného obdobia na pomerne nízkej úrovni (okolo 3,1 % vo vzťahu k výrobe). Preto sa konštatuje, že vývozná aktivita nemohla žiadnym spôsobom prispieť k ujme, ktorú utrpelo VOS.
5.3.5. Menové výkyvy
(126)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že pokles kurzu USD voči EUR podporil dovoz FeSi do Európskeho spoločenstva. Medzi rokmi 2003 a 2004 USD v skutočnosti stratil 9,7 % svojej hodnoty voči EUR. Od roku 2004 až do konca OP klesol kurz USD voči EUR iba o 2,7 %. Ani cenový vývoj VOS ani objem dovozu z príslušných krajín alebo ostatných tretích krajín neodráža pomerne nízke znehodnotenie USD voči EUR.
(127)
Znehodnotenie USD voči EUR sa musí preto považovať za zanedbateľné a nemožno ho považovať za hlavnú príčinu straty podielu na trhu VOS. V dôsledku toho sa dospelo k dočasnému záveru, že zhodnotenie EUR voči USD nebolo faktorom, ktorý spôsobil ujmu VOS a tvrdenie sa preto zamietlo.
(128)
Pripomína sa, že prešetrovanie má stanoviť, či dumpingový dovoz (z hľadiska cien a objemov) spôsobil značnú ujmu VOS, alebo či bola takáto značná ujma spôsobená inými faktormi. V tomto smere sa v článku 3 ods. 6 základného nariadenia uvádza, že pokiaľ ide o ceny, je potrebné dokázať, že ujmu spôsobuje cenová úroveň dumpingového dovozu. Z toho dôvodu článok len v malej miere odkazuje na rozdiel medzi úrovňami cien a preto sa nevyžaduje analyzovanie faktorov ovplyvňujúcich úroveň týchto cien.
(129)
Uvedené odôvodnenie je v súlade so znením článku 3 ods. 7 základného nariadenia, ktorý odkazuje na známe faktory iné ako dumpingový dovoz. V skutočnosti zoznam iných známych faktorov uvedený v tomto článku neodkazuje na žiaden faktor ovplyvňujúci úroveň cien dumpingového dovozu. Stručne povedané, pokiaľ ide o dumpingový vývoz, ktorý by dokonca mohol mať prospech z priaznivého vývoja výmenných kurzov, je ťažké pochopiť, ako by vývoj takýchto výmenných kurzov mohol byť ďalším faktorom spôsobujúcim ujmu.
(130)
Preto nemôže byť analýza faktorov ovplyvňujúcich ceny dumpingového dovozu, či už ide o výkyvy vo výmenných kurzoch alebo o niečo iné, presvedčivá, a takáto analýza ide nad rámec požiadaviek základného nariadenia. Z toho istého dôvodu sa tvrdenia týkajúce sa výkyvov výmenných kurzov dočasne zamietli.
5.3.6. Ďalšie faktory
(131)
Viacero používateľov a dovozcov tvrdilo, že VOS trpí ujmou z dôvodu vysokých výrobných nákladov, najmä v dôsledku zvýšenia nákladov na elektrickú energiu, ku ktorému prišlo predovšetkým v Európe.
(132)
Hoci je pravda, že náklady na elektrickú energiu tvoria veľkú časť nákladov na výrobu príslušného výrobku, prešetrovaním sa zistilo, že ceny energie sa zvýšili na celom svete vrátane príslušných krajín, v niektorých prípadoch v omnoho vyššej miere ako v Európe.
(133)
Vzhľadom na uvedené nemôže problém súvisiaci s energiou narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo VOS.
(134)
Jedna zo zainteresovaných strán tvrdila, že VOS trpí ujmou, ktorú si spôsobilo samé, prechodom z výroby FeSi na iné ferozliatiny, najmä feromangán a silikomangán.
(135)
Prešetrovaním sa zistilo, že takýto prechod je možný za predpokladu, že sú pece technicky vybavené na takúto zmenu výroby. VOS má iba málo takýchto pecí, čo obmedzuje jeho možnosť zmeniť výrobu podľa súčasných trendov trhu. V skutočnosti majú takéto pece iba traja výrobcovia VOS, avšak aj pre nich zmena výroby predstavuje vysoké náklady spojené s nevyužívaním zariadenia počas 14 dní potrebných na vyčistenie a prispôsobenie na nový výrobný postup. Ďalším faktorom, ktorý obmedzuje zmenu výroby, je problém so získavaním surovín na výrobu mangánových zliatin, pretože tých pár málo celosvetových dodávateľov takýchto materiálov sa nachádza mimo Spoločenstva a pracuje na základe dlhodobých zmlúv. Napriek týmto obmedzeniam prišlo k zmene výroby v roku 2004, kedy bol na trhu ES nedostatok mangánových zliatin a zároveň dostatočná ponuka FeSi.
(136)
Na záver, rozhodnutie znížiť výrobu, ktoré prijali niektorí výrobcovia VOS, nebolo urobené dobrovoľne, ako tvrdí zainteresovaná strana, ale bolo spôsobené dumpingovým dovozom, ktorý VOS bránil predávať podobný výrobok so ziskom. Z tohto dôvodu sa tvrdenie o ujme, spôsobenej samotným VOS, muselo zamietnuť.
5.4. Záver o príčinnej súvislosti
(137)
Z uvedenej analýzy vyplynulo, že v posudzovanom období prišlo k značnému nárastu objemu a podielu na trhu dovozu s pôvodom v príslušných krajinách. Aj počas OP dumpingový dovoz podhodnocoval predajné ceny VOS.
(138)
Zvýšenie podielu na trhu lacného dovozu z príslušných krajín sa časovo zhodovalo so značným poklesom objemu predaja a podielu na trhu VOS. VOS zároveň nemohlo zvýšiť predajné ceny na úroveň potrebnú na pokrytie jeho celkových nákladov, pretože jeho predajné ceny podhodnocoval počas OP dumpingový dovoz. To okrem iného viedlo k značným stratám VOS.
(139)
Na druhej strane sa na základe preskúmania ostatných faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu VOS, zistilo, že žiadny z týchto faktorov nemohol mať výrazný negatívny vplyv na situáciu VOS.
(140)
Na základe uvedenej analýzy, ktorou sa náležitým spôsobom odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov pôsobiacich na situáciu VOS od poškodzujúceho účinku dumpingového dovozu, sa dospelo k dočasnému záveru, že dovoz z príslušných krajín spôsobil Spoločenstvu značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
6. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
6.1. Úvodná poznámka
(141)
Komisia podľa článku 21 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú závažné dôvody na rozhodnutie, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva prijať opatrenia. Stanovenie záujmu Spoločenstva sa zakladalo na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov, t. j. záujmov VOS, dovozcov, dodávateľov surovín a používateľov príslušného výrobku.
6.2. Prešetrovanie
(142)
Komisia si vyžiadala informácie od všetkých zainteresovaných strán, aby vyhodnotila pravdepodobný účinok uloženia alebo neuloženia opatrení. Komisia zaslala dotazníky siedmim výrobcom zo Spoločenstva, trom dodávateľom surovín, 72 dovozcom a 31 používateľom príslušného výrobku. Dotazník vyplnilo šesť výrobcov zo Spoločenstva, traja dodávatelia surovín, sedem dovozcov a osem používateľov.
6.3. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva
6.3.1. Povaha a štruktúra výrobného odvetvia Spoločenstva
(143)
Výrobné odvetvie Spoločenstva v podstate tvoria stredne veľké spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v šiestich členských štátoch (Španielsko, Francúzsko, Švédsko, Slovinsko, Slovensko a Poľsko). Výrobné odvetvie Spoločenstva v OP zamestnávalo 1 153 osôb a nakupovalo suroviny od dodávateľov zo Spoločenstva, čo malo vplyv na úroveň zamestnanosti dodávateľov surovín.
6.3.2. Účinky uloženia alebo neuloženia opatrení na výrobné odvetvie Spoločenstva
(144)
Zistená ujma mala formu výrazného poklesu objemu predaja a nedostatočného zvýšenia predajných cien, čo viedlo k stratám VOS. Očakáva sa, že po uložení antidumpingových ciel sa objem FeSi predávaného VOS zvýši. V určitom rozsahu sa zvýšia aj ceny na trhu Spoločenstva. To by VOS umožnilo dosiahnuť prijateľnú úroveň ziskovosti. Je však pravdepodobné, že sa ceny VOS, vzhľadom na podmienky hospodárskej súťaže medzi výrobcami Spoločenstva a existenciu iného lacného dovozu, ktorý nepodlieha antidumpingovým opatreniam, zvýšia len vo veľmi malom rozsahu alebo vôbec.
(145)
Predpokladá sa, že uloženie opatrení obnoví spravodlivú hospodársku súťaž na trhu. Malo by sa poznamenať, že straty VOS sú vo veľkom rozsahu dôsledkom toho, že je ťažké konkurovať lacnému dumpingovému dovozu s pôvodom v príslušných krajinách. Ak sa prijmú opatrenia, VOS bude schopné opäť získať aspoň časť svojho strateného podielu na trhu, čo bude mať následne pozitívny vplyv na jeho ziskovosť.
(146)
Ako sa uviedlo, VOS utrpelo značnú ujmu z dôvodu dumpingového dovozu s pôvodom v príslušných krajinách. Ak by sa neprijali opatrenia, je pravdepodobné ďalšie zhoršovanie situácie VOS. To by znamenalo ďalšiu stratu v oblasti zamestnanosti a zmarenie investícií realizovaných v posledných rokoch. Vplyv dumpingového dovozu na znižovanie cien by ďalej maril všetko úsilie VOS zamerané najmä na opätovné dosiahnutie ziskovosti. Neprijatie opatrení by ohrozilo dlhodobú existenciu odvetvia a je takmer isté, že niektorí výrobcovia zo Spoločenstva by museli svoju činnosť v dôsledku konkurencie dumpingového dovozu ukončiť.
(147)
Napokon, očakáva sa, že opatrenia budú účinné na to, aby VOS poskytli príležitosť zotaviť sa z poškodzujúceho dumpingu, ktorý bol zistený pri tomto prešetrovaní.
6.4. Záujem ostatných výrobcov zo Spoločenstva
(148)
V Spoločenstve je okrem výrobného odvetvia Spoločenstva iba jeden ďalší výrobca. Vzhľadom na nespoluprácu tohto výrobcu a s tým súvisiaci nedostatok presných údajov o jeho činnosti sa na základe informácií od spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstva odhaduje, že objem výroby tohto výrobcu je približne 6 % až 8 % objemu výroby VOS. Ak by sa uložili antidumpingové opatrenia, u tohto ďalšieho výrobcu zo Spoločenstva možno očakávať rovnaký pozitívny vývoj, uvedený v odôvodnení 144, ako v prípade VOS.
(149)
Na záver, tento ďalší výrobca zo Spoločenstva bude mať určite prospech z uloženia antidumpingových opatrení.
6.5. Záujem dodávateľov surovín
(150)
Traja dodávatelia surovín, ktorí dodávajú/distribuujú elektrickú energiu, kremenec a koks VOS, vyplnili dotazník.
(151)
Ak sa opatrenia uložia a VOS opätovne nadobudne stratené podiely na trhu, dodávatelia surovín budú môcť taktiež zvýšiť predaj svojich výrobkov. Keďže príslušné suroviny tvoria väčšiu časť obratu týchto spoločností, s veľkou pravdepodobnosťou sa zlepší finančná situácia dodávateľov surovín.
(152)
Ak sa opatrenia neuložia, predaj VOS bude ďalej klesať a v dôsledku toho aj jeho dopyt po surovinách. To bude mať negatívny vplyv na ziskovosť dodávateľov surovín.
6.6. Záujmy dovozcov
(153)
Dotazníky vyplnilo sedem dovozcov. Sedem spolupracujúcich dovozcov predstavovalo počas OP 12,7 % celkovej spotreby FeSi Spoločenstva. Všetci boli proti zavedeniu opatrení.
(154)
Rozpätie zisku dovozcov pri predaji príslušného výrobku je na základe váženého priemeru 6 %. Boli by tak schopní znášať časť možného zvýšenia cien a časť preniesť na ich zákazníkov. Vzhľadom na váženú priemernú úroveň ciel, ktoré sa uložia spoločnostiam pôsobiacim v podmienkach trhového hospodárstva, a alternatívne zdroje dostupné bez akéhokoľvek cla, je pravdepodobné, že možné cenové zvýšenia budú v každom prípade obmedzené.
(155)
Tento názor zastával spolupracujúci výrobca, ktorý potvrdil, že Ukrajina, ktorá bola najväčším vývozcom príslušného výrobku v minulosti, má nevyužitú kapacitu, ktorá by sa mohla v priaznivejších trhových podmienkach znovu inštalovať.
(156)
Tento dovozca potvrdil, že jeho najvýznamnejší dodávateľ má sídlo v Európe, avšak v auguste 2005 ukončil výrobu mimo územia ES a znovu začal vyrábať na začiatku roku 2007 pri miere využitia kapacity 80 %. Očakáva sa, že tento výrobca bude môcť opätovne inštalovať plnú kapacitu a vyrobí ďalších 100 000 ton príslušného výrobku.
(157)
Vzhľadom na skutočnosť, že dovoz príslušného výrobku z prešetrovaných krajín tvorí v priemere asi 12 % ich celkového obratu, finančná situácia dovozcov nebude uložením cla vážne dotknutá.
(158)
Na základe uvedeného sa dospelo k dočasnému záveru, že prípadný vplyv antidumpingových opatrení nebude mať s najväčšou pravdepodobnosťou závažný vplyv na dovozcov.
6.7. Záujem používateľov
(159)
Na dotazník odpovedalo osem používateľov a jedno združenie používateľov predložilo podanie. Vykonala sa jedna overovacia návšteva v spoločnosti, ktorá v OP nakupovala najväčšie množstvo FeSi. Osem spolupracujúcich používateľov predstavovalo v OP približne 24 % celkovej spotreby FeSi v Spoločenstve. Všetci spolupracujúci používatelia sa postavili proti uloženiu antidumpingových ciel, lebo sa obávali straty lacného zdroja ponuky, čo by mohlo poškodiť ich konkurencieschopnosť na spotrebnom trhu voči konkurentom z tretích krajín.
(160)
Používatelia FeSi sú koncentrovaní najmä v oceliarskom priemysle a v zlievárňach. Jedna metrická tona ocele obsahuje približne 3 - 4 kilogramy FeSi, pričom jedna metrická tona nehrdzavejúcej ocele obsahuje približne 20 kilogramov FeSi. Na základe vyplnených dotazníkov, overovacej návštevy u jedného používateľa a informácií predložených počas vypočutí sa stanovil najväčší podiel FeSi na celkových výrobných nákladoch výrobcov ocele na 0,7 %. Priemer je však nižší a jeho výška je napríklad 0,6 % pri oceľových profiloch, 0,59 % pri oceľových plátoch, 0,4 % pri drôtených prútoch, 0,24 % pri tenkých plátoch a 0,14 % v prípade za studena valcovanej ocele, výrobkov z galvanizovanej a farebnej ocele, tyčí a odlievaných blokov.
(161)
Niektorí používatelia dokonca potvrdili, že vplyv akéhokoľvek antidumpingového opatrenia bude nízky, pretože sú k dispozícii iní dodávatelia, na ktorých sa opatrenia nevzťahujú.
(162)
Ďalší používatelia potvrdili, že na účely ich výroby možno aspoň časť FeSi nahradiť inými ferozliatinami, ako sú silikomangán a kremíkový kov.
(163)
Keďže rozpätie zisku používateľov pri príslušnom výrobku je na základe váženého priemeru 10,4 %, odhaduje sa, že dokonca i výrazné zvýšenie cien všetkých druhov FeSi o 30 % by znížilo ziskovosť výrobcov ocele iba o približne 0,2 %. Vzhľadom na to, že opatrenia by boli v priemere na nižšej úrovni, vplyv akýchkoľvek možných opatrení na ziskovosť oceliarskeho priemyslu bude veľmi obmedzený a používatelia by nemali mať žiadne problémy spojené so znášaním nákladov opatrení. Výrobcovia ocele budú mať navyše možnosť preniesť vplyv akéhokoľvek zvýšenia cien príslušného výrobku, ktorý bude obmedzený vzhľadom na pomerne malý podiel nákladov na FeSi na celkových nákladoch pri výrobe ocele. Počet pracovníkov v týchto spoločnostiach, ktorých sa priamo týkajú výrobky, pri ktorých sa používa FeSi, bol asi 45 000.
(164)
Skonštatovalo sa, že VOS nemôže uspokojiť celý dopyt po FeSi v Spoločenstve. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že opatrenia nemajú za cieľ zabrániť dovozu do Spoločenstva, ale zabezpečiť, aby sa neuskutočňoval za poškodzujúce dumpingové ceny. Príslušné krajiny môžu samozrejme naďalej vyvážať do Spoločenstva, avšak za nedumpingové/nepoškodzujúce ceny. Hoci je možné, že objem predaja a podiel na trhu príslušného dovozu po uložení opatrení klesnú, dovoz z iných tretích krajín bude naďalej predstavovať dôležitý alternatívny zdroj ponuky. Navyše návrat k normálnym trhovým podmienkam by mal viesť k tomu, že trh Spoločenstva sa stane príťažlivejším pre tieto iné zdroje ponuky. Pripomína sa, že hoci bol podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu v OP približne 18 %, využívanie jeho kapacity kleslo na bezprecedentnú úroveň 50 %, čo znamená, že pred dosiahnutím obmedzenia kapacity má priestor na podstatné zvýšenie objemu výroby. Vzhľadom na uvedené sa neočakáva, že uloženie antidumpingových opatrení bude mať za následok nedostatočnú ponuku.
(165)
Zistilo sa tiež, že používatelia majú veľký záujem o to, aby mali k dispozícii spoľahlivý zdroj ponuky, ktorý od nich nie je príliš vzdialený. VOS môže splniť obidve podmienky.
(166)
Na základe uvedeného sa dospelo k dočasnému záveru, že prípadný vplyv antidumpingových opatrení nebude mať s najväčšou pravdepodobnosťou závažný vplyv na používateľov. Komisia však pred prijatím konečného rozhodnutia ďalej a detailnejšie preskúma vplyv dočasných opatrení na situáciu používateľov.
6.8. Vplyv na hospodársku súťaž a vplyv narúšajúci obchod
(167)
Pokiaľ ide o vplyv možných opatrení na hospodársku súťaž v Spoločenstve, príslušní spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, vzhľadom na ich silnú pozíciu na trhu, budú pravdepodobne ďalej predávať svoje výrobky, hoci aj za nedumpingové ceny. Relatívne nízke colné sadzby pre dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov pôsobiacich v podmienkach trhového hospodárstva by im vlastne mali umožniť pôsobiť za spravodlivých trhových podmienok v Spoločenstve. Preto je pravdepodobné, vzhľadom na celkovú škálu uložených ciel, že na trhu Spoločenstva bude stále dostatočný počet veľkých konkurentov vrátane výrobcov v príslušných krajinách, v Nórsku, na Islande, vo Venezuele a na Ukrajine. Používatelia preto budú mať naďalej možnosť výberu rôznych dodávateľov FeSi. Ak by sa na druhej strane neuložili žiadne opatrenia, budúcnosť výrobcov zo Spoločenstva by bola ohrozená. Ich zánik by znížil nielen hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva, ale aj spoľahlivé zdroje ponuky, ktoré sú, ako sa uviedlo, veľmi dôležité pre používateľov.
6.9. Záver o záujme Spoločenstva
(168)
Vzhľadom na uvedené príčiny sa dospelo k dočasnému záveru, že v tomto prípade neexistujú závažné dôvody proti uloženiu antidumpingových ciel. Komisia však pred prijatím konečného rozhodnutia ďalej preskúma všetky aspekty prípadu týkajúce sa záujmu Spoločenstva.
7. NÁVRH NA DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(169)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu Spoločenstva, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme VOS spôsobovanej dumpingovým dovozom.
(170)
Pri stanovovaní úrovne cla sa prihliadalo na úroveň zistených dumpingových rozpätí a na výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo VOS.
(171)
Zistilo sa, že rozpätie zisku vo výške 5 % obratu by sa mohlo považovať za vhodné minimum, ktoré by VOS mohlo očakávať v prípade odstránenia poškodzujúceho dumpingu, ktoré sa zakladá na výkonnosti VOS v minulosti a považuje sa za primerané na zaručenie produktívnych investícií odvetvia na dlhodobom základe. Potrebné zvýšenie ceny sa potom stanovilo na základe porovnania váženej priemernej ceny dovozu, stanovenej na účely výpočtu úrovne cenového podhodnotenia, s nepoškodzujúcou cenou výrobkov predávaných VOS na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa získala úpravou predajnej ceny VOS o skutočnú stratu, ku ktorej došlo počas OP, a pripočítaním rozpätia zisku uvedeného vyššie. Rozdiel, ktorý bol výsledkom tohto porovnania, sa potom vyjadril ako percentuálny podiel z celkovej dovoznej hodnoty CIF.
7.2. Dočasné opatrenia
(172)
Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že by sa mali uložiť dočasné antidumpingové clá podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia vo vzťahu k dovozom s pôvodom v ČĽR, Rusku, Egypte, Kazachstane a Macedónskej republike na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie pri uplatnení pravidla nižšieho cla.
(173)
Na základe zistení tohto prešetrovania sa stanovili sadzby antidumpingového cla, ktoré sú špecifikované v tomto nariadení pre jednotlivé spoločnosti. Odrážajú preto situáciu, ktorá bola zistená v súvislosti s týmito spoločnosťami počas uvedeného prešetrovania. Tieto colné sadzby (v protiklade k celoštátnemu clu uplatniteľnému na „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom z príslušnej krajiny a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Dovážané výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej meno a adresa sa konkrétne neuvádza v operatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, nemôžu mať nárok na tieto sadzby a platí pre ne colná sadzba platná pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(174)
Navrhujú sa tieto antidumpingové clá:
Krajina
Spoločnosť
Úroveň odstránenia ujmy
Dumpingové rozpätie
Sadzba antidumpingového cla
Čína
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd
21,4 %
2,8 %
2,8 %
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd
33,7 %
57,2 %
33,7 %
Všetky ostatné spoločnosti
35,5 %
60,7 %
35,5 %
Rusko
Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant a Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk
31,1 %
22,8 %
22,8 %
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
18,8 %
22,2 %
18,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
36,6 %
25,5 %
25,5 %
Egypt
The Egyptian Ferroalloys Company
24,4 %
20,4 %
20,4 %
Egyptian Chemical Industries KIMA
18,0 %
24,8 %
18,0 %
Všetky ostatné spoločnosti
24,4 %
20,4 %
20,4 %
Kazachstan
Všetky spoločnosti
33,9 %
37,1 %
33,9 %
Macedónska republika
Všetky spoločnosti
19,0 %
5,4 %
5,4 %
7.3. Záväzky
(175)
Vyvážajúci výrobca v Macedónskej republike ponúkol cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Týmto súhlasil, že bude predávať príslušný výrobok na úrovni alebo nad úrovňou ceny, ktorá vylučuje poškodzujúce účinky dumpingu, spôsobujúce ujmu. Spoločnosť bude Komisii taktiež poskytovať pravidelné a podrobné informácie týkajúce sa jej vývozu do Spoločenstva, aby Komisia mohla záväzok účinne monitorovať. Okrem toho, povaha výrobku, štruktúra spoločnosti a jej modely predaja sú také, aby sa minimalizovalo riziko obchádzania záväzku.
(176)
Aby sa Komisii a colným orgánom umožnilo ďalej účinne monitorovať dodržiavanie záväzkov zo strany spoločností, pri predložení žiadosti o prepustenie do voľného obehu príslušnému colnému orgánu podlieha oslobodenie od antidumpingového cla i) predloženiu faktúry súvisiacej so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe; ii) skutočnosť, že dovezený tovar je vyrobený, odoslaný a fakturovaný priamo uvedenou spoločnosťou prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve a iii) skutočnosť, že tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu vo faktúre súvisiacej so záväzkom. V prípade nesplnenia uvedených podmienok vzniká v čase prijatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu príslušné antidumpingové clo.
(177)
Ak Komisia podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia odvolá prijatie záväzku na základe porušenia, pričom uvedie konkrétne transakcie, a príslušné faktúry súvisiace so záväzkom vyhlási za neplatné, vzniká v čase prijatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu súvisiaceho s týmito transakciami colný dlh.
(178)
Dovozcovia by si mali byť vedomí, že ako bežné obchodné riziko môže v čase prijatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu vzniknúť colný dlh, aj v prípade, že záväzok ponúknutý výrobcom, od ktorého priamo alebo nepriamo nakupovali, bol prijatý zo strany Komisie.
(179)
Podľa článku 14 ods. 7 základného nariadenia by colné orgány mali bezprostredne informovať Komisiu vždy, keď zistia možné porušenie záväzku.
(180)
Z uvedených dôvodov sa ponuka cenového záväzku považuje za prijateľnú a príslušná spoločnosť bola informovaná o základných skutočnostiach, okolnostiach a povinnostiach, na ktorých sa prijatie zakladá.
(181)
V prípade porušenia alebo odvolania záväzkov alebo v prípade odvolania prijatia záväzku Komisiou sa antidumpingové clo, ktoré bolo uložené Radou v súlade s článkom 9 ods. 4, automaticky uplatňuje v zmysle článku 8 ods. 9 základného nariadenia.
8. UVEREJNENIE
(182)
S uvedenými dočasnými zisteniami sa oboznámia všetky zainteresované strany, ktoré budú vyzvané, aby písomne oznámili svoje stanovisko a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa zanalyzujú a v prípade, že budú opodstatnené, sa zohľadnia pred prijatím konečného rozhodnutia. Dočasné zistenia sa môžu opätovne prehodnotiť na účely konečných zistení,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia spadajúceho pod kódy KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90 s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Egypte, Kazachstane, Macedónskej republike a Rusku.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením výrobkov vyrobených uvedenými spoločnosťami je:
Krajina
Spoločnosť
Sadzba antidumpingového cla
(%)
Doplnkový kód Taric
Čínska ľudová republika
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd., Qipanjing Industry Park,
2,8
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd Xicha Village
33,7
A830
Všetky ostatné spoločnosti
35,5
A999
Egypt
The Egyptian Ferroalloys Company, Káhira
20,4
A831
Egyptian Chemical Industries KIMA, Káhira
18,0
A832
Všetky ostatné spoločnosti
20,4
A999
Kazachstan
Všetky spoločnosti
33,9
Macedónska republika
Silmak Dooel Export Import, Jegunovce
5,4
A833
Všetky ostatné spoločnosti
5,4
A999
Rusko
Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk and Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk
22,8
A834
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
18,8
A835
Všetky ostatné spoločnosti
25,5
A999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve podlieha poskytnutiu zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
Článok 2
1. Týmto sa prijíma záväzok, ktorý ponúkla spoločnosť Silmak Dooel Export Import.
2. Dovážené výrobky deklarované na prepustenie do voľného obehu, ktoré fakturuje spoločnosť Silmak Dooel Export Import, sú oslobodené od dočasného antidumpingového cla uloženého na základe článku 1 pod podmienkou, že:
-
sú vyrobené, odoslané a fakturované priamo uvedenou spoločnosťou prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve a
-
k tomuto dovozu je pripojená faktúra súvisiaca so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu, a
-
tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu vo faktúre súvisiacej so záväzkom.
3. Colný dlh vzniká v čase prijatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu:
-
ak sa stanoví, vzhľadom na dovoz uvedený v odseku 2, že jedna alebo viacero podmienok uvedených v tomto odseku nie je splnených, alebo
-
ak Komisia podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia odvolá prijatie záväzku nariadením alebo rozhodnutím, v ktorom uvedie konkrétne transakcie, a príslušné faktúry súvisiace so záväzkom sa vyhlásia za neplatné.
Článok 3
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu žiadať uverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo toto nariadenie prijaté, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany podať pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Článok 4
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
2. Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 28. augusta 2007