ROZHODNUTIE KOMISIE
z 20. októbra 2005
o štátnej pomoci uplatnenej Fínskom ako investičnej pomoci v prospech podniku Componenta
[oznámené pod číslom K(2005) 3871]
(Iba znenie vo fínskom a švédskom jazyku je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2006/900/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
vyzvala v súlade s uvedenými článkami zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky (1),
keďže:
I. KONANIE
(1)
Metalls Verkstadsklubb vid Componenta Alvesta AB, Švédsko oznámila Komisii listom z 10. marca 2004, že mesto Karkkila uzavrelo s Componentou Oyj sídliacou v meste Karkkila obchod, o ktorom má podozrenie, že zahŕňal štátnu pomoc. Na základe týchto informácií Komisia požiadala Fínsko, aby vec objasnilo. Fínsko predložilo Komisii listom z 22. júna 2004 požadované vysvetlenie.
(2)
Komisia oznámila listom z 19. novembra 2004 Fínsku svoje rozhodnutie začať konanie pre podozrenie z pomoci uvedené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES.
(3)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej komisie (2). Komisia požiadala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu.
(4)
Komisia nedostala od zúčastnených strán žiadne pripomienky.
II. PODROBNÝ POPIS POMOCI
(5)
Podnik Componenta Oyj, ďalej len „Componenta“ je medzinárodne pôsobiaci podnik v priemyselnom odvetví výroby a spracovania kovov, ktorého hlavný závod sa nachádza v Karkkile. Má výrobné závody vo Fínsku, Holandsku a Švédsku. Prevažná časť čistých tržieb podniku v roku 2004 vo výške 316 miliónov eur pochádzala zo severských krajín a strednej Európy. Koncern zamestnáva približne 2 200 pracovníkov.
(6)
Pomoc, ktorá je predmetom podozrenia, bola podniku Componenta poskytnutá v decembri 2003 a skladala sa z dvoch opatrení. Na jednej strane získala Componenta pomoc tým, že mesto Karkkila, ďalej len „Karkkila“, kúpilo 50 % akcií realitnej spoločnosti Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy, ďalej iba „KK“. Spoločnosť KK vlastnili na polovicu Karkkila a Componenta. Na druhej strane Karkkila poskytla spoločnosti KK bezúročnú pôžičku, ktorou KK splatila rovnako veľkú pôžičku, ktorú jej Componenta poskytla v roku 1996. Celková cena obchodu bola 2 383 276,50 eur (713 092,50 eur za akcie a 1 670 184 eur vo forme splátky pôžičky) (3).
(7)
Cena zaplatená za akcie vychádza z odhadovanej čistej hodnoty podniku (majetok po odpočítaní dlhov), ktorá bola vydelená dvoma, pretože Componenta vlastnila v KK 50 %. Keďže čistá hodnota KK bola vypočítaná na 1 495 918 eur, hodnota 50 %-ného podielu bola 747 958 eur. Cena akcií bola stanovená o niečo nižšie, na 713 092,50 eur.
(8)
V kúpnej zmluve medzi Karkkilou (kupujúci) a Componentou (predávajúci) sa navyše stanovilo toto:
a.
„Predávajúci sa zaväzuje uskutočniť v meste Karkkila rozširujúcu investíciu, ktorá je presnejšie definovaná v prílohe 1, a ktorá zvýši produkciu podniku Componenta Karkkila Oy. Odhaduje sa, že táto investícia prinesie v roku 2004 do Karkkily priamo 50 - 70 nových pracovných miest s plným pracovným úväzkom (v roku 2003 bol počet pracovných miest približne 130).
b.
Ak sa investícia predávajúceho do rozširovania, ktorá je definovaná v kúpnej zmluve, nezačne v roku 2004 spôsobom uvedeným v predchádzajúcom odseku, môže kupujúci podľa vlastného uváženia obchod zrušiť.“
(9)
V prílohe 1 kúpnej zmluvy sa stanovilo, že Componenta spojí funkcie dvoch zlievární koncernu (zlievárne v meste Alvesta vo Švédsku a zlievárne v Karkkile), že tieto dve jednotky prevádzkované na nízkom stupni využitia budú spojené, že treba uskutočniť analýzy, aby bolo možné rozhodnúť o umiestnení zlievárne a začať rokovania medzi stranou zamestnávateľa a stranou zamestnancov o ukončení činnosti zlievárne v Alveste alebo Karkkile, a že je nevyhnutné podrobne naplánovať novú zlieváreň a premiestnenie strojov z druhej zlievárne. Je preto zrejmé, že rozhodnutie bolo spojené s premiestnením výrobnej prevádzky z jednej lokality do inej lokality.
(10)
Podľa výročnej správy Componenty za rok 2004 bola zlieváreň v Alveste nachádzajúca sa vo Švédsku zavretá v máji 2004 a jej výroba a stroje boli presunuté do Karkkily. Podľa informácií získaných v podniku dosiahli náklady zapríčinené ukončením výroby vo Švédsku a investíciou realizovanou vo Fínsku spolu 13 miliónov eur.
(11)
Podľa Fínska sa obchod medzi Componentou a Karkkilou realizoval v súlade s trhovými podmienkami a neobsahoval žiadnu štátnu pomoc. Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí formálneho zisťovania však vyjadrila pochybnosť, či sa obchod medzi Karkkilou a Componentou uskutočnil v súlade s trhovými podmienkami. Konštatovala, že keď kúpna cena prevýšila trhovú hodnotu akcií, išlo o pomoc pre Componentu. Veľkosť pomoci by sa potom rovnala rozdielu, ktorý vznikne, keď sa od ceny 2,4 milióna eur, ktorú Karkkila zaplatila Componente, odpočíta cena, ktorú by bol ochotný zaplatiť za akcie súkromný investor.
(12)
Podľa Komisie boli vyššie uvedené podmienky kúpnej zmluvy navyše jasným znakom toho, že obchod sa neuskutočnil v súlade s trhovými podmienkami, a že išlo o náhradu za investície, ktoré Componenta realizovala na území Karkkily, a ktoré boli spojené so zavretím zlievárne v Alveste.
(13)
Po kúpe akcií KK, ktoré vlastnila Componenta, sa Karkkila rozhodla ukončiť činnosť KK a pozemky previesť na mesto.
III. PRIPOMIENKY FÍNSKA
(14)
Keďže jediným významným majetkom KK bol jej majetok vo forme pozemkov, Fínsko podrobnejšie zisťovalo, akým spôsobom boli pozemky, ktoré KK vlastnila, pri stanovení ceny akcií odhadnuté.
a.
Pri odhade parciel rodinných domov a parciel viacpodlažných a radových domov sa použili kritériá predaja pozemkov vo vlastníctve mesta. Podľa Fínska to zodpovedalo trhovej cene, alebo to bolo podhodnotené. Fínsko navyše predložilo kópiu listu registrovaného sprostredkovateľa nehnuteľností, v ktorom sa konštatuje, že trhová cena pozemkov rôznych typov v prepočte na štvorcový meter bola o niečo vyššia ako cena použitá v posudzovanom obchode.
b.
Pokiaľ ide o veľký pozemok nazývaný Asemansuo nachádzajúci sa v centre Karkkily Fínsko tvrdí, že nákupná cena sa vypočítala na základe nižšieho limitu povolenej ceny za stavebné pozemky schválené v územnom pláne. Nepredložilo však informácie o tom, ako sa stanovila cena za štvorcový meter.
c.
Nakoniec odhadnutá cena pozemkov určených na park vo výške 456 000 eur podľa sprostredkovateľa nehnuteľností zodpovedá trhovej cene.
(15)
Komisia požiadala Fínsko, aby odhadlo trhovú cenu pozemkov, ktoré KK vlastnila v okamihu uskutočnenia obchodu. Fínsko odpovedalo, že to nebolo potrebné, lebo Karkkila a Componenta požiadali sprostredkovateľa nehnuteľností, aby odhadol cenu pozemkov, ktoré boli predmetom obchodu podľa hodnoty podobných pozemkov, pre ktoré už bol trhový odhad vykonaný.
(16)
Fínsko odmieta tvrdenie Komisie, že by podmienka kúpnej zmluvy, podľa ktorej Karkkila kupuje akcie KK od Componenty iba s tým predpokladom, že Componenta bude investovať do nových výrobných prevádzok (tým, že presunie zlieváreň v Alveste vo Švédsku do Karkkily) bola znakom toho, že obchod nebol uskutočnený v súlade s trhovými podmienkami. Fínsko zdôvodnilo doložku tým, že nárast činností Componenty v Karkkile by bol v súlade so záujmami mesta, lebo by zvýšil jeho príjmy. Takisto by posilnil dopyt po nehnuteľnostiach, a preto by zvýšil hodnotu pozemkov, ktoré KK vlastní. V opačnom prípade by Karkkila nemala „potrebu“ obchod uskutočniť.
(17)
Fínsko odpovedalo Komisii, že Componenta sa neusilovala nájsť pre akcie iného kupca, lebo Karkkila mala predkupné právo na akcie za trhovú cenu v prípade, ak by Componenta chcela svoje akcie v KK predať.
(18)
Pokiaľ ide o pôžičku, Fínsko potvrdzuje, že splatenie akcionárskej pôžičky Componenty novými prostriedkami, ktoré Karkkila poskytla KK, bolo pevnou súčasťou obchodu s akciami medzi Karkkilou a Componentou a že „celková kúpna cena“ sa skladala z ceny zaplatenej za akcie a zo splatenia pôžičky.
(19)
Pokiaľ ide o túto skutočnosť, Fínsko tvrdí, že pôžička bola poskytnutá v súlade s trhovými podmienkami, pretože celková suma získaná vo forme ceny zaplatenej za akcie a pôžičky, teda 2,37 miliónov eur, predstavovala menej ako polovicu trhovej hodnoty KK. Fínsko ďalej tvrdí, že hospodárska situácia KK sa od roku 1996, keď Componenta poskytla KK pôžičku zlepšila.
IV. HODNOTENIE POMOCI
(20)
Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o založení ES pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo môže narušiť hospodársku súťaž tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, ak ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vplyv na obchod medzi členskými štátmi nastane, ak podnik, ktorý získal pomoc vykonáva hospodársku činnosť, ktorej súčasťou je obchod medzi členskými štátmi.
(21)
Súčasťou činností Componenty je obchod medzi členskými štátmi. To znamená, že pomoc poskytnutá tomuto podniku by patrila do oblasti, na ktorú sa vzťahuje článok 87 ods. 1 Zmluvy o založení ES. Hospodárska pomoc poskytnutá regionálnymi a miestnymi orgánmi je súčasťou štátnych prostriedkov (4).
(22)
V rozhodnutí o začatí formálneho zisťovania Komisia konštatovala, že výška pomoci je rozdiel, ktorý vznikne, keď sa od kúpnej ceny 2,37 miliónov eur odpočíta cena, ktorú by bol ochotný za akcie zaplatiť súkromný investor.
(23)
Komisia konštatuje, že celková kúpna cena sa skladala z dvoch častí. Na jednej strane získala Componenta za akcie 0,7 milióna eur v hotovosti a na druhej strane jej vrátili 1,67 milióna eur, ktoré poskytla ako pôžičku KK. Spolu získala Componenta z obchodu 2,37 miliónov eur. Obe tieto časti sa posudzujú samostatne.
(24)
Komisia konštatuje, že Componenta by mohla ako alternatívny krok preložiť svoju zlievárenskú činnosť z Karkkily do Alvesty. Je teda pochopiteľné, že Karkkila mohla mať obavy z možnosti, že stratí výrobné prevádzky, a teda pracovné miesta.
(25)
Môže byť pravdou, že dopyt po pozemkoch by sa zvýšil, ak by veľký zamestnávateľ v meste svoje aktivity rozšíril namiesto toho, aby ich znížil. Skutočnosť, že nákup akcií a poskytnutie pôžičky KK boli v zmluve spojené s investičným rozhodnutím Componenty a že mesto malo dokonca právo zrušiť celý obchod, ak by Componenta sľúbené investície v Karkkile neuskutočnila svedčí o tom, že rozhodnutie mesta uzavrieť obchod s Componentou nebolo založené iba na trhovej hodnote KK, ale mali naň vplyv aj ďalšie faktory.
(26)
Podľa zásady investora pôsobiaceho v trhovej ekonomike, ktorú potvrdil Súdny dvor európskych spoločenstiev, investor pôsobiaci v trhovej ekonomike berie pri prijímaní rozhodnutia do úvahy očakávaný výnos, neberúc do úvahy žiadne spoločenské ani oblastné, politické a rezortné hľadiská. Keďže investícia Componenty do novej výrobnej prevádzky bola bezprostredným predpokladom na uskutočnenie skúmaného obchodu, možno usudzovať, že činnosť Karkkily nezodpovedala zásade investora pôsobiaceho v trhovej ekonomike. Ak by sa pristúpilo na to, že zvýšenie daňových príjmov a všeobecného blahobytu v meste patrí medzi faktory, ktoré investor pôsobiaci v trhovej ekonomike zohľadňuje, úloha mesta ako verejného orgánu a úloha KK ako obchodného vlastníka by sa zmiešali.
(27)
Komisia ďalej uvádza, že mestské zastupiteľstvo Karkkily na svojom zasadaní 1. septembra 2003 konštatovalo, že obchod uzavretý s Componentou je priamo spojený s rozhodnutím Componenty investovať v Karkkile, a že keď Karkkila kúpi akcie KK, Componenta bude mať potrebné prostriedky na uskutočnenie investície do zlievárne v Karkkile.
(28)
Tieto okolnosti podporujú ďalej uvedený záver Komisie, že obchod nebol uskutočnený v súlade s trhovými podmienkami.
(29)
Cena zaplatená za akcie KK tvorí časť obchodu medzi Karkkilou a Componentou. Pokiaľ ide o cenu zaplatenú za akcie, treba skúmať, či zodpovedala trhovým podmienkam.
(30)
Fínsko zdôvodnilo cenu akcii KK čistou hodnotou majetku KK. V skúmanom obchode však nejde o predaj nehnuteľnosti ako taký, ale o získanie akcií podniku. Investor pôsobiaci v trhovej ekonomike by pri uskutočňovaní takejto investície použil ako základ na odhad trhovej ceny hlavne výnos, ktorý by bolo možné od investície očakávať. To vyplýva z toho, že investor pôsobiaci v trhovej ekonomike investuje kvôli ziskom, teda kvôli výnosu, ktorý možno od investície očakávať. Investor pôsobiaci v trhovej ekonomike by preto zohľadnil očakávaný ročný výnos akcií a investovaného kapitálu s cieľom zistiť, či od investície možno očakávať primeraný výnos v porovnaní s inými alternatívami investovania.
(31)
Podľa výsledkov za niekoľko posledných rokov bol výnos investície do KK zjavne negatívny. Pritom nevidno znaky zlepšovania situácie ani v budúcnosti. Fínsko nepredložilo taký plán obchodnej činnosti KK, podľa ktorého by sa plánovali opatrenia na zlepšenie rentability, a Fínsko ani netvrdilo, že by Karkkila očakávala zlepšenie ziskov a výnosov.
(32)
Negatívne výsledky vyplývajú z toho, že KK bola zjavne v ťažkostiach, dopyt po jej pozemkoch bol slabý a príjmy získavané z jej pozemkov boli nízke. Podnik zaznamenal v posledných štyroch rokoch straty, jeho tržby boli mimoriadne nízke, nebol schopný vyplatiť dividendy a nachádzal sa v neistej ekonomickej situácii. Zároveň možno dodať, že táto ťažká hospodárska situácia pokračovala, hoci sa podniku poskytli bezúročné pôžičky. Keby bol financoval svoju činnosť bežnými úročenými pôžičkami, bola by situácia ešte horšia. Na základe predchádzajúcich skúseností a na základe skutočnosti, že zlepšenie hospodárskej situácie podniku sa nejavilo ako možné, by investor pôsobiaci v trhovej ekonomike nemohol očakávať žiadny výnos z investície, ak by nakúpil akcie KK. Na základe toho Komisia zastáva názor, že hodnota akcií KK sa rovnala nule.
(33)
Tento záver potvrdzuje skutočnosť, že činnosť KK bola vo veľkej miere financovaná dvoma bezúročnými akcionárskymi pôžičkami, ako sa vysvetlilo vyššie. To znamená, že pri prevode akcií na nového vlastníka sa mali spolu s nimi previesť aj bezúročné pôžičky, s čím by investor pôsobiaci v trhovej ekonomike nesúhlasil, ako sa vysvetľuje ďalej.
(34)
Ako bolo uvedené, rozhodujúcim faktorom je dlhodobý očakávaný výnos, ktorý sa môže líšiť od skutočného výnosu predchádzajúcich rokov. Investor pôsobiaci v podmienkach trhovej ekonomiky by však zohľadnil aj predchádzajúce výsledky. Pokiaľ ide o očakávaný výnos, rozhodujúcou okolnosťou je, či by bolo primerané očakávať, že KK dosiahne dostatočné príjmy predajom a prenájmom parciel. To súvisí s definovaním celkovej hodnoty nehnuteľnosti, ako sa uvádza ďalej.
(35)
Fínsko vysvetlilo, že ako základ pre odhad akcií sa použila hodnota pozemkov, ktoré vlastnila KK. Je pravda, že aj investor pôsobiaci v trhovej ekonomike zohľadní pri svojom rozhodovaní čistú hodnotu majetku. Zdôvodnenia predložené Fínskom, ktoré sa týkajú odhadu akcií, sú stručne uvedené v tejto tabuľke:
Tabuľka 1
Hodnota KK: podľa Fínska:
Typ pozemku
Hodnota podľa Fínska (v euro)
Parcely rodinných domov
1 031 565
Parcely radových a viacpodlažných domov
1 136 849
Asemansuo
2 358 158
Parky a verejné priestranstvá
491 738
Ostatné plochy (Haapala)
49 678
Celková hodnota pozemkov
5 067 988
Vlastný účtovný kapitál KK
- 231 595
Dlhy KK
-3 340 475
Čistá hodnota KK
1 495 918
50 % čistej hodnoty KK
747 959
Cena, ktorú zaplatilo mesto
713 092
Pomoc
0
(36)
Oznámenie Komisie o pomoci, ktorá je súčasťou obchodov uskutočňovaných verejnými orgánmi a týkajúcich sa pozemkov a budov (5) nemožno použiť priamo, lebo predmetom obchodu nie sú jednotlivé nehnuteľnosti, ale akcie podniku. Oznámenie však možno použiť v tomto prípade analogicky, keďže oznámenie Komisie, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby do obchodov s pozemkami medzi verejnými a súkromnými podnikmi nebola zahrnutá pomoc, sa týka rovnako predaja, ako aj nákupu pozemkov uskutočňovaného verejnými podnikmi, a keďže Fínsko v tomto prípade tvrdí, že odhad akcií vychádzal z hodnoty pozemkov. Podľa oznámenia v prípade, že sa predaj uskutoční bez bezpodmienečného konania v rámci verejnej súťaže, musia jeden alebo niekoľkí nezávislí odhadcovia pred predajom vypracovať nezávislý odhad na potvrdenie trhovej ceny podľa všeobecne schválených trhových parametrov a noriem na odhadovanie.
(37)
Komisia konštatuje, že hodnota pozemkov nebola definovaná na základe bezpodmienečného konania v rámci verejnej súťaže. Odhad mal preto vypracovať nezávislý odhadca. Je potrebné položiť si otázku, či odhad vypracovaný Fínskom zodpovedá takémuto nezávislému odhadu. Komisia v prvom rade konštatuje, že v stručnom vyhlásení sprostredkovateľa nehnuteľností, ktoré Fínsko predložilo, sa jasne neuvádza, že sa týka odhadu pozemkov vlastnených KK. Význam tohto vyhlásenia bude ďalej vyhodnotený podrobnejšie.
(38)
Pokiaľ ide o túto skutočnosť, Komisia konštatuje, že pozemky vlastnené KK boli odhadnuté rozličným spôsobom v závislosti od typu pozemku (parcely rodinných domov, parcely radových a viacpodlažných domov, oblasť Asemansuo ako aj parky a verejné plochy). Tieto rôzne typy pozemkov sa analyzujú samostatne.
(39)
Odhad parciel rodinných domov vychádzal z úradnej ceny za štvorcový meter, ktorú používala Karkkila, a ktorá bola v prípade parciel rodinných domov 10,19 eur/m2. Komisia konštatuje, že to bola maloobchodná cena, teda cena, za ktorú mesto predávalo parcely jednotlivým kupcom. Fínsko predložilo aj posudok znalca v odbore nehnuteľností týkajúci sa cien za štvorcový meter pre pozemky rôznych typov v Karkkile (ceny inkasované od konečných zákazníkov, teda v tomto prípade takisto maloobchodné ceny). Znalec konštatoval, že ceny za štvorcový meter takýchto parciel v roku 2003 kolísali medzi 9,43 eur a 14,76 eur, a že cena, ktorú používala Karkkila, sa blížila k trhovej cene parciel bez toho, aby toto svoje vyjadrenie nejakým spôsobom upresnil.
(40)
Komisia však konštatuje, že o hodnote parciel rodinných domov, ktoré vlastnila KK nebol vypracovaný skutočný externý odhad. Nebola odhadnutá ani veľkoobchodná cena parciel. Podľa názoru Komisie je jasné, že hodnota parciel v maloobchode je o poznanie vyššia, ako pri predávaní rozsiahlych plôch pozemkov (ako v tomto prípade, kde KK vlastnila napríklad 80 parciel na rodinné domy), ktoré kupec nemá v úmysle použiť sám, ale chce ich neskôr ďalej predať.
(41)
Odhad, v ktorom sa odhadovaná maloobchodná hodnota pozemku istého typu jednoducho vynásobila celkovým množstvom pozemkov vlastnených KK, preto obsahuje dve chyby. Po prvé, neodhadujú sa určité konkrétne pozemky, a po druhé, odhad neukazuje, koľko by bol ochotný zaplatiť investor pôsobiaci v trhovej ekonomike, ktorý by naraz kupoval všetky pozemky v okamihu uskutočnenia obchodu, keby osobitne zohľadnil obmedzenosť trhu takýchto parciel.
(42)
Pokiaľ ide o parcely radových a viacpodlažných domov, ktorých hodnota bola oznámená vo výške 1 136 849 eur, Fínsko odkazuje na odhad, ktorý vypracoval znalec v odbore nehnuteľností. Komisia konštatuje, že podľa odhadu znalca v odbore nehnuteľností je hodnota parciel radových domov 70 - 80 eur/štvorcový meter podlažia a v prípade viacpodlažných domov je to 60 - 75 eur/štvorcový meter podlažia. Hodnota, ktorú použilo Fínsko, bola v prípade parciel radových domov 74,02 eur/štvorcový meter podlažia a v prípade viacpodlažných domov 79,56 eur/štvorcový meter podlažia. Tieto čísla sa teda nachádzajú v intervale hodnôt, ktoré uviedol znalec v odbore nehnuteľností, alebo o niečo nad ním. Znalec navyše zdôrazňuje, že podobných obchodov sa v posledných rokoch uskutočnilo iba niekoľko, a že dopyt je naďalej nízky.
(43)
Komisia konštatuje, že v prípade parciel použiteľných na takéto účely sa javí, že znalec uvádza maloobchodnú a nie veľkoobchodnú cenu, ktorá je tou cenou, ktorú by investor pôsobiaci v trhovej ekonomike zaplatil, keby kúpil celú plochu pozemkov naraz. Keďže znalec zdôrazňuje, že dopyt po pôde tohto typu je naďalej nízky, Komisia zastáva názor, že aj veľkoobchodná cena pôdy tohto typu bola v okamihu uskutočnenia obchodu zreteľne nadhodnotená.
(44)
Spôsob definovania odhadu trhovej hodnoty pozemku nachádzajúceho sa v centre mesta (Asemansuo) nie je známy. Dotyčný pozemok zodpovedá približne polovici odhadovanej hodnoty (2 358 158 eur) pozemkového majetku KK. Fínsko používa hodnotu vzťahujúcu sa na štvorcový meter, ktorý má byť zastavaný (79,56 eur), a túto hodnotu násobí plochou pozemku, na ktorý existuje stavebné právo (29 640 m2). Sprostredkovateľ nehnuteľností, ktorého Fínsko uvádza, však odhadol hodnotu tejto pôdy na 50 eur za štvorcový meter, ktorý má byť zastavaný, takže dospejeme k hodnote 1 480 200 eur. Rozdiel medzi týmito dvoma odhadmi je 877 958 eur. Keďže ide o veľkú jednoliatu plochu pozemkov, možno predpokladať, že odhad znalca v odbore nehnuteľností týkajúci sa Asemansuo predstavoval maloobchodnú cenu, a Komisia teda môže považovať hodnotu uvedenú znalcom v odbore nehnuteľností za hodnovernú. Fínsko žiadnym spôsobom nevysvetlilo markantný rozdiel v porovnaní s posudkom znalca.
(45)
Komisia spochybňuje, že by sa mala pôde určenej na parkové využitie a ako verejné priestranstvo, pre ktorú bola uvedená hodnota 491 738 eur, pripisovať nejaká vysoká hodnota, pretože z tejto pôdy, ktorú nemožno výnosne využívať, sa nezíska výnos a ani investor pôsobiaci v trhovej ekonomike by za ňu nebol ochotný zaplatiť významnú sumu.
(46)
Na základe uvedených skutočností Komisia zastáva názor, že pozemky vlastnené KK neboli ocenené správne a ich ocenenie sa neriadilo kritériami posudzovania zodpovedajúcimi oznámeniu Komisie o štátnej pomoci, ktorá je súčasťou obchodov s pozemkami a budovami, ktoré uskutočňujú verejné orgány.
(47)
Už len na základe precenenia Asemansuo klesne celková hodnota pozemkov vlastnených KK, a teda hodnota tohto podniku, ak ju počítame na základe majetku z 876 158 eur na 619 760 eur.
(48)
Komisia navyše zastáva názor, že hodnota parciel rodinných domov, radových a viacpodlažných domov, ako aj verejných priestranstiev a parkových plôch bola ocenená príliš vysoko, pretože odhad vychádzal z dvoch vyššie uvedených chýb, inak povedané, z toho, že hodnota príslušných pozemkov nebola odhadnutá a z toho, že hodnota nezodpovedala cene, ktorú by dostal investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve v okamihu uskutočnenia obchodu pri predaji celej plochy pozemkov naraz. Podľa Fínska bola celková hodnota týchto pozemkov 2 660 152 eur. Komisia zastáva názor, že tieto pozemky boli precenené o viac ako 619 760 eur. Táto hodnota by bola zostatkovou čistou hodnotou KK po korektúre príliš nadhodnotená z hodnoty Asemansuo, ku ktorej sa dospelo na základe fínskeho spôsobu výpočtu. Z toho vyplýva, že aj podľa tohto spôsobu výpočtu hodnoty akcií bola cena, ktorú Karkkila zaplatila za akcie KK v celom rozsahu, pomocou pre Componentu.
Tabuľka 2
Odhad Komisie pokiaľ ide o pomoc spojenú s cenou akcii KK
eur
Čistá hodnota KK podľa Fínska
1 495 918
Zníženie vychádzajúce z odhadu týkajúceho sa Asemansuo, ktorý vypracoval znalec v odbore nehnuteľností
876 158
Odhadovaná čistá hodnota KK po tejto korektúre
619 760
Precenenie iných pozemkov podľa Komisie
najmenej 619 760
Čistá hodnota KK na základe hodnoty majetku
0
(49)
Keďže investor kupujúci akcie KK nemohol očakávať výnos zo svojho kapitálu a keďže pozemky boli precenené, Komisia usudzuje, že čistá hodnota akcií KK bola nula eur. Componenta sa navyše ani nepokúsila nájsť pre akcie KK, ktoré vlastnila, iného kupca. Aj táto okolnosť ukazuje, že Karkkila zaplatila viac ako trhovú cenu, pretože aspoň úsilie nájsť pre akcie iného kupca by poskytlo možnosť definovať ich trhovú cenu.
(50)
Komisia preto usudzuje, že na základe toho, aká bola definovaná hodnota KK ako podniku a hodnota pozemkov, ktoré vlastnila, boli akcie KK v okamihu prevodu vlastníctva k týmto akciám bezcenné, a že cena, ktorú Karkkila za akcie KK zaplatila (713 092 eur), bola v celom svojom rozsahu pomocou pre Componentu.
(51)
Ak však Fínsko môže napriek tomu predložiť dôkazy o tom, že by vyššie opísané precenenie pozemkov bolo nižšie ako 619 760 eur, bolo by možné zodpovedajúcim spôsobom znížiť pomoc, ktorá tvorila súčasť obchodu. Takéto dôkazy by museli byť založené na presnom odhade vypracovanom nezávislým odhadcom. Odhadcom musí byť osoba s dobrou povesťou, ktorá zložila príslušnú skúšku alebo absolvovala akademické vzdelanie alebo má inú tomu zodpovedajúcu kvalifikáciu a má dostatočné skúsenosti a schopnosti vykonať odhad dotyčných pozemkov a budov v dotyčnej oblasti. V odhade by bolo treba objasniť veľkoobchodnú cenu pozemkov vlastnených KK v okamihu uskutočnenia obchodu, teda koľko by KK mohla získať, keby sa všetky jej pozemky predali v danom okamihu v súlade s trhovými podmienkami.
(52)
Ako druhú časť obchodu medzi Karkkilou a Componentou poskytla Karrkila KK bezúročnú pôžičku 1,67 milióna eur, ktorou KK obratom splatila pôžičku, ktorú jej Componenta poskytla v roku 1996. KK boli v roku 1996 poskytnuté dve rovnako veľké pôžičky za rovnakých podmienok. Prvú z nich poskytla Karkkila a druhú Componenta. Tieto pôžičky boli poskytnuté, lebo KK nebola v danej chvíli schopná splatiť svoje záväzky súkromným veriteľom. Celková výška týchto pôžičiek predstavovala 3,34 miliónov eur.
(53)
Fínsko tvrdí, že hospodárska situácia KK bola v roku 2003 dobrá. Okrem iného odkazuje na poznámku pod čiarou obsiahnutú vo výročnej správe KK za rok 2003, v ktorej sa uvádza, že aktuálna hodnota pozemkov, ktoré KK vlastní, je podľa odhadu 5 052 459 eur, teda o 1 971 845 eur vyššia ako účtovná hodnota týchto pozemkov. Ako sa uvádza v predchádzajúcej časti, podľa odhadu Komisie tomu hodnota pozemkov KK nezodpovedala.
(54)
Vo výročných správach KK za roky 2001 - 2003 sa uvádzajú tieto kľúčové údaje:
(Výška v euro)
Príjmy z predaja
Výsledok
Hotovosť (na konci roka)
Vlastný kapitál (na konci roka)
2000
19 883
-14 817
94 147
- 207 052
2001
25 127
-16 180
65 576
- 223 233
2002
50 015
-1 879
53 425
- 225 113
2003
48 044
-6 481
28 256
- 231 595
(55)
Z tejto tabuľky je zrejmé, že dopyt po pozemkoch bol v príslušných štyroch rokoch mimoriadne malý. Takisto z nej vidno, že podnik získava mimoriadne málo príjmov z predaja alebo prenájmu svojich pozemkov. Je tiež zrejmé, že hotovostné prostriedky podniku sa končili, a že stav jeho ročnej závierky bol nepriaznivý, keďže vlastný kapitál bol neustále záporný. Navyše možno konštatovať, že hlavné financovanie podniku - pôžičky od Karkkily a Componenty, ktorých celková výška bola 3,34 miliónov eur - bolo bezúročné. Keby bol na pôžičky použitý zvyčajný úrok, jeho hospodárska situácia by bola oveľa horšia.
(56)
Na základe týchto informácií Komisia nesúhlasí s vyhláseniami Fínska, podľa ktorých bola hospodárska situácia KK dobrá.
(57)
Je potrebné preskúmať, či by KK bola schopná splatiť Componente pôžičku bez opatrenia, ktoré prijala Karkkila.
(58)
Komisia v prvom rade konštatuje, že na záchranu KK jej boli v roku 1996 poskytnuté dve rovnako veľké bezúročné pôžičky. Jednu z nich poskytla Componenta a druhú Karkkila. Tieto pôžičky poskytli KK zreteľnú výhodu. Investor pôsobiaci v trhovej ekonomike, ktorý by poskytol takúto pôžičku, by žiadal, aby sa pôžičky splácali v rovnako veľkých splátkach obidvom poskytovateľom pôžičiek. Preto by bolo potrebné pôžičky splatiť - čiastočne alebo úplne - v rovnakom pomere obidvom poskytovateľom pôžičiek (Componenta a Karkkila), aby nebola poskytnutá výhoda jednému alebo druhému poskytovateľovi pôžičky.
(59)
Keďže v posudzovanom obchode bola Componente pôžička, ktorú poskytla, splatená v plnej výške, treba posúdiť, či by KK bola schopná splatiť za bežných trhových podmienok okrem pôžičky od Componenty aj pôžičku od Karkkily. Tak sa možno ubezpečiť, že Componenta nebola zvýhodnená. Ide teda o to, či by KK bola schopná získať na trhu 3,34 miliónov eur na splatenie svojich akcionárskych pôžičiek.
(60)
Keby KK nebola financovaná bezúročnými pôžičkami, ale keby bola musela zaplatiť zo svojich pôžičiek vo výške 3,34 miliónov eur úrok, ktorý je na trhu bežný, jej ročné úrokové platby by predstavovali najmenej 265 000 eur. Tento výpočet vychádza z referenčného úroku Komisie v roku 2003, ku ktorému sú pripočítané 4 percentné body, ako je praxou Komisie v prípade, keď ide o podnik nachádzajúci sa v ťažkostiach (3,95 % + 4 % = 7,59 % x 3,4 miliónov).
(61)
Keď sa vezmú do úvahy príjmy podniku za posledné roky a jeho pokladničná situácia, KK by musela rýchle zvýšiť svoje ročné príjmy, aby mohla zaplatiť úroky z úročenej pôžičky v tejto výške. Keďže z pozemkov sa nezískali príjmy z prenájmu alebo sa ich získalo iba málo, KK by bola mohla zaplatiť úroky svojich pôžičiek iba rýchlym zvýšením predaja parciel.
(62)
Keďže podľa znalca v odbore nehnuteľností bol dopyt po väčšej časti parciel vlastnených KK (parcely radových a viacpodlažných domov) malý, a ani pozemok Asemansuo nebol pripravený na použitie, nezdá sa byť pravdepodobné, že by KK bola bývala schopná prekvapivo citeľne zvýšiť svoje ročné príjmy.
(63)
Ešte dôležitejšie je, že takéto obchody s pozemkami, ktorých cieľom bolo zaplatenie úrokov z pôžičky, by znamenali, že podnik by sa vzdal svojho najdôležitejšieho majetku iba kvôli zaplateniu úrokov. Ak by KK musela predať pôdu za najmenej 300 000 eur za rok, aby mohla zaplatiť úroky a pokryť isté minimálne správne náklady, nezostal by jej napríklad o 10 rokov prakticky žiadny majetok, ale mala by naďalej dlh 3,34 miliónov eur.
(64)
Komisia preto usudzuje, že aj na základe jednoduchého výpočtu je zrejmé, že KK by nebola mohla nahradiť svoje dve bezúročné pôžičky pôžičkou s úrokom bežným na trhu. Kvôli hospodárskej situácii KK nie je pravdepodobné ani to, že by mohla získať menšiu pôžičku zodpovedajúcu trhovým podmienkam, ktorou by mohla splatiť časť bezúročných pôžičiek.
(65)
Komisia usudzuje, že opatrenie, v rámci ktorého KK získala od Karkkily bezúročnú pôžičku vo výške 1,67 milióna eur, ktorú obratom použila na splatenie pôžičky, ktorú získala od Componenty, sa neriadilo zásadou investora pôsobiaceho v trhovej ekonomike a je štátnou pomocou pre Componentu.
(66)
Na základe informácii predložených Fínskom bola výška pomoci v posudzovanom obchode vyplatená Componente v celej sume. Táto pomoc sa skladá z ceny zaplatenej za akcie KK (713 092,50 eur) a z pôžičky poskytnutej KK (1 670 184 eur), ktorou mohla splatiť pôžičku poskytnutú Componentou. Celková výška pomoci je teda 2 383 276,50 eur. Ak by však Fínsko mohlo predložiť dôkazy o tom, že by precenenie pozemkov vyššie opísaným postupom bolo nižšie ako 619 760 eur, bolo by možné pomoc (713 092,50 eur), ktorá tvorila súčasť obchodu s akciami, zodpovedajúcim spôsobom znížiť.
(67)
Komisia konštatuje, že pochybnosti, ktoré uviedla, a ktoré sa týkajú toho, či sa obchod medzi Karkkilou a Componentou uskutočnil v súlade s trhovými podmienkami sa potvrdili a Componenta získala pomoc vo výške 2 383 276,50 eur.
(68)
Komisia takisto konštatuje, že táto štátna pomoc bola v rozpore s pravidlami, pretože Komisii nebola oznámená.
(69)
Komisia ďalej konštatuje, že činnosť Componenty zahŕňa obchod medzi členskými štátmi, a že medzi štátne prostriedky sa počíta finančná pomoc poskytnutá regionálnymi a miestnymi orgánmi (6).
(70)
Komisia preto usudzuje, že pomoc, ktorej existencia bola preukázaná vyššie, patrí do oblasti pôsobnosti zákazu uvedeného v článku 87 ods. 1 Zmluvy o založení ES, pretože bola poskytnutá zo štátnych prostriedkov, ohrozuje hospodársku súťaž zvýhodnením niektorého podniku (Componenta) a má vplyv na obchod medzi členskými štátmi.
(71)
Z tohto zákazu možno uskutočniť výnimku iba vtedy, keď možno na pomoc uplatniť niektorú z výnimiek definovanú v článku 87 Zmluvy o založení ES. Keďže cieľom pomoci bolo financovať novú investíciu v Karkkile, Komisia posúdila, či bolo možné Componente poskytnúť regionálnu investičnú pomoc. Komisia usudzuje, že by to nebolo možné z dvoch dôvodov.
(72)
Po prvé, Karkkila sa nachádza na fínskej mape regionálnej pomoci na roky 2000-2006 mimo regiónov, ktoré sú potvrdené ako príjemcovia pomoci. Po druhé, Componenta nie je malý ani stredný podnik podľa kritérií posudzovania definovaných v prílohe I nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 (7) z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na štátnu pomoc malým a stredným podnikom. Obchodný obrat Componenty v roku 2003 bol 178 miliónov eur, kým obchodný obrat zodpovedajúci definícii malého a stredného podniku môže byť najviac 40 miliónov eur. Podnik mal v roku 2003 v priemere 1 595 pracovníkov, zatiaľ čo podľa kritérií posudzovania malých a stredných podnikov môže počet ich pracovníkov dosiahnuť najviac 250.
(73)
Komisia takisto usudzuje, že pomoc nemožno schváliť ani na základe žiadnej inej výnimky stanovenej v Zmluve o založení ES a najmä v jej článku 87. Preto je pomoc odporujúca pravidlám nezlučiteľná so spoločným trhom a je potrebné vrátiť ju naspäť aj s úrokmi.
V. ZÁVER
(74)
Komisia zastáva názor, že Fínsko realizovalo pomoc o celkovej výške 2 383 276,50 eur v rozpore s článkom 88 ods. 3. Mesto Karkkila, Fínsko, poskytlo podniku Componente Oyj pomoc v rozpore s pravidlami v dvoch častiach.
(75)
Prvú časť tvorí 713 092,50 eur a ide pri nej o cenu presahujúcu trhovú cenu zaplatenú Componente Oyj za akcie Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy, ktoré vlastnila. Túto sumu možno znížiť o odhadnutú teoretickú hodnotu KK, ak Fínsko predloží dôkazy, podľa ktorých bude vyššie opísané precenenie pozemkov menšie ako 619 760 eur.
(76)
Druhú časť tvorí 1 670 184 eur a Componenta Oyj ju získala prostredníctvom bezúročnej pôžičky poskytnutej Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy, pričom touto pôžičkou bola splatená rovnako vysoká pôžička Componente Oyj.
(77)
Pomoc je nezlučiteľná so spoločným trhom, a preto je potrebné vyžiadať ju naspäť aj s úrokmi od príjemcu pomoci, ktorým je Componenta Oyj.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc, ktorej výška predstavuje 2 383 276,50 eur, a ktorú Fínsko realizovalo ako cenu 713 092,50 eur zaplatenú mestom Karkkila podniku Componenta Oyj za akcie Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy a ako bezúročnú pôžičku 1 670 184 eur poskytnutú mestom Karkkila spoločnosti Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy, ktorou Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy splatila svoju rovnako vysokú pôžičku podniku Componenta Oyj, je nezlučiteľná so spoločným trhom.
Túto pomoc vo výške 713 092,50 eur možno znížiť, ak Fínsko predloží dôkazy, podľa ktorých vyššie opísané precenenie pozemkov bude menšie ako 619 760 eur. V takom prípade sa výška pomoci zníži o zodpovedajúcu doloženú hodnotu akcií Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy, ktoré boli predané mestu Karkkile.
Článok 2
1. Fínsko musí uskutočniť všetky potrebné opatrenia s cieľom vyžiadať naspäť pomoc uvedenú v článku 1 a vyplatenú príjemcovi pomoci Componente Oyj v rozpore s pravidlami.
2. Pomoc sa musí vyžiadať naspäť bezodkladne v súlade s postupmi vnútroštátneho práva, ak sa v nich umožňuje okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia.
3. Zo spätne vyžiadanej pomoci sa musí zaplatiť úrok odo dňa, od ktorého príjemca pomoci mohol pomoc využívať až do skutočného vrátenia späť.
4. Úrok sa musí vypočítať podľa ustanovení kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (8).
Článok 3
1. Fínsko musí do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia oznámiť Komisii už prijaté, ako aj plánované opatrenia na spätné vyžiadanie pomoci uvedenej v článku 1. Tieto informácie musí predložiť prostredníctvom formuláru v prílohe 1 k tomuto rozhodnutiu.
2. Fínsko musí do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predložiť aj doklady, z ktorých bude zrejmé, že podnik Componenta Oyj začal postupy pokiaľ ide o vrátenie pomoci.
Článok 4
Toto rozhodnutie je adresované Fínskej republike.
V Bruseli 20. októbra 2005