NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 390/2007
z 11. apríla 2007,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz peroxysíranov (persíranov) s pôvodom v Spojených štátoch amerických, Čínskej ľudovej republike a na Taiwane
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie
(1)
Dňa 31. mája 2006 Komisia dostala podnet týkajúci sa peroxysíranov (ďalej len „persírany“) s pôvodom v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“), Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a na Taiwane, ktorý v súlade s článkom 5 základného nariadenia podala CEFIC (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov zastupujúcich 100 % celkovej výroby persíranov v Spoločenstve.
(2)
Tento podnet obsahoval dôkazy o dumpingu a z toho vyplývajúcej značnej ujme, ktoré boli posúdené ako dostatočné na odôvodnenie začatia konania.
(3)
Konanie sa začalo 13. júla 2006 uverejnením oznámenia o začatí v Úradnom vestníku Európskej únie (2).
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(4)
Komisia oficiálne oznámila začatie konania výrobcom zo Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi, vyvážajúcim výrobcom z USA, ČĽR a Taiwanu, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a známym združeniam a zástupcom USA, ČĽR a Taiwanu. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí.
(5)
S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom z ČĽR predložiť žiadosť o trhovohospodársky prístup (ďalej len „THP“) alebo o individuálny prístup (ďalej len „IP“), ak si to želajú, Komisia zaslala formuláre žiadosti známym čínskym vyvážajúcim výrobcom a ďalším čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí. Šesť vyvážajúcich výrobcov spolu so svojimi prepojenými predajnými spoločnosťami, pokiaľ také boli, požiadalo o THP podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o IP, ak by sa pri prešetrovaní zistilo, že nespĺňajú podmienky pre THP.
(6)
Vzhľadom na zrejmý veľký počet vyvážajúcich výrobcov z ČĽR Komisia v oznámení o začatí uviedla, že pri tomto prešetrovaní by sa mohol použiť výber vzorky na stanovenie dumpingu a ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(7)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či výber vzorky bude potrebný, a v prípade že áno, vykonať výber vzorky, od všetkých vyvážajúcich výrobcov z ČĽR sa žiadalo, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom počas kalendárneho roka 2005, ako sa uvádza v oznámení o začatí.
(8)
Keďže na prešetrovaní spolupracovalo len šesť vyvážajúcich výrobcov, rozhodlo sa, že výber vzorky nie je potrebný.
(9)
Všetkým známym príslušným stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí, boli zaslané dotazníky. Vyplnené dotazníky prišli od šiestich vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, od dvoch z USA, od jedného z Taiwanu a od jedného výrobcu z analogickej krajiny, Turecka. Kompletne vyplnené dotazníky prišli aj od dvoch výrobcov zo Spoločenstva a dvaja dovozcovia spolupracovali formou predloženia vyplneného dotazníka. Okrem toho vyplnený dotazník neposkytol žiadny používateľ a žiadni iní používatelia nedodali Komisii žiadne informácie, ani sa v priebehu tohto prešetrovania neprihlásili.
(10)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala overovania v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia zo Spoločenstva
-
Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Nemecko,
-
RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Nemecko.
b)
Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR
-
Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanghaj, a jej prepojená obchodná spoločnosť Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Šanghaj,
-
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanghaj, a jej prepojená obchodná spoločnosť Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen,
-
Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui,
-
Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing,
-
Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji,
-
Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu.
c)
Vyvážajúci výrobcovia z USA
-
E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware,
-
FMC Corporation, Tonawanda, New York.
d)
Prepojený obchodník vo Švajčiarsku
-
DuPont De Nemours International SA, Ženeva.
e)
Vyvážajúci výrobcovia z Taiwanu
-
San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi.
(11)
Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým by nemusel byť udelený THP, overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny, v tomto prípade Turecka, sa uskutočnilo v priestoroch tejto spoločnosti:
Výrobca z Turecka
-
Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul.
3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(12)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy prebiehalo v období od 1. júla 2005 do 30. júna 2006 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy trvalo od 1. januára 2003 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(13)
Príslušný výrobok sú peroxysírany (persírany) s pôvodom v USA, ČĽR a na Taiwane (ďalej len „príslušný výrobok“). Príslušný výrobok je zvyčajne zaradený pod kódy KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kódy KN od 1. januára 2007).
(14)
Persírany sú biele kryštalické soli bez zápachu, pozostávajúce zo štyroch hlavných typov: persíran amónny (NH4)2S2O8, persíran sodný (Na2S2O8), persíran draselný (K2S2O8) a monopersíran draselný (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4).
(15)
Príslušný výrobok sa používa ako iniciátor alebo ako oxidačné činidlo v mnohých aplikáciách. Príkladom je jeho používanie ako iniciátora polymerizácie pri výrobe polymérov, ako leptadla pri výrobe dosiek s plošnými spojmi, vo vlasovej kozmetike, na odšlichtovanie textílií, pri výrobe papiera, ako čistiaci prostriedok na zubné protézy a ako dezinfekčné činidlo.
(16)
Jeden vyvážajúci výrobca z USA tvrdil, že monopersíran draselný (ďalej len „KMPS“) by sa nemal považovať za súčasť toho istého výrobku, lebo má iné chemické zloženie a štruktúru, iné konečné použitie a iných zákazníkov. Tvrdil tiež, že KMPS by sa predával za iné ceny ako ostatné druhy výrobku.
(17)
Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že napriek rozdielom v chemickom vzorci a čiastočne rozdielnym spôsobom použitia rôzne druhy príslušného výrobku majú všetky rovnaké základné chemické a technické vlastnosti a môžu sa používať na rovnaké základné účely. Uznáva sa, že nie všetky druhy sa používajú na všetky aplikácie, ale zistilo sa, že všetky sú navzájom zameniteľné aspoň v niektorých významných aplikáciách. Pokiaľ ide o rôznu cenovú úroveň, pripomína sa, že toto samotné nerozhoduje o tom, či niekoľko druhov výrobku predstavuje jeden jediný výrobok. Keďže sa zistilo, že všetky štyri druhy majú podobné vlastnosti a spoločné konečné použitie, tento argument sa musí odmietnuť. Vzhľadom na to sa na účely tohto konania všetky štyri druhy predbežne považujú za jediný výrobok.
2. Podobný výrobok
(18)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že základné fyzikálne a technické vlastnosti persíranov, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Spoločenstva v Spoločenstve, persíranov, ktoré sa vyrábajú a predávajú na domácich trhoch USA, ČĽR a Taiwanu, a persíranov, ktoré sa dovážajú so Spoločenstva z týchto krajín, ako aj tých, ktoré sa vyrábajú a predávajú v Turecku, analogickej krajine, sú rovnaké a že tieto výrobky majú rovnaké použitie.
(19)
Predbežný záver je teda taký, že tieto výrobky sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Všeobecná metodika
(20)
Všeobecná metodika uvedená ďalej sa uplatnila pri všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcoch z USA a Taiwanu, ako aj pri spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcoch, ktorým sa udelil THP. V prezentácii zistení o dumpingu za každú z príslušných krajín sa preto uvádzajú len záležitosti špecifické pre každú vyvážajúcu krajinu.
1.1. Normálna hodnota
(21)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia v súvislosti s každým vyvážajúcim výrobcom najprv skúmala, či je domáci predaj príslušného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja tvorí 5 % alebo viac z celkového zodpovedajúceho predaja na vývoz do Spoločenstva.
(22)
Komisia následne určila tie druhy výrobku, ktoré na vnútroštátnom trhu predávajú spoločnosti s celkovo reprezentatívnym domácim predajom a ktoré sú zhodné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.
(23)
Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Spoločenstva.
(24)
Komisia následne skúmala, či sa domáci predaj každého druhu persíranu, ktorý predáva na vnútroštátnom trhu v reprezentatívnych množstvách každá spoločnosť v každej vyvážajúcej krajine, môže považovať za uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Robilo sa to stanovením podielu ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom za každý vyvážaný druh výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, a to takto:
(25)
Ak objem predaja jedného druhu výrobku, ktorý sa predal za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa alebo vyššiu, ako sú vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % z celkového objemu predaja tohto druhu a ak vážená priemerná cena tohto druhu sa rovnala alebo bola vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov tohto druhu, ktoré sa uskutočnili počas OP, bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové alebo nie.
(26)
Ak objem ziskového predaja jedného druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny, vypočítanej ako vážený priemer ziskových predajov iba tohto druhu, ak tieto predaje tvorili 10 % alebo viac z celkového objemu predaja tohto druhu.
(27)
Ak objem ziskového predaja každého druhu výrobku predstavoval menej ako 10 % z celkového objemu predaja tohto druhu, usúdilo sa, že tento konkrétny druh sa predával v nedostatočných množstvách na to, aby domáca cena poskytla vhodný základ pre stanovenie normálnej hodnoty.
(28)
Ak sa domáce ceny určitého druhu výrobku, ktorý predával vyvážajúci výrobca, nedali použiť na stanovenie normálnej hodnoty, musela sa uplatniť iná metóda. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia Komisia namiesto toho vypočítala vytvorenú normálnu hodnotu nižšie opísaným spôsobom.
(29)
Normálna hodnota sa vytvorila tak, že k výrobným nákladom každého vývozcu na každý vyvážaný druh, po úprave v prípade potreby, sa pripočítala primeraná suma za predajné, všeobecné a administratívne výdavky (ďalej len „PVA“) a primerané ziskové rozpätie.
(30)
Vo všetkých prípadoch sa PVA a zisk stanovili podľa metód ustanovených v článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Na tento účel Komisia skúmala, či vzniknuté PVA a realizovaný zisk každého príslušného vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu predstavujú spoľahlivé údaje.
1.2. Vývozná cena
(31)
Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(32)
Ak sa predaj na vývoz uskutočňoval prostredníctvom prepojených dovozcov so sídlom v Spoločenstve, vývozná cena sa vytvorila podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú boli dovezené výrobky prvýkrát ďalej predané nezávislému kupujúcemu, a táto bola riadne upravená vzhľadom na všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom, ako aj na primerané rozpätie na PVA náklady a zisk. Na to sa použili vlastné PVA náklady neprepojených dovozcov. Ziskové rozpätie sa stanovilo na základe informácií od spolupracujúcich neprepojených dovozcov.
(33)
Ak sa predaj na vývoz uskutočnil prostredníctvom prepojeného obchodníka so sídlom mimo Spoločenstva, vývozná cena sa stanovila na základe ceny prvého ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.
1.3. Porovnanie
(34)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa robilo na základe ceny zo závodu.
(35)
V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
1.4. Dumpingové rozpätie
(36)
Ako sa už uviedlo, dumpingové rozpätia sa podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia stanovili na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty podľa druhu výrobku a váženej priemernej vývoznej ceny podľa druhu výrobku.
(37)
Na stanovenie dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa najprv určila úroveň nespolupráce. Na tento účel sa objem vývozu do Spoločenstva, ktorý nahlásili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, porovnal so zodpovedajúcimi štatistickými údajmi o dovoze Eurostatu.
(38)
Keďže úroveň spolupráce v USA a na Taiwane bola vysoká (prakticky 100 %) a keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca z týchto krajín by úmyselne nespolupracoval, považovalo sa za vhodné stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z každej príslušnej krajiny na úrovni najvyššieho rozpätia uloženého spolupracujúcemu výrobcovi.
(39)
Pokiaľ ide o ČĽR, úroveň spolupráce posudzovaná na úrovni krajiny bola tiež veľmi vysoká (nad 85 %). Osobitná metodika, ktorá sa použila na stanovenie celoštátneho dumpingového rozpätia pre ČĽR, sa vysvetľuje ďalej.
2. USA
2.1. Normálna hodnota
(40)
U obidvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku reprezentatívny, ako sa vymedzuje v odôvodnení 21. Pre všetky druhy výrobkov teda normálna hodnota vychádzala z cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi v USA, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 25 a 26, pretože tieto predaje tvorili vo všetkých prípadoch 10 % alebo viac z celkového objemu predaja tohto druhu.
2.2. Vývozná cena
(41)
Vývoz jedného zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa uskutočňoval priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Pre tohto vývozcu vývozná cena teda vychádzala z cien zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(42)
Pokiaľ ide o druhého vývozcu, celý jeho predaj do Spoločenstva sa uskutočňuje prostredníctvom prepojenej obchodnej spoločnosti vo Švajčiarsku. Vývozná cena sa preto stanovila tak, ako sa opisuje v odôvodnení 33.
(43)
Okrem toho významná časť predaja na vývoz tohto vyvážajúceho výrobcu z USA do Spoločenstva prostredníctvom jeho prepojenej spoločnosti vo Švajčiarsku predstavovala predaj jednej prepojenej spoločnosti, ktorá príslušný výrobok používa ako surovinu na výrobu iného výrobku, ktorý sa nepovažuje za podobný výrobok v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(44)
Keďže sa zistilo, že na ceny stanovené pre transakcie medzi vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojenou spoločnosťou v Spoločenstve prostredníctvom ich prepojenej obchodnej spoločnosti vo Švajčiarsku má vplyv vzťah medzi týmito troma spoločnosťami, na tieto ceny sa nemožno spoliehať pri určovaní vývoznej ceny pre tieto transakcie.
(45)
Okrem toho, keďže žiadna vývozná cena sa nemohla vytvoriť na základe ceny prepojenej spoločnosti za ďalší predaj nezávislým zákazníkom, pretože príslušný výrobok prechádza podstatnou transformáciou pri výrobe konečného výrobku v prepojenej spoločnosti, žiadne transakcie zodpovedajúce využitiu na vlastnú spotrebu sa pri určovaní vývoznej ceny nezohľadnili.
2.3. Porovnanie
(46)
Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu, ako sa už uviedlo, a úpravy sa vykonali, pokiaľ to bolo vhodné, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Úpravy sa robili vzhľadom na rabaty, zľavy, náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, náklady na balenie, úver a dovozné clá.
(47)
V prípade predajov, ktoré uskutočňuje jeden vyvážajúci výrobca prostredníctvom svojho prepojeného obchodníka vo Švajčiarsku, sa úprava vykonala v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Táto úprava vychádzala z prirážky, ktorú dostal prepojený obchodník vo Švajčiarsku, ale pri tomto výpočte sa nemohol použiť skutočný zisk prepojeného obchodníka, lebo vzťah medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom mal významný vplyv na vnútropodnikové ceny. Prirážka sa preto vypočítala ako súčet PVA nákladov, ktoré znášala prepojená obchodná spoločnosť počas OP, a primeraného ziskového rozpätia, ktoré bolo v tejto etape stanovené na 5 %, keďže neboli k dispozícii žiadne zmysluplné informácie od spolupracujúcich neprepojených spoločností, ktoré preberajú porovnateľné funkcie.
(48)
Jeden vyvážajúci výrobca z USA požadoval úpravu úrovne obchodu na základe článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia s odôvodnením, že jeho určité domáce predaje nie sú údajne porovnateľné s jeho predajmi na vývoz v dôsledku existencie kategórií zákazníkov na domácom trhu, za ktorých vyvážajúci výrobca preberá rôzne funkcie. Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že táto požiadavka je neopodstatnená, pretože spoločnosť neposkytla žiadne dôkazy na podporu údajných rozdielov vo funkciách. Okrem toho sa zistilo, že údajné rozdiely v cenách medzi kategóriami, ktorých sa požiadavka týka, nie sú zhodné pre všetky druhy výrobkov. Táto požiadavka bola preto zamietnutá.
2.4. Dumpingové rozpätie
(49)
Keďže úroveň spolupráce bola vysoká a nebol žiadny dôvod domnievať sa, že by niektorý vyvážajúci výrobca úmyselne nespolupracoval, zostatkové dumpingové rozpätie bolo pre všetkých ostatných vývozcov v USA stanovené na takú istú úroveň, ako bolo stanovené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu s najvyšším dumpingovým rozpätím.
(50)
Dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú predbežne takéto:
E.I. DuPont De Nemours
28,3 %
FMC Corporation
84,1 %
všetky ostatné spoločnosti
84,1 %
3. Čína
3.1. Trhovohospodársky prístup (ďalej len „THP“)
(51)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia pri antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, u ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(52)
Na pripomenutie v krátkosti uvádzame v súhrnnej forme kritériá THP:
1.
obchodné rozhodnutia a náklady sa tvoria na základe signálov trhu, bez výrazného zásahu štátu, a náklady na hlavné vstupy v podstatnej miere odrážajú trhové hodnoty;
2.
podniky majú jeden jednoznačný súbor účtovných záznamov, ktoré sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (ďalej len „IAS“) a uplatňujú sa na všetky účely;
3.
zo systému bývalého netrhového hospodárstva sa nepreberajú žiadne deformácie;
4.
zákony o konkurze a o vlastníctve majetku zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a
5.
konverzie výmenného kurzu sa vykonávajú na základe trhových sadzieb.
(53)
Šesť vyvážajúcich výrobcov požadovalo THP podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a v stanovenej lehote predložilo vyplnený formulár žiadosti o THP pre vyvážajúcich výrobcov. Komisia vyhľadala a priamo v priestoroch týchto spoločností overila všetky informácie predložené v žiadostiach o THP, ktoré považovala za potrebné. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že THP sa môže poskytnúť len trom vyvážajúcim výrobcom, zatiaľ čo ďalším trom vyvážajúcim výrobcom sa žiadosť musela zamietnuť. Pripomína sa, že v súvislosti s jedným z troch vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP, toto rozhodnutie podlieha ďalšiemu posudzovaniu neskoro dodaných informácií, ktoré v tejto etape nemohli byť v plnom rozsahu preskúmané, ako sa uvádza ďalej. Tieto informácie, ak sa potvrdia ďalším prešetrovaním, by mohli viesť k významnej zmene reálneho stavu, na základe ktorého bol tejto spoločnosti udelený THP, keďže môžu mať vplyv na plnenie kritéria 1. V tabuľke je uvedené zhrnutie rozhodnutia pre tri spoločnosti, ktorým bol udelený THP, na základe všetkých piatich uvedených kritérií:
Spoločnosť
Kritérium
(1)
(2)
(3)
(4)
(5)
1
nesplnené
nesplnené
nesplnené
splnené
splnené
2
nesplnené
nesplnené
nesplnené
splnené
splnené
3
nesplnené
nesplnené
nesplnené
splnené
splnené
(54)
Pre spoločnosti 1, 2 a 3 prešetrovanie ukázalo, že nespĺňajú požiadavky uvedených kritérií 1, 2 a 3.
(55)
Ani jedna z týchto spoločností nevedela preukázať, že jej obchodné rozhodnutia sa tvoria na základe signálov trhu, bez výrazného zásahu štátu.
(56)
V skutočnosti sa v spoločnosti 1 zistilo, že väčšina členov dozornej rady, vrátane predsedu, ktorý je vlastníkom významného podielu v spoločnosti, boli tie isté osoby ako pred privatizáciou a vymenoval ich štát. Tiež sa zistilo, že sú členmi komunistickej strany. Okrem toho spoločnosť nevedela preukázať platby za akcie v rámci procesu privatizácie. V spoločnosti 2, ktorá bola založená ako podnik vo vlastníctve štátu a privatizovaná v roku 2000, sa pri prešetrovaní ukázalo, že traja členovia vedenia, ktorí boli vo svojich funkciách už pred privatizáciou, privatizáciu riadili a stále mali kontrolu nad hlavnými rozhodovacími orgánmi spoločnosti. Zistilo sa, že tieto tri osoby sú členmi komunistickej strany. Okrem toho sa zistilo, že spoločnosť 2 poskytla nepravdivé informácie o vlastníctve svojich akcií a o procese privatizácie, čím zakryla výrazný zásah štátu. Pokiaľ ide o spoločnosť 3, existovali tu silné náznaky, že kapitál použitý na spustenie spoločnosti sa získal z podnikov vo vlastníctve obce a v spoločnom vlastníctve, ktoré riadi súčasný predseda spoločnosti, a táto spoločnosť nevedela vysvetliť ani preukázať pôvod kapitálu.
(57)
Okrem toho účty všetkých troch spoločností sa neviedli v súlade s IAS a pri audite týchto účtov sa zistili známky závažnej nedbalosti.
(58)
Nakoniec sa zistilo, že deformácie, ktoré sa prebrali z netrhového hospodárstva, ovplyvnili náklady obidvoch spoločností, najmä v súvislosti s cenami práv na využívanie nadobudnutej pôdy (spoločnosť 1 a 3) alebo aktív prevedených v priebehu privatizácie (spoločnosť 2).
(59)
V súvislosti s troma ďalšími spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami sa najprv dospelo k záveru, že tieto spoločnosti spĺňajú všetkých päť kritérií.
(60)
Po poskytnutí zistení zainteresovaným stranám, ktoré dostali možnosť vyjadriť sa k uvedeným zisteniam, však výrobné odvetvie Spoločenstva žiadalo, aby sa dvom z troch vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli navrhnutí na udelenie THP, THP zamietol (títo sa ďalej označujú ako spoločnosť 4 a spoločnosť 5).
(61)
V súvislosti so spoločnosťou 4 sa tvrdilo, že štát zasahuje do riadenia, ako aj do financovania spoločnosti.
(62)
V súvislosti so spoločnosťou 5 výrobné odvetvie Spoločenstva konštatovalo, že uviedla nižší počet zamestnancov, a žiadalo vysvetlenie k platbe pôvodného kapitálu. Taktiež žiadalo vysvetlenie k stratám, ktoré vytvorila prepojená obchodná spoločnosť.
(63)
Pokiaľ ide o spoločnosť 4, v tejto etape nebolo možné urobiť záver o tom, či sú tieto tvrdenia dostatočným dôvodom na zamietnutie THP. Keďže tieto tvrdenia sa považujú za závažné, v súčasnosti existuje neistota vzhľadom na fakty, o ktoré sa tieto tvrdenia opierajú. Na prijatie konečného rozhodnutia sú potrebné ďalšie analýzy informácií, ktoré spoločnosť predložila, ako aj ďalšie prešetrovania. Za týchto osobitných okolností, aby sa neobmedzovali práva zainteresovaných strán na obranu, sa preto usúdilo, že je vhodné udeliť THP spoločnosti 4 v tejto etape a pokračovať v prešetrovaní v súvislosti s jej žiadosťou o THP.
(64)
Pokiaľ ide o obvinenia vznesené proti spoločnosti 5, boli to iba predpoklady. Komisia overila informácie, ktoré tento vyvážajúci výrobca predložil, a dospela k záveru, že obvinenia sú neopodstatnené. Zistenia Komisie týkajúce sa tejto spoločnosti teda zostávajú v platnosti.
(65)
Po uverejnení zistení Komisie všetky tri spoločnosti, ktorým sa zamietol THP, tvrdili, že rozhodnutie je nesprávne, že splnili všetkých päť kritérií a v dôsledku toho by sa im THP mal udeliť.
(66)
Spoločnosť 1 tvrdila, že Komisii predložila dôkaz o platbe v hotovosti za akcie a poprela akýkoľvek zásah štátu do rozhodovacieho procesu. Tvrdila tiež, že jej účty sú vedené v súlade s IAS a že cena práva na využívanie pôdy je v súlade s trhovými hodnotami.
(67)
Spoločnosť 2 namietala proti tomu, že členstvo jej vedenia v komunistickej strane viedlo k záveru, že do rozhodovacieho procesu spoločnosti zasahuje štát, a tvrdila, že predložila podporné dôkazy o platbe za akcie v rámci svojho privatizačného procesu. Spoločnosť ďalej tvrdila, že napriek porušeniu niektorých IAS sú jej účty v súlade s čínskymi účtovnými normami.
(68)
Spoločnosť 3 konštatovala, že kapitál použitý na spustenie spoločnosti sa čerpá z iných spoločností vo vlastníctve toho istého akcionára, že účty sú v súlade s IAS a že jej ceny za právo na využívanie pôdy sú podobné ako v iných spoločnostiach v tej istej oblasti a sú trhové.
(69)
Tieto pripomienky Komisia posúdila. Nezmenilo sa však rozhodnutie, že týmto trom spoločnostiam by sa THP nemal udeliť.
(70)
V skutočnosti spoločnosť 1 iba tvrdila, že bankové výpisy sa v Číne bežne nepoužívajú, ale neposkytla žiadny podporný dôkaz o tom, že za akcie pri jej privatizácii sa skutočne zaplatilo. Spoločnosť ani nepoprela skutočnosť, že riadiaca štruktúra spoločnosti je rovnaká ako pred privatizáciou, ani to, že predseda je členom komunistickej strany. Nepoprela ani skutočnosť, že hlavní akcionári nemajú zastúpenie v dozornej rade. Konštatovalo sa preto, že spoločnosť dostatočne nepreukázala, že nepodlieha výraznému zásahu štátu.
(71)
Okrem toho neboli poskytnuté žiadne nové fakty na zamietnutie zistení a na podporu tvrdenia, že účty sú v súlade s IAS a že náklady na práva na využívanie pôdy sú v rámci trhových podmienok.
(72)
Spoločnosť 2 spochybnila záver, ku ktorému Komisia dospela, ale nepoprela skutočnosti, z ktorých tento záver vychádzal. Pokiaľ ide o proces privatizácie a platby za akcie, spoločnosť argumentovala tým, že poskytla podporné dôkazy, ale nezaoberala sa tým, že tieto doklady sú falošné, ako to pripustil generálny riaditeľ počas overovania na mieste. Spoločnosť tiež potvrdila, že kľúčové riadiace pozície sú obsadené členmi komunistickej strany.
(73)
Okrem toho neboli poskytnuté žiadne nové fakty na podporu tvrdenia, že účty sú v súlade s IAS, pričom stanovisko spoločnosti bolo len také, že sú v súlade s čínskymi účtovnými normami.
(74)
Pokiaľ ide o spoločnosť 3, Komisia naďalej spochybňovala pôvod kapitálu tejto spoločnosti. V skutočnosti spoločnosť 3 tvrdila iba to, že kapitál sa čerpal z prepojených spoločností, ktoré patria predsedovi spoločnosti 3, prostredníctvom pôžičiek, ktoré boli splatené v priebehu niekoľkých mesiacov. Tieto nové informácie sa považovali nielen za informácie v rozpore s tvrdeniami zástupcov spoločnosti 3 počas overovania v priestoroch spoločnosti, ale sú jasne nepostačujúce, lebo neposkytujú žiadne informácie o pôvode prostriedkov použitých na splatenie týchto pôžičiek.
(75)
Okrem toho spoločnosť opakovane konštatovala, že jej účty sú vedené v súlade s IAS a že nezrovnalosti, ktoré sa zistili pri prešetrovaní, bolo v skutočnosti možné uviesť do súladu. Poskytla však len čiastočné informácie na zdokumentovanie údajného zosúladenia, v ktorých bola zohľadnená len malá časť zistených rozdielov. V každom prípade tieto nové informácie boli predložené až po prešetrovaní a tak neskoro, že by sa nedali overiť. Okrem toho spoločnosť nepreukázala ani to, že jej nízka cena za právo na využívanie pôdy je skutočne trhová cena.
(76)
Na základe toho sa THP udeľuje trom vyvážajúcim výrobcom:
-
Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd,
-
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd,
-
Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd.
3.2. Individuálny prístup (ďalej len „IP“)
(77)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia celoštátne clo, pokiaľ existuje, má sa zaviesť pre krajiny, ktoré spadajú pod tento článok, s výnimkou prípadov, keď spoločnosti vedia preukázať, že spĺňajú všetky kritéria ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, a preto sa im poskytuje individuálny prístup (IP).
(78)
Vyvážajúci výrobcovia, ktorým nemohol byť udelený THP, tiež požadovali IP v prípade, že by sa im neudelil THP. Žiadosť týchto spoločností o individuálny prístup sa však tiež zamietla, pretože nespĺňali kritéria ustanovené v článku 9 ods. 5 písm. b), konkrétne že vývozné ceny a množstvá boli stanovené slobodne a že zásah štátu nebol taký, aby umožnil obchádzanie opatrení v prípade, že by jednotliví vývozcovia mali pridelené rôzne colné sadzby.
3.3. Normálna hodnota
a) Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP
(79)
Pokiaľ ide o troch vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP, celkový objem domáceho predaja podobného výrobku bol reprezentatívny, ako sa vymedzuje v odôvodnení 21. Pre niektoré druhy výrobkov normálna hodnota vychádzala z cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi v ČĽR, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 25 a 26, a pre tie druhy výrobkov, ktorých domáci predaj bol nedostatočný na to, aby sa mohol považovať za reprezentatívny, alebo sa neuskutočňoval pri bežnom obchodovaní, sa normálna hodnota vytvorila tak, ako sa opisuje v odôvodneniach 27 až 30.
(80)
V prípadoch, keď sa normálna hodnota musela vytvoriť, rozpätia pre PVA náklady a zisk, ako sa uviedlo v odôvodneniach 29 a 30, vychádzali zo skutočných PVA nákladov a zisku, ktorý vytvoril vyvážajúci výrobca svojím domácim predajom podobného výrobku na domácom trhu pri bežnom obchodovaní, v súlade s prvým pododsekom článku 2 ods. 6 základného nariadenia.
b) Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP
i) Analogická krajina
(81)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP, sa musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.
(82)
V oznámení o začatí Komisia oznámila svoj zámer použiť Japonsko ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili. Neprišlo však žiadne vyjadrenie.
(83)
Boli oslovení všetci známi výrobcovia persíranov z Japonska, ale žiadny so spoluprácou nesúhlasil.
(84)
Komisia potom oslovila a zaslala dotazníky všetkým známym výrobcom persíranov z iných krajín, o ktorých Komisia vedela, že takíto výrobcovia tam existujú, konkrétne v Indii a Turecku. Oslovené indické spoločnosti nezaslali vyplnené dotazníky, ale dotazník vyplnil jeden výrobca z Turecka.
(85)
Potom Komisia skúmala, či je Turecko vhodnou voľbou ako analogická krajina. Dospela k záveru, že Turecko napriek tomu, že má len jedného výrobcu príslušného výrobku, je otvoreným trhom s nízkym dovozným clom a významným dovozom z tretích krajín. Okrem toho pri prešetrovaní sa nenašiel žiadny dôvod, ako napríklad nadmerne vysoké náklady na suroviny alebo energiu, pre ktorý by sa Turecko mohlo považovať za nevhodné na účely stanovenia normálnej hodnoty.
(86)
Údaje, ktoré vo vyplnenom dotazníku predložil spolupracujúci turecký výrobca, sa overili na mieste, a zistilo sa, že ide o spoľahlivé informácie, na základe ktorých sa môže stanoviť normálna hodnota.
(87)
Dospelo sa teda k predbežnému záveru, že Turecko je vhodná a primeraná analogická krajina v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.
ii) Normálna hodnota
(88)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu z analogickej krajiny, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobkov v súlade s uvedenou metodikou.
(89)
Keďže predaj neprepojeným zákazníkom na domácom trhu bol reprezentatívny a celkovo ziskový, normálna hodnota sa stanovila na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobkov pri predaji v rámci bežného obchodovania, ako sa opisuje v odôvodneniach 25 a 26.
3.4. Vývozné ceny
(90)
Všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia uskutočňovali predaje na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve alebo prostredníctvom neprepojených spoločností sídliacich v ČĽR, Hongkongu alebo v Spoločenstve.
(91)
Keď sa príslušný výrobok vyvážal priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, vývozné ceny vychádzali z cien zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(92)
V prípade predaja prostredníctvom prepojenej spoločnosti v Spoločenstve sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Pri predaji prostredníctvom prepojenej spoločnosti mimo Spoločenstva sa vývozná cena stanovila na základe metódy uvedenej v odôvodnení 33.
3.5. Porovnanie
(93)
Podľa potreby sa vykonali úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia vzhľadom na náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu a pomocné náklady, poplatky za balenie, úver a bankové poplatky a provízie sa poskytli vo všetkých prípadoch, keď sa považovali za vhodné, presné a podopreté overenými dôkazmi.
(94)
Pri predajoch prostredníctvom prepojených obchodných spoločností sa úprava uplatnila v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, keď sa ukázalo, že spoločnosti vykonávajú funkcie podobné funkciám sprostredkovateľa, ktorý pracuje na základe provízií. V tejto súvislosti sa zistilo, že pridelenie PVA nákladov, ktoré poskytla prepojená spoločnosť, je spoľahlivé a táto úprava vychádzala z danej výšky PVA nákladov plus ziskového rozpätia vo výške 5 %, ktoré je primeraným ziskovým rozpätím vzhľadom na to, že spolupracujúci neprepojení dovozcovia alebo obchodníci v Spoločenstve neposkytli žiadne zmysluplné údaje.
3.6. Dumpingové rozpätie
a) Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP
(95)
Pri porovnaní normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa ukázalo, že u dvoch z troch príslušných vývozcov bolo dumpingové rozpätie nižšie ako 2 %, t. j. de minimis. Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú teda predbežne takéto:
Spoločnosť
Predbežné dumpingové rozpätie
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd
de minimis
Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd
14,4 %
Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd
de minimis
b) Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
(96)
Pri výpočte celoštátneho dumpingového rozpätia platného pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR, keďže zistená úroveň spolupráce bola vysoká, ako sa už vysvetlilo, sa urobilo porovnanie, na základe cien zo závodu, váženej priemernej vývoznej ceny troch spolupracujúcich vývozcov, ktorým nebol udelený THP, a normálnej hodnoty vypočítanej na základe údajov v analogickej krajine.
(97)
Na tomto základe sa celoštátna úroveň dumpingu predbežne stanovila vo výške 102,7 % z ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.
4. Taiwan
4.1. Normálna hodnota
(98)
Pokiaľ ide o jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, celkový objem domáceho predaja podobného výrobku bol reprezentatívny, ako sa vymedzuje v odôvodnení 21. Pre všetky druhy výrobku teda normálna hodnota vychádzala z cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi na Taiwane, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 25 a 26, pretože tento predaj vo všetkých prípadoch predstavoval 10 % alebo viac z celkového objemu predaja tohto druhu.
4.2. Vývozná cena
(99)
Vývoz jediného spolupracujúceho výrobcu sa uskutočňoval priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Vývozná cena teda vychádzala z cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
4.3. Porovnanie
(100)
Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe ceny zo závodu, ako sa už uviedlo, s úpravami v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ to bolo vhodné. Úpravy sa robili vzhľadom na zľavy, náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, náklady na balenie a úvery.
(101)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobca požadoval úpravu úrovne obchodu s odôvodnením, že niektoré z jeho domácich predajov sa údajne uskutočnili na úrovni obchodu, ktorá nie je porovnateľná s jeho predajmi na vývoz. V priebehu prešetrovania sa zistilo, že úroveň obchodovania, ktorú priznal jeden z veľkých domácich zákazníkov, je nesprávna, čo vyvolalo vážne pochybnosti o spoľahlivosti kategorizácie zákazníkov, ktorá bola predložená na podporu tejto úrovne úpravy obchodovania. V každom prípade sa však zistilo, že uvedené údajné rozdiely v cenách medzi kategóriami nie sú zhodné pre všetky druhy výrobku počas OP a táto požiadavka sa preto musela zamietnuť.
(102)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobca požadoval úpravu vzhľadom na rozdiely vo vyplatených províziách, pričom uvádzal najmä provízie zaplatené jednému sprostredkovateľovi na Taiwane za predaj na taiwanskom trhu. Na základe informácií, ktoré tento vyvážajúci výrobca predložil, sa však pri prešetrovaní zistilo, že tento sprostredkovateľ vykonával podobné funkcie ako obchodné oddelenie vyvážajúceho výrobcu pre predaj na vývoz. I keď poplatky boli sprostredkovateľovi skutočne vyplatené, nezistilo sa, že by ovplyvnili porovnateľnosť domácich a vývozných cien. Požiadavka bola zamietnutá, pretože podmienky ustanovené v prvom pododseku článku 2 ods. 10 základného nariadenia neboli splnené.
(103)
Okrem toho vyvážajúci výrobca požadoval úpravu vzhľadom na náklady na dopravu vzniknuté na jeho domácom trhu. Spoločnosť však nevedela svoju žiadosť riadne zdôvodniť a predložené doklady boli čiastočne zavádzajúce. Následne bol informovaný, že v zmysle článku 18 základného nariadenia sa budú uplatňovať ustanovenia o čiastočnej spolupráci. Keďže chýbalo uspokojivé vysvetlenie spoločnosti k predloženým dokladom, pri výpočte dumpingu sa uplatnili dostupné skutočnosti týkajúce sa nákladov na dopravu na domácom trhu. Táto úprava vychádzala zo súm, ktoré sa dali doložiť faktúrami od sprostredkovateľov špedičných služieb.
4.4. Dumpingové rozpätie
(104)
Keďže úroveň spolupráce bola vysoká a nie je žiadny dôvod domnievať sa, že by niektorý vyvážajúci výrobca úmyselne nespolupracoval, zostatkové rozpätie platné pre všetkých ostatných vývozcov na Taiwane bolo stanovené na rovnakej úrovni ako pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(105)
Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú predbežne takéto:
San Yuan Chemical Co., Ltd
22,6 %
všetky ostatné spoločnosti
22,6 %
D. UJMA
1. Výroba v Spoločenstve a výrobné odvetvie Spoločenstva
(106)
V rámci Spoločenstva podobný výrobok vyrábajú dvaja výrobcovia so sídlom v Nemecku, v mene ktorých bol podnet podaný a ktorí spolupracovali pri prešetrovaní. Počas OP ich produkcia v rozsahu 24 000 až 29 000 ton predstavovala 100 % výroby v Spoločenstve. Okrem toho sa usudzuje, že títo dvaja výrobcovia tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že jeden z výrobcov zo Spoločenstva dovážal počas OP príslušný výrobok z Číny, a preto by nemal byť zahrnutý vo vymedzení výrobného odvetvia Spoločenstva. Ako sa však uvádza aj v odôvodnení 151, úroveň dovozu bola veľmi nízka a tento dovoz sa uskutočnil len na účely udržania zákazníkov z celého sveta. Keďže okrem toho bola úroveň priemerných cien ďalšieho predaja výrazne vyššia než čínske dovozné ceny, dovoz tohto výrobcu zo Spoločenstva predstavoval skôr ochranu voči dumpingovému dovozu než ujmu, ktorú si spoločnosť spôsobila sama. Z tohto dôvodu boli uvedení dvaja výrobcovia zo Spoločenstva považovaní za výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
2. Spotreba Spoločenstva
(107)
Spotreba Spoločenstva sa stanovila na základe objemu predaja dvoch výrobcov zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva, dovozu z príslušných krajín a z iných tretích krajín na základe príslušných kódov KN podľa Eurostatu a v prípade Taiwanu a USA na základe skutočných overených údajov. Pokiaľ ide o ČĽR, objem dovozu, ktorý uviedli spolupracujúci čínski vyvážajúci výrobcovia, nepredstavuje celkový dovoz z ČĽR. V súvislosti s dovozom z ČĽR sa preto usúdilo, že na účely stanovenia celkovej spotreby Spoločenstva najspoľahlivejším zdrojom informácií sú údaje Eurostatu.
(108)
Ako sa uviedlo v odôvodnení 13, príslušný výrobok je v súčasnosti zaradený pod kódy KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80. Údaje Eurostatu, týkajúce sa kódu KN ex 2842 90 80, zahŕňajú jeden konkrétny druh persíranov (monopersíran), dovážaný najmä z USA, a iné výrobky, ako sú soli anorganických kyselín alebo peroxykyseliny, ktoré nespadajú pod príslušný výrobok. Keďže nebolo možné vyčleniť z tejto širšej kategórie výrobkov len údaje za persírany, usúdilo sa, že údaje o dovoze od Eurostatu, ktoré sa týkajú tohto konkrétneho kódu KN, by nevytvárali spoľahlivý obraz situácie, a preto by sa nemali použiť. V každom prípade, ako sa uvádza v odôvodnení 107, za USA a Taiwan sa použili skutočné overené údaje o dovoze.
(109)
Na základe týchto údajov sa zistilo, že v posudzovanom období sa spotreba zvýšila o 7 %.
Tabuľka 1
Spotreba v EÚ (objem)
2003
2004
2005
OP
spotreba v tonách (rozsahy)
37 000-42 000
40 000-45 000
39 000-44 000
40 000-45 000
spotreba (index)
100
108
105
107
3. Súhrnné vyhodnotenie účinkov príslušného dovozu
(110)
Komisia skúmala, či by sa dovoz persíranov s pôvodom v ČĽR, na Taiwane a v USA mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(111)
Dumpingové rozpätie stanovené v súvislosti s dovozom každej z príslušných krajín bolo vyššie ako de minimis, ako sa vymedzuje v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, a objem dovozu z každej z týchto krajín bol nezanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia, t. j. ich podiel na trhu dosiahol v OP 14,9 %, 5,9 % a 9,3 % v uvedenom poradí. Ako sa uvádza v odôvodnení 95, pokiaľ ide o dvoch vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, stanovené dumpingové rozpätie bolo nižšie ako hranica de minimis. Dovoz týchto spoločností sa preto neposudzoval.
(112)
Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže, prešetrovaním sa ukázalo, ako sa uvádza v odôvodnení 18, že persírany, ktoré sa dovážajú z príslušných krajín, a persírany výrobného odvetvia Spoločenstva sú podobné vo všetkých základných fyzikálnych a technických vlastnostiach. Persírany pochádzajúce z týchto krajín na jednej strane a persírany, ktoré sa vyrábajú a predávajú v Spoločenstve na strane druhej, sa okrem toho predávajú prostredníctvom porovnateľných predajných kanálov a za podobných obchodných podmienok; navzájom si teda konkurujú. Zistilo sa tiež, že vývozné ceny z ČĽR, Taiwanu a USA vykazujú v posudzovanom období podobný vývoj a výrazne podhodnocujú ceny Spoločenstva.
(113)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá ustanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú splnené a dovoz z príslušných krajín by sa mal vyhodnotiť súhrnne.
4. Dovoz z príslušných krajín
4.1. Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
(114)
Dovoz z príslušných krajín sa od roku 2003 do OP zvýšil o 43 %. Zatiaľ čo v roku 2003 tento dovoz dosiahol 8 778 ton, v OP dosiahol úroveň 12 593 ton. Zvýšenie dovozu bolo zvlášť výrazné v rokoch 2003 a 2004, keď vzrástol o 31 %.
Tabuľka 2
Dovoz z príslušných krajín
Dovoz (ton)
2003
2004
2005
OP
ČĽR
3 214
5 228
5 811
6 235
index
100
163
181
194
Taiwan
2 080
2 760
2 700
2 480
index
100
133
130
119
USA
3 484
3 499
3 818
3 878
index
100
100
110
111
príslušné krajiny spolu
8 778
11 487
12 329
12 593
index
100
131
140
143
(115)
Podiel príslušných krajín na trhu od roku 2003 do OP vzrástol z 22,6 % na 30,2 %, t. j. o 7,6 percentuálneho bodu. Toto zvýšenie bolo zvlášť výrazné v rokoch 2003 a 2004, keď bol nárast o 4,8 percentuálneho bodu.
Tabuľka 3
Podiel príslušných krajín na trhu
Podiely na trhu
2003
2004
2005
OP
ČĽR
8,3 %
12,5 %
14,3 %
14,9 %
Taiwan
5,3 %
6,6 %
6,6 %
5,9 %
USA
9,0 %
8,3 %
9,4 %
9,3 %
príslušné krajiny spolu
22,6 %
27,4 %
30,3 %
30,2 %
4.2. Ceny
(116)
Od roku 2003 do OP sa ceny dovozu z príslušných krajín znížili o 12 %. Klesli teda z 946 EUR/tona v roku 2003 na 828 EUR/tona v OP.
Tabuľka 4
Ceny príslušného dovozu
Jednotkové ceny (EUR/tona)
2003
2004
2005
OP
príslušné krajiny spolu
946
852
779
828
index
100
90
82
88
4.3. Cenové podhodnotenie
(117)
Na stanovenie cenového podhodnotenia sa analyzovali údaje o cenách vo vzťahu k OP. Príslušné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva boli čisté ceny po odpočítaní zrážok a zliav. Keď to bolo potrebné, tieto ceny sa upravili na úroveň zo závodu, t. j. odpočítali sa dopravné náklady v Spoločenstve. Od dovozných cien príslušných krajín sa tiež odpočítali rabaty a zľavy a podľa potreby sa upravili na úroveň CIF na hranici Spoločenstva.
(118)
Predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a dovozné ceny príslušných krajín sa porovnávali na rovnakej úrovni obchodu, konkrétne na dodávkach nezávislým zákazníkom v rámci trhu Spoločenstva.
(119)
Počas OP vážené priemerné rozpätia cenového podhodnotenia, vyjadrené ako percentuálny podiel z predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva, predstavovali 30,2 % pre taiwanského výrobcu, 30,3 % pre ČĽR a 7,4 % pre USA. V OP bolo celkové vážené priemerné rozpätie podhodnotenia za všetky príslušné krajiny 22,7 %.
5. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva
(120)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré majú vplyv nastav výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia. Z dôvodov dôvernosti a keďže sa analýza týka len dvoch spoločností, väčšina ukazovateľov sa prezentuje vo forme indexov alebo sa uvádzajú rozsahy.
5.1. Výroba, kapacita a využitie kapacity
Tabuľka 5
Výroba, kapacita a využitie kapacity
2003
2004
2005
OP
výroba v tonách (rozsahy)
29 000-34 000
29 000-34 000
26 000-31 000
24 000-29 000
výroba (index)
100
100
90
86
výrobná kapacita v tonách (rozsahy)
37 000-42 000
37 000-42 000
37 000-42 000
37 000-42 000
výrobná kapacita (index)
100
100
100
100
využitie kapacity
83 %
83 %
75 %
71 %
(121)
V objeme výroby vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa prejavuje nepriaznivý vývoj od roku 2003 do OP. Zatiaľ čo v rokoch 2003 a 2004 bol objem výroby ustálený, v roku 2005 sa náhle znížil o 10 % a tento vývoj pokračoval počas OP. I keď využitie kapacity v OP bolo vyššie ako 70 %, celková výroba vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa v posudzovanom období znížila o 14 %.
(122)
V období medzi rokom 2003 a OP zostala výrobná kapacita ustálená.
5.2. Objem predaja, podiely na trhu, rast a priemerná jednotková cena v ES
(123)
Ďalšia tabuľka obsahuje výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzťahu k jeho predajom nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.
Tabuľka 6
Objem predaja, podiel na trhu, ceny a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve
2003
2004
2005
OP
objem predaja (index)
100
96
91
90
podiel na trhu (index)
100
89
87
84
jednotkové ceny v EUR (rozsahy)
1 000-1 400
900-1 300
900-1 300
850-1 250
jednotkové ceny (index)
100
93
93
92
(124)
V posudzovanom období objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva postupne klesol o 10 %. Je nutné to posudzovať z hľadiska vyššej spotreby v ES.
(125)
V období od roku 2003 do OP sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu celkovo znížil o 11 percentuálnych bodov. Tento pokles bol zvlášť výrazný v rokoch 2003 a 2004, keď došlo k poklesu o 7,6 percentuálneho bodu. Zníženie objemu predaja i podielov na trhu treba posudzovať z hľadiska vývoja spotreby Spoločenstva, ktorá vzrástla o 7 %, a narastajúceho dovozu z príslušných krajín v posudzovanom období. V tom istom období sa jednotkové náklady vo výrobnom odvetví Spoločenstva zvýšili o 5 %. V skutočnosti pokles objemu výroby, keď kapacity zostávali stabilné, mal za následok vyšší podiel režijných nákladov na jednotku.
(126)
Jednotkové predajné ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva v posudzovanom období tiež postupne klesli o 8 %. Toto zníženie cien ukazuje, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo preniesť celkové zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov. Naproti tomu výrobné odvetvie Spoločenstva muselo znížiť ceny, aby neprišlo o ďalších zákazníkov alebo objednávky.
5.3. Zásoby
(127)
Uvedené číselné údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.
Tabuľka 7
Zásoby
2003
2004
2005
OP
zásoby v tonách (rozsahy)
2 000-2 500
1 800-2 300
2 700-3 200
2 100-2 600
zásoby (index)
100
83
124
103
(128)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že zásoby nemožno považovať za zmysluplný ukazovateľ ujmy, pretože veľká väčšina výroby je reakciou na objednávky. Vývoj zásob sa preto uvádza pre informáciu. V každom prípade úroveň zásob zostala vcelku ustálená. Znížila sa o 17 % v rokoch 2003 a 2004, potom vzrástla o 41 % do konca roka 2005 a potom znova klesla o 21 %, keď dosiahla takmer rovnakú úroveň ako v roku 2003.
5.4. Investície a schopnosť zvýšiť kapitál
Tabuľka 8
Investície
2003
2004
2005
OP
investície (index)
100
21
28
55
(129)
Od roku 2003 do OP investície do výroby podobného výrobku klesli o 45 %. Po prudkom poklese o 79 % v rokoch 2003 a 2004 zostali v roku 2004 na nízkej úrovni. Počas OP sa hodnota investícií zvýšila o 27 %, ale v porovnaní s rokom 2003 zostala na nízkej úrovni. Pri prešetrovaní sa zistilo, že investície do budov, závodov a strojov sa robili najmä kvôli zachovaniu výrobnej kapacity. Vzhľadom na nízke využitie kapacity, ako sa už uviedlo, sa investície v žiadnom prípade nerobili s cieľom zvýšiť celkovú výrobnú kapacitu.
(130)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že finančná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva sa zhoršila, ale neukázalo sa, že by to v posudzovanom období vážne ovplyvnilo jeho schopnosť zvýšiť kapitál.
5.5. Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok
Tabuľka 9
Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok
2003
2004
2005
OP
ziskovosť predaja ES (rozsah)
15-25 %
10-20 %
2-11 %
1-10 %
ziskovosť predaja ES (index)
100
79
26
20
návratnosť investícií spolu (rozsah)
30-40 %
20-30 %
5-15 %
1-10 %
návratnosť investícií spolu (index)
100
77
26
19
peňažný tok (index)
100
88
41
28
(131)
Pokles objemu predaja spolu s klesajúcimi cenami od roku 2003 do OP významne ovplyvnili ziskovosť, ktorú dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva, t. j. jej zníženie o 15,5 percentuálneho bodu od roku 2003 do OP. Nepriaznivý vývoj bol výrazný najmä v období rokov 2004 a 2005, keď ziskovosť klesla o viac ako 10 percentuálnych bodov. Návratnosť celkových investícií bola vypočítaná tak, že čistý zisk pred zdanením z podobného výrobku sa vyjadril ako percentuálny podiel čistej účtovnej hodnoty hmotného majetku priradený podobnému výrobku. Tento ukazovateľ sa vyvíjal podobne ako ziskovosť, keď v posudzovanom období značne klesol, zvlášť výrazne v rokoch 2004 a 2005, keď sa návratnosť investícií znížila o 17 percentuálnych bodov. Pokiaľ ide o peňažný tok, tu sa zistil podobný vývoj, ktorý viedol k celkovému dramatickému zhoršeniu finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v OP.
5.6. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
Tabuľka 10
Zamestnanosť, produktivita a mzdy
2003
2004
2005
OP
počet zamestnancov (index)
100
95
89
87
náklady na zamestnancov (index)
100
93
88
86
priemerné náklady práce
100
98
99
99
produktivita (index)
100
105
101
99
(132)
Počet osôb zamestnaných vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa celkovo znížil o 13 % čiastočne v dôsledku reštrukturalizačného procesu na začiatku posudzovaného obdobia. Takže i keď celkové náklady na zamestnancov značne klesli, priemerné mzdy zostali zachované. Zníženie počtu zamestnancov bolo podobné ako zníženie výroby. Výrobné odvetvie Spoločenstva tak dokázalo udržať rovnakú úroveň produktivity ako bola v roku 2003.
5.7. Rozsah dumpingového rozpätia
(133)
Vzhľadom na objem a cenu dumpingového dovozu vplyv skutočných dumpingových rozpätí sa nemôže považovať za zanedbateľný.
5.8. Zotavenie z dumpingu v minulosti
(134)
V decembri 1995 Rada uložila konečné antidumpingové clo na peroxydvojsírany (persírany) s pôvodom v ČĽR (3). Tieto opatrenia boli ukončené v apríli 2002 (4). Číselné údaje zhromaždené v rámci súčasného prešetrovania naznačujú, že aj keď sa výrobné odvetvie Spoločenstva zotavilo z dumpingových praktík v minulosti, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa výrazne zhoršila po roku 2002, keď boli zrušené antidumpingové clá a dumpingový dovoz znova vstúpil na trh Spoločenstva.
5.9. Rast
(135)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že napriek zvýšeniu spotreby o 7 % vo výrobnom odvetví Spoločenstva došlo v posudzovanom období k zníženiu objemu predaja (- 10 %) a podielu na trhu (- 11 percentuálnych bodov). Odvetvie teda nemalo žiadny prospech z rastu počas posudzovaného obdobia.
6. Záver o ujme
(136)
Počas posudzovaného obdobia sa objem dumpingového dovozu persíranov z príslušných krajín značne zvýšil, a to o 43 %, a podobne aj ich podiel na trhu vzrástol o 7,6 percentuálneho bodu a v OP dosiahol 30,2 % na trhu Spoločenstva. Súčasne významne klesli ceny tohto dovozu, čím došlo k podhodnoteniu cien predaja výrobného odvetvia Spoločenstva v priemere o 22,7 %.
(137)
Analýzou ukazovateľov ujmy sa zistilo, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia významne zhoršila. Všetky ukazovatele ujmy v posudzovanom období vykazujú záporný vývoj. Predovšetkým v úsilí nestratiť ďalší podiel na trhu a udržať výrobu na primeranej úrovni výrobné odvetvie Spoločenstva nemalo inú možnosť, len sa prispôsobiť cenovej úrovni stanovenej na základe dumpingového dovozu, t. j. znížiť svoje ceny o 8 % v období od roku 2003 do OP. To viedlo k značnému poklesu ziskovosti v posudzovanom období. Okrem toho výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov a jeho finančná situácia sa v posudzovanom období výrazne zhoršila.
(138)
Zníženie objemu predaja tiež znamená, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo využiť vo svoj prospech zvýšenie dopytu na trhu persíranov.
(139)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(140)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Spojených štátoch amerických, ČĽR a na Taiwane spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva v takom rozsahu, že ju možno považovať za značnú. Skúmali sa tiež známe faktory, iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli v rovnakom čase výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobiť ujmu, aby sa zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nepripíše dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(141)
Dovoz z príslušných krajín sa značne zvýšil o 43 % z hľadiska objemu a o 7,6 percentuálneho bodu z hľadiska podielu na trhu. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu súčasne klesol približne o 11 percentuálnych bodov. Priemerná jednotková predajná cena za tonu dovozu z príslušných krajín sa znížila o 12 %, čím došlo v OP k podhodnoteniu priemerných cien vo výrobnom odvetví Spoločenstva v priemere o 22,7 %. Podstatné zvýšenie objemu dovozu z príslušných krajín a jeho prírastok podielu na trhu v posudzovanom období za ceny, ktoré boli značne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, sa zhodoval so zjavným zhoršením celkovej finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v tom istom období. Toto zhoršenie sa prejavuje najmä v predajných cenách, ziskovosti, návratnosti investícií, peňažnom toku a v zamestnanosti.
(142)
Analýzou vplyvu dumpingového dovozu sa zistilo, že cena je dôležitým prvkom hospodárskej súťaže, keďže otázky kvality nehrajú významnú úlohu. Treba poznamenať, že ceny dumpingového dovozu boli značne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva aj ako ceny vývozcov z iných tretích krajín.
(143)
Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že tlak, ktorý vyvíja príslušný dovoz, u ktorého sa od roku 2003 zvýšil objem a podiel na trhu a ktorý sa uskutočňoval za veľmi nízke a dumpingové ceny, zohrával rozhodujúcu úlohu pri zhoršovaní finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.
3. Vplyv iných faktorov
a) Dovoz s pôvodom v tretích krajinách iných ako ČĽR, USA a Taiwan
Tabuľka 11
Dovoz s pôvodom v iných tretích krajinách (množstvo)
Dovoz (ton)
2003
2004
2005
OP
Turecko
2 161
2 327
1 198
1 247
index
100
108
55
58
Japonsko
146
0
24
10
index
100
0
16
7
iné
158
260
976
1 005
index
100
165
618
636
iné krajiny spolu
2 466
2 587
2 198
2 262
index
100
105
89
92
Tabuľka 12
Dovoz s pôvodom v iných tretích krajinách (priemerná cena)
Priemerné ceny (EUR)
2003
2004
2005
OP
Turecko
1 022
974
977
900
index
100
95
96
88
Japonsko
856
0
827
1 635
index
100
0
97
191
iné
2 202
1 277
805
839
index
100
58
37
38
iné krajiny spolu
1 088
1 004
899
876
index
100
92
83
80
Tabuľka 13
Podiely na trhu
Podiely na trhu (%)
2003
2004
2005
OP
Turecko
5,6
5,5
2,9
3,0
Japonsko
0,4
0
0,1
0,0
iné
0,4
0,6
2,4
2,4
iné krajiny spolu
6,3
6,2
5,4
5,4
(144)
Podľa údajov Eurostatu a informácií zhromaždených v rámci prešetrovania hlavná tretia krajina, z ktorej sa persírany dovážajú, je Turecko s podielom na trhu v OP 3 %. Ďalšou, ale menej významnou vyvážajúcou krajinou je Japonsko, i keď jeho dovoz predstavuje objem blízky 0 %.
(145)
Dovoz s pôvodom v tretích krajinách iných ako ČĽR, USA a Taiwan sa znížil o 8 %, z 2 466 ton v roku 2003 na 2 262 ton počas OP. V dôsledku toho ich podiel na trhu klesol celkovo zo 6,3 % v roku 2003 na 5,4 % v OP.
(146)
Dovoz z Turecka dosiahol v roku 2003 výšku 2 161 ton a v posudzovanom období sa znížil o 42 % na 1 247 ton v OP, pričom dosiahol podiel na trhu 3 %. I keď turecký dovoz sa uskutočňoval za nižšie ceny ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, jeho obmedzený a postupne sa zmenšujúci podiel na trhu sa nepovažoval za faktor, ktorý nepriaznivo vplýval na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.
(147)
Pokiaľ ide o dovoz z ostatných tretích krajín, štatistické údaje Eurostatu udávajú veľmi nízku úroveň dovozu, a to 304 ton v roku 2003 a zvýšenie na 1 015 ton v OP. Napriek rastu úroveň tohto dovozu zostala blízko hranice de minimis, pričom predstavovala len 2,4 % spotreby Spoločenstva v OP. Okrem toho ceny tohto dovozu boli podstatne vyššie ako ceny z príslušných krajín a Turecka. Záver je teda taký, že tento dovoz nemal žiadny významný vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.
(148)
Predbežný záver teda môže byť taký, že iný dovoz ako dovoz z ČĽR, USA a Taiwanu neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
b) Vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva
(149)
Vývoz persíranov z výrobného odvetvia Spoločenstva mimo Spoločenstva sa v posudzovanom období znížil (o 13 %). Podobne vývozné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa v posudzovanom období znížili o 9 %. Tento vývoz však počas OP predstavoval len 6 % z celkového predaja výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným stranám, a preto sa usúdilo, že nemal významný vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
c) Nedumpingový dovoz s pôvodom v ČĽR
(150)
Ako sa uviedlo v odôvodnení 95, pre dvoch vyvážajúcich výrobcov zistené dumpingové rozpätie bolo nižšie ako hranica de minimis. Preto sa dovoz týchto spoločností pri uvedenej analýze ujmy nebral do úvahy. Namiesto toho sa skúmalo, či tento dovoz mohol spôsobiť značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Keďže je však objem tohto dovozu obmedzený a v OP dosiahol podiel na trhu 6,9 %, usúdilo sa, že tento nedumpingový dovoz nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
d) Dovoz výrobného odvetvia Spoločenstva
(151)
Jeden výrobca zo Spoločenstva dovážal príslušný výrobok zo svojej prepojenej spoločnosti v ČĽR a ďalej ho predával na trhu Spoločenstva. I keď ceny ďalšieho predaja v skutočnosti podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, treba poznamenať, že tento objem čínskeho dovozu predstavoval len menšiu časť celkového dovozu z ČĽR (menej ako 4 %). Okrem toho tento dovoz sa uskutočňoval len na účely udržania zákazníkov z celého sveta, ktorí by inak kupovali príslušný výrobok od čínskych dodávateľov za dumpingové ceny. Okrem toho cena ďalšieho predaja na trhu Spoločenstva bola v priemere značne vyššia ako dovozné ceny iných čínskych vyvážajúcich výrobcov. Preto sa usúdilo, že dovoz príslušného výrobku zo strany výrobného odvetvia Spoločenstva z ČĽR nenarušuje príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(152)
Časová zhoda medzi zvýšením dumpingového dovozu z ČĽR, USA a Taiwanu, zvýšením jeho podielov na trhu a zisteným podhodnotením na jednej strane a zjavným zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva na strane druhej vedie k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. Výrobné odvetvie Spoločenstva muselo najmä znížiť svoje predajné ceny na trhu Spoločenstva v dôsledku tlaku cien dumpingového dovozu. Celkové zníženie nákladov sa teda nemohlo preniesť na zákazníkov a ziskové rozpätia značne klesli a mali dramatický vplyv na celkovú finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Analyzoval sa možný vplyv iných faktorov, hlavne dovozu z iných tretích krajín, nedumpingového dovozu s pôvodom v ČĽR, vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva a vývoja nákladov, ale zistilo sa, že nie sú rozhodujúcou príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
(153)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšil a oddelil vplyv všetkých známych faktorov ovplyvňujúcich situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, je predbežný záver taký, že dovoz persíranov z ČĽR, USA a Taiwanu spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
F. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
(154)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek záveru o poškodzujúcej ujme existujú závažné dôvody usúdiť, že nie je v záujme Spoločenstva prijímať tomto konkrétnom prípade opatrenia. V súvislosti s tým sa musí posúdiť pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky zúčastnené strany konania a tiež dôsledky neprijatia opatrení.
(155)
Na posúdenie pravdepodobného vplyvu uloženia a neuloženia opatrení sa vyžiadali informácie od všetkých známych zainteresovaných strán alebo strán, ktoré sa samy prihlásili. Na základe toho Komisia zaslala dotazníky výrobnému odvetviu Spoločenstva, 12 neprepojeným dovozcom a 11 používateľom.
(156)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 9, dotazníky vyplnili dvaja výrobcovia z výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorí sú navrhovateľmi, a dvaja neprepojení dovozcovia.
1. Záujmy výrobného odvetvia Spoločenstva
(157)
Poškodzujúca situácia, v ktorej sa nachádzalo výrobné odvetvie Spoločenstva, bola dôsledkom jeho problémov konkurovať dumpingovému dovozu za nízke ceny.
(158)
Predpokladá sa, že uložením opatrení sa zabráni ďalšiemu narušeniu trhu, znižovaniu cien a dôjde k obnoveniu spravodlivej hospodárskej súťaže. Výrobné odvetvie Spoločenstva by potom malo byť schopné zvýšiť objem svojho predaja a znova získať podiel na trhu, a tým vytvárať vyššie úspory z rozsahu, a tak dosiahnuť potrebnú úroveň zisku na zlepšenie svojej finančnej situácie a umožnenie ďalších investícií do svojich výrobných zariadení, čím sa zabezpečí prežitie výrobného odvetvia Spoločenstva.
(159)
V opačnom prípade, keby sa antidumpingové opatrenia neuložili, situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva by sa ďalej zhoršovala. Výrobné odvetvie Spoločenstva je poznačené najmä stratou príjmov v dôsledku znižovania cien, klesajúcim podielom na trhu a značným znížením zisku. V skutočnosti vzhľadom na klesajúce príjmy a značne sa zhoršujúci vývoj v OP je najpravdepodobnejšie, že ak sa neprijmú žiadne opatrenia, finančná situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa bude naďalej zhoršovať. To by nakoniec viedlo k zrušeniu výroby, ktoré by ohrozilo zamestnanosť a investície v Spoločenstve. Toto platí najmä vzhľadom na to, že európsky trh je teraz jedným z mála vývozných trhov, ktoré zostali príslušným krajinám po uložení antidumpingových ciel na persírany z Číny a Spojených štátov amerických. Po ukončení výroby v Spoločenstve by sa používatelia persíranov stali viac závislými od dodávateľov mimo Spoločenstva.
(160)
Na základe uvedeného je predbežný záver taký, že uložením antidumpingových opatrení by sa umožnilo zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva z poškodzujúceho dumpingu, ktorý utrpelo, a bolo by teda v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.
2. Záujem neprepojených dovozcov
(161)
Komisia zaslala dotazníky všetkým známym dovozcom/obchodníkom. Pokiaľ ide o dovozcov, vyplnený dotazník vrátili len dvaja. Objem príslušného výrobku, ktorý títo dvaja dovozcovia dovážajú, tvorí iba 18,9 % z celkového dovozu do Spoločenstva a 6,7 % zo spotreby Spoločenstva.
(162)
Je potrebné poznamenať, že jediným zdrojom dodávok týchto dovozcov v OP boli príslušné krajiny (USA a Taiwan) a títo dovozcovia preto tvrdili, že uloženie antidumpingového cla by malo významný vplyv na ich finančnú situáciu.
(163)
Na základe informácií, ktoré príslušní dovozcovia predložili, sa však zistilo, že podiel dovozu persíranov na celkovom obrate spoločnosti v OP predstavoval len zanedbateľnú časť (a to od 0,03 % do 1,3 %). Preto i keď je nesporné, že uloženie antidumpingového cla môže mať na tieto spoločnosti určitý vplyv, tento vplyv by bol celkovo zanedbateľný.
(164)
Okrem toho možno logicky predpokladať, že každé zvýšenie cien by sa mohlo aspoň čiastočne preniesť na zákazníkov v dôsledku toho, ako sa uvádza v odôvodnení 166, že persírany tvoria vo väčšine prípadov len zlomok celkových nákladov týchto zákazníkov. Nakoniec treba poznamenať, že sú k dispozícii iné zdroje dodávok, napríklad Turecko, Japonsko, ako aj tie časti čínskeho dovozu, ktoré nepodliehajú žiadnemu antidumpingovému clu.
3. Záujem používateľov
(165)
Komisia zaslala dotazníky všetkým jedenástim známym používateľom v Spoločenstve. Žiadny z týchto používateľov nevrátil vyplnený dotazník. Žiadni iní používatelia neposkytli Komisii nijaké informácie, ani sa v priebehu tohto prešetrovania neprihlásili.
(166)
Neexistoval žiadny náznak, že záujmy používateľov budú výrazne zasiahnuté. V skutočnosti na základe dostupných informácií persírany vo väčšine prípadov tvoria len menej významnú časť z celkových výrobných nákladov a vplyv antidumpingových ciel by bol zanedbateľný.
4. Záver o záujme Spoločenstva
(167)
So zreteľom na všetky uvedené faktory sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení by nemalo žiadny výrazný nepriaznivý vplyv, ak vôbec nejaký, na situáciu používateľov a dovozcov príslušného výrobku. Na základe toho sa dočasne usudzuje, že neexistujú žiadne závažné dôvody na to, aby sa antidumpingové opatrenia neuložili.
G. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(168)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, vyplývajúcou ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Spoločenstva, mali by sa uložiť dočasné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom.
(169)
Tieto opatrenia by sa mali uložiť na úrovni, ktorá je dostatočná na odstránenie ujmy spôsobenej týmto dovozom bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla, potrebného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu, sa usúdilo, že všetky opatrenia by mali umožniť pokrytie výrobných nákladov vo výrobnom odvetví Spoločenstva a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu pri predaji podobného výrobku v Spoločenstve. Ziskové rozpätie pred zdanením pre výrobcov, ktoré sa použilo pri tomto výpočte, bolo 12 % na základe podnetu a potvrdené pri tomto prešetrovaní. Skutočné zisky, ktoré dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva v rokoch 2003 a 2004, ako aj v rokoch pred posudzovaným obdobím, neboli nikdy nižšie ako uvedená referenčná úroveň.
(170)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny, ktorá sa stanovila pre výpočet cenového podhodnotenia (pozri odôvodnenia 117 až 119), a nepoškodzujúcej ceny výrobkov, ktoré predáva výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa získala úpravou predajnej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva vzhľadom na skutočnú stratu/zisk, vytvorenú v OP, a pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia. Každý rozdiel, ktorý bol výsledkom tohto porovnania, sa potom vyjadril ako percentuálny podiel z celkovej dovoznej hodnoty CIF.
(171)
Pre čínskych spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP, sú tieto rozdiely vyššie ako zistené dumpingové rozpätia. Pri výpočte úrovne celoštátneho odstránenia ujmy pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR treba pripomenúť, že úroveň spolupráce bola vysoká. Rozpätie ujmy sa preto vypočítalo ako rozdiel medzi váženými priemernými dovoznými cenami CIF spoločností, ktorým nebol udelený THP, a uvedenou vypočítanou nepoškodzujúcou cenou. V prípade USA bola úroveň odstránenia ujmy nižšia ako dumpingové rozpätie zistené pre vyvážajúcich výrobcov, zatiaľ čo pre Taiwan bola úroveň odstránenia ujmy vyššia ako zistené dumpingové rozpätie.
2. Dočasné opatrenia
(172)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na úrovni zisteného dumpingového rozpätia, ale v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by nemalo byť vyššie ako vypočítané rozpätie ujmy.
(173)
Na základe zistení tohto prešetrovania sa stanovili sadzby antidumpingového cla, ktoré sú špecifikované v tomto nariadení pre jednotlivé spoločnosti. Zohľadňujú teda situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti so spolupracujúcimi spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od zostatkových ciel uplatniteľných pre „všetky ostatné spoločnosti“ v USA a na Taiwane a od celoštátneho cla uplatniteľného pre „všetky ostatné spoločnosti“ v ČĽR) sa teda majú uplatňovať výlučne na dovoz výrobku s pôvodom v príslušných krajinách, ktorý vyrábajú tieto spoločnosti, a teda konkrétne uvedené právnické osoby. Na dovážané výrobky, ktoré vyrába ľubovoľná iná spoločnosť, ktorá nie je osobitne uvedená v normatívnej časti tohto dokumentu s jej názvom a adresou, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu uplatňovať a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(174)
Každé tvrdenie v súvislosti s uplatňovaním týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa malo bez odkladu adresovať Komisii (5) so všetkými dôležitými informáciami, najmä o každej zmene v činnostiach spoločnosti v súvislosti s výrobou, o všetkých domácich predajoch a predajoch na vývoz súvisiacich napríklad so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Keď je to vhodné, Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplnení nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa uplatňujú individuálne colné sadzby.
(175)
Na základe uvedeného dočasné colné sadzby sú tieto:
Krajina
Vyvážajúci výrobca
Sadzba antidumpingového cla
USA
E.I. DuPont De Nemours
10,6 %
FMC Corporation
39,0 %
všetky ostatné spoločnosti
39,0 %
ČĽR
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd
0 %
Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd
14,4 %
Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd
0 %
všetky ostatné spoločnosti
67,4 %
Taiwan
San Yuan Chemical Co., Ltd
22,6 %
všetky ostatné spoločnosti
22,6 %
3. Osobitné monitorovanie
(176)
V snahe minimalizovať riziká obchádzania v dôsledku vysokého rozdielu v colných sadzbách vzhľadom na vyvážajúcich výrobcov z ČĽR sa usudzuje, že v tomto prípade sú potrebné osobitné opatrenia na zabezpečenie riadneho uplatňovania antidumpingových ciel. Osobitné dumpingové rozpätie vypočítané pre príslušného výrobcu sa môže uplatňovať iba na dovoze príslušného výrobku, ktorý vyrába príslušný vyvážajúci výrobca z ČĽR. Tieto osobitné opatrenia, ktoré sa uplatňujú len na spoločnosti v ČĽR, pre ktoré sa zavádza individuálna colná sadzba, zahŕňajú:
(177)
Predloženie platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí vyhovovať požiadavkám ustanoveným v prílohe k tomuto nariadeniu. Dovozy, ku ktorým nie je priložená takáto faktúra, musia podliehať zostatkovému clu, ktoré sa uplatňuje na všetky ostatné spoločnosti v ČĽR.
(178)
Ak by sa po uložení antidumpingových opatrení výrazne zvýšil objem vývozu spoločností, na ktoré sa uplatňujú nižšie individuálne colné sadzby, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo posudzovať tak, že ako také predstavuje zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností, a ak sú splnené podmienky, môže sa začať prešetrovanie obchádzania opatrení. Týmto prešetrovaním sa môže okrem iného preskúmať potreba odstránenia individuálnych colných sadzieb a následného uloženia celoštátneho alebo zostatkového cla.
H. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(179)
V záujme riadnej správy by sa mala určiť lehota, v ktorej by zainteresované strany, ktoré sa samy prihlásia do termínu stanoveného v oznámení o začatí, mohli vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba poznamenať, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingových ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely konečného cla sa musia znova posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz peroxysíranov (persíranov), vrátane monopersíranu draselného, ktoré patria pod kódy KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), s pôvodom v Spojených štátoch amerických, Čínskej ľudovej republike a na Taiwane.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla, platná pre čistú cenu na hranici Spoločenstva, pred preclením výrobkov vyrobených v uvedených spoločnostiach, je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Spojené štáty americké
E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware
10,6 %
A818
FMC Corporation, Tonawanda, New York
39,0 %
A819
všetky ostatné spoločnosti
39,0 %
A999
Čínska ľudová republika
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanghaj
0 %
A820
Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanghaj
14,4 %
A821
Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing
0 %
A822
všetky ostatné spoločnosti
67,4 %
A999
Taiwan
San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi
22,6 %
A823
všetky ostatné spoločnosti
22,6 %
A999
3. Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti v Čínskej ľudovej republike, uvedené v odseku 2, je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá vyhovuje požiadavkám ustanoveným v prílohe. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa colná sadzba platná pre všetky ostatné spoločnosti.
4. Uvoľnenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve podlieha poskytnutiu zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
5. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu žiadať uverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo toto nariadenie prijaté, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. apríla 2007