NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 680/2007
z 20. júna 2007,
ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 156,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
keďže:
(1)
Európska rada na zasadnutí 15. a 16. marca 2002 v Barcelone vo svojich záveroch zdôraznila, že výkonné a integrované energetické a dopravné siete vytvárajú nosný pilier európskeho vnútorného trhu a lepším využitím už existujúcich sietí a dobudovaním chýbajúcich spojení sa umožní zvýšenie ich efektívnosti a konkurencieschopnosti, zabezpečí adekvátna úroveň kvality a odľahčia prehustené miesta, čím sa zlepší dlhodobá funkčnosť. Tieto potreby patria do rámca stratégie prijatej hlavami štátov a vlád na zasadnutí Európskej rady 23. a 24. marca 2000 v Lisabone, na ktorú sa odvtedy pravidelne odvoláva.
(2)
Európska rada na zasadnutí 12. a 13. decembra 2003 v Bruseli schválila Európsku akciu pre rast a vyzvala Komisiu, aby v prípade potreby presmerovala výdavky do kapitálových investícií, najmä do investícií do infraštruktúry transeurópskych sietí, ktorých prioritné projekty predstavujú zásadné prvky z hľadiska posilnenia kohézie vnútorného trhu.
(3)
Oneskorenia dobudovania účinných transeurópskych prepojení a najmä cezhraničných úsekov pravdepodobne vážne znevýhodní konkurencieschopnosť Únie, členských štátov a okrajových regiónov, ktoré by neboli schopné alebo by prestali byť schopné naplno využívať výhody vnútorného trhu.
(4)
V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (3) sa predpokladajú náklady na dobudovanie transeurópskej dopravnej siete v období rokov 2007 až 2020 vo výške 600 miliárd EUR. Investície potrebné len na prioritné projekty v zmysle prílohy III k uvedenému rozhodnutiu predstavujú takmer 160 miliárd EUR na obdobie rokov 2007 - 2013.
(5)
Na dosiahnutie týchto cieľov Európsky parlament aj Rada vyhlásili potrebu posilniť a prispôsobiť existujúce finančné nástroje zvýšením miery spolufinancovania zo strany Spoločenstva prostredníctvom možnosti uplatniť vyššiu mieru spolufinancovania Spoločenstva najmä pri projektoch vyznačujúcich sa cezhraničným rozmerom, tranzitnou funkciou alebo prekračovaním prírodných prekážok.
(6)
V súlade s oznámením Komisie Európskemu parlamentu a Rade o podpore vnútrozemskej vodnej dopravy „NAIADES“ a vzhľadom na udržateľný charakter vnútrozemských vodných ciest by sa mala osobitná pozornosť venovať projektom vnútrozemských vodných ciest.
(7)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. júna 2005 o politických výzvach a rozpočtových prostriedkoch rozšírenej Únie na roky 2007 - 2013 (4) zdôraznil strategický význam dopravných sietí pre dobudovanie vnútorného trhu a rozvoj užších vzťahov s kandidátskymi krajinami, potenciálnymi kandidátskymi krajinami alebo krajinami patriacimi do „kruhu priateľov“. Okrem toho vyjadril vôľu preskúmať inovačné finančné nástroje, ako sú nástroj záruk za úvery, európske koncesie, európske úvery a fond na subvencovanie úrokov.
(8)
So sumami vyčlenenými na transeurópske dopravné a energetické siete (ďalej len „TEN-T“ a „TEN-E“) v súlade s viacročným finančným rámcom na roky 2007 - 2013 nie je možné vyhovieť všetkým potrebám, ktoré sú spojené s vykonávaním priorít stanovených v rozhodnutí č. 1692/96/ES pre TEN-T a v rozhodnutí č. 1364/2006/ES (5) pre TEN-E. S cieľom doplniť vnútroštátne zdroje financovania, či už verejné alebo súkromné, je preto vhodné, aby sa tieto zdroje zamerali na isté kategórie projektov, ktoré poskytnú najvyššiu pridanú hodnotu pre siete ako celok, najmä cezhraničné úseky vrátane morských diaľnic, a projekty na odstránenie zúžených profilov spôsobených napríklad prírodnými prekážkami s cieľom zabezpečiť kontinuitu infraštruktúry TEN-T a TEN-E. S cieľom uľahčiť koordinované vykonávanie určitých projektov je možné v súlade s článkom 17a rozhodnutia č. 1692/96/ES vymenovať európskych koordinátorov.
(9)
Vzhľadom na to, že objem investícií do prioritných projektov v oblasti TEN-T sa odhaduje na úrovni okolo 250 miliárd EUR a že finančná referenčná suma EÚ na dopravu na roky 2007 - 2013 v objeme 8 013 miliónov EUR tvorí len nepatrnú časť potrebného rozpočtu na dokončenie prioritných projektov, by Komisia mala v spolupráci s európskymi koordinátormi tam, kde budú vymenovaní, uskutočniť akcie na podporu a koordináciu úsilia členských štátov zameraného na financovanie a dokončenie plánovaných TEN-T v súlade s ustanoveným harmonogramom. Komisia by mala vykonať ustanovenia vzťahujúce sa na európskych koordinátorov uvedených v rozhodnutí č. 1692/96/ES. Spolu s členskými štátmi by mala tiež preskúmať a pokúsiť sa vyriešiť dlhodobý finančný problém budovania a prevádzky celej TEN-T, pričom by mala vziať do úvahy, že obdobie výstavby zahrnie minimálne dve sedemročné rozpočtové obdobia a očakávaná životnosť novej infraštruktúry je najmenej storočie.
(10)
V rozhodnutí č. 1364/2006/ES sa určujú ciele, priority činnosti a projekty spoločného záujmu na rozvoj TEN-E vrátane prioritných projektov a projektom vyhláseným za projekty európskeho záujmu sa pripisuje primeraná priorita. Investície potrebné na to, aby sa všetkým členským štátom umožnilo plne sa zúčastniť na vnútornom trhu, a na dobudovanie prepojení so susednými štátmi predstavujú len na prioritné projekty na obdobie rokov 2007 až 2013 približne 28 miliárd EUR.
(11)
Európska rada na zasadnutí 12. a 13. decembra 2003 tiež vyzvala Komisiu, aby pokračovala v skúmaní potreby vytvorenia osobitného nástroja záruk Spoločenstva, ktorý je určený na zabezpečenie pred určitými rizikami po výstavbe v rámci projektov TEN-T. S cieľom podporiť rast Európska rada s ohľadom na oblasť energetiky vyzvala Komisiu, aby v prípade potreby presmerovala výdavky do kapitálových investícií.
(12)
Nariadenie Rady (ES) č. 2236/95 z 18. septembra 1995 stanovujúce všeobecné pravidlá poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych sietí (6) už predstavuje skutočný pokrok, pretože sa v ňom povoľuje pre projekty vyhlásené za prioritné vyššia miera financovania na úrovni 20 %. Toto zvýšenie je však podmienené vykonávacími predpismi, ktoré si vyžadujú zjednodušenie, a celkovým rozpočtom s obmedzenými prostriedkami. Z tohto dôvodu sa javí ako nevyhnutné doplniť vnútroštátne verejné financovanie a súkromné financovanie tým, že sa zvýši pomoc Spoločenstva, pokiaľ ide o výšku a mieru pomoci, s cieľom posilniť pôsobenie pákového efektu finančných prostriedkov Spoločenstva, a tým umožniť vykonávanie vybraných prioritných projektov.
(13)
Týmto nariadením je vhodné ustanoviť program, ktorý určuje všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti TEN-T a TEN-E. Uvedený program, ktorý sa musí vykonávať v súlade s právom Spoločenstva, najmä z hľadiska životného prostredia, by mal prispieť k posilneniu vnútorného trhu a mal by mať stimulujúci účinok na konkurencieschopnosť Spoločenstva a hospodársky rast v Spoločenstve.
(14)
Finančná pomoc Spoločenstva z rozpočtu pre transeurópske siete by okrem zamerania sa na projekty alebo časti projektov, ktoré poskytnú najvyššiu pridanú hodnotu z európskeho hľadiska, mala podnecovať účastníkov k urýchleniu vykonávania prioritných projektov podľa rozhodnutí č. 1692/96/ES a č. 1364/2006/ES. Pomoc by mala umožniť aj financovanie ďalších projektov spoločného záujmu v oblasti európskej infraštruktúry, ktoré sú vymedzené v uvedených rozhodnutiach.
(15)
Finančná pomoc Spoločenstva sa udeľuje s cieľom rozvinúť investičné projekty v oblasti TEN-T a TEN-E, vytvoriť pevné finančné záväzky, mobilizovať inštitucionálnych investorov a podnietiť vznik finančných partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom. Finančná pomoc v odvetví energetiky sa zameriava najmä na pomoc pri prekonávaní finančných prekážok, ktoré môžu vzniknúť v čase prípravy projektov a pred začatím výstavby, a mala by sa sústrediť na cezhraničné úseky uvedené v prioritných projektoch a na prepojenia so susednými štátmi.
(16)
Komisia vo svojom oznámení Európskemu parlamentu a Rade zo 4. júla 2005 o zavedení európskeho systému železničnej signalizácie ERTMS/ETCS zdôraznila význam rýchleho a koordinovaného prechodu na tento systém v záujme zabezpečenia interoperability TEN-T. Na tento účel je potrebná cielená a časovo obmedzená podpora Spoločenstva zameraná na traťovú infraštruktúru, ako aj vlakové vybavenie.
(17)
Dotknuté členské štáty môžu pri niektorých projektoch zastupovať medzinárodné organizácie. Vykonávanie určitých projektov Komisia môže zveriť spoločným podnikom v zmysle článku 171 zmluvy. Pre tieto osobitné situácie je potrebné na účely tohto nariadenia rozšíriť pojem prijímateľa finančného príspevku Spoločenstva.
(18)
Vzhľadom na potrebu reagovať na osobitné požiadavky každého projektu a s cieľom zvýšiť účinnosť a hodnotu finančnej pomoci Spoločenstva sa môže táto pomoc poskytovať vo viacerých formách: granty na štúdie a práce, granty na platby za dostupnosť, bonifikácia úrokových sadzieb, záruky za úvery alebo podiel rizikového kapitálu. Bez ohľadu na formu by sa finančná pomoc Spoločenstva mala poskytovať v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (7), a pravidlami na vykonávanie uvedeného nariadenia okrem prípadov, v ktorých sa toto nariadenie výslovne odchyľuje od uvedených predpisov. Poskytnutie záruk za úvery a podiel rizikového kapitálu by malo vychádzať z trhových zásad a ich cieľom je dosiahnutie samofinancovania v dlhodobom horizonte.
(19)
Pri vykonávaní finančnej podpory Spoločenstva zameranej na veľké projekty naplánované na niekoľko rokov sa odporúča vytvoriť záväzok zo strany Spoločenstva na viacročnom základe, ktorý sa líši podľa financovaných projektov a podľa viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sa schvaľujú každoročne. Len stabilné a atraktívne finančné záväzky zo strany Spoločenstva na dlhé obdobie umožnia znížiť neistotu, ktorá sa spája s dokončením týchto projektov a mobilizovať verejných aj súkromných investorov. Ako sa uvádza v rozhodnutí č. 1692/96/ES, najvyššia priorita z hľadiska rozvoja TEN-T sa kladie na projekty zahrnuté vo viacročnom programe, ktoré si na zabezpečenie hladkého a efektívneho dokončenia vyžadujú nepretržitú akciu zo strany Spoločenstva.
(20)
Je vhodné podporiť inštitucionálne aj zmluvné formy verejno-súkromného financovania, ktorých účinnosť sa osvedčila, prostredníctvom právnych záruk, ktoré sú v súlade s právom hospodárskej súťaže a vnútornym trhom, a zároveň rozširovať v členských štátoch osvedčené postupy.
(21)
Osobitná pozornosť by sa mala venovať účinnej koordinácii všetkých opatrení Spoločenstva, ktoré majú vplyv na transeurópske siete, a to najmä financovaniu zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu, ako aj z operácií Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“).
(22)
Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie na celé obdobie jeho vykonávania, ktoré predstavuje v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (8) finančnú referenčnú sumu pre rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového postupu.
(23)
Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9).
(24)
Vzhľadom na vývoj v každej časti TEN-T a TEN-E a ich osobitné vlastnosti a v záujme efektívnejšieho riadenia sa odporúča ustanoviť viacero samostatných nariadení pre oblasti, na ktoré sa doteraz vzťahuje nariadenie (ES) č. 2236/95.
(25)
Týmto nariadením by sa mali ustanoviť všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti TEN-T a TEN-E v súlade s právom Spoločenstva a politikami, ktoré sa týkajú najmä hospodárskej súťaže, ochrany životného prostredia, zdravia, trvalo udržateľného rozvoja, verejného obstarávania, ako aj účinného vykonávania politík Spoločenstva o interoperabilite.
(26)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vykonávanie TEN-T a TEN-E, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov potreby koordinácie vnútroštátnych opatrení ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa vymedzujú podmienky, metódy a postupy pri udeľovaní finančnej pomoci Spoločenstva na projekty spoločného záujmu v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí podľa článku 155 ods. 1 zmluvy.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
1.
„projekt spoločného záujmu“ je projekt alebo časť projektu, o ktorom sa stanovilo, že je v spoločnom záujme Spoločenstva v oblasti dopravy v rámci rozhodnutia č. 1692/96/ES alebo v oblasti energetiky v rámci rozhodnutia č. 1364/2006/ES;
2.
„prioritný projekt“ je projekt spoločného záujmu oblasti dopravy, ktorý sa nachádza na osi, alebo iný projekt uvedený v prílohe III k rozhodnutiu č. 1692/96/ES, alebo projekt spoločného záujmu v oblasti energetiky, ktorý sa považuje za prioritu Spoločenstva v rámci rozhodnutia č. 1364/2006/ES;
3.
„projekt európskeho záujmu“ je projekt v oblasti energetiky v pokročilom štádiu, ktorý sa nachádza na prioritných osiach uvedených v rozhodnutí č. 1364/2006/ES a má cezhraničný charakter alebo významný vplyv na cezhraničnú prenosovú kapacitu;
4.
„časť projektu“ je akákoľvek finančne, technicky alebo časovo nezávislá činnosť, ktorá prispieva k dokončeniu projektu;
5.
„cezhraničný úsek“ znamená cezhraničné úseky uvedené v článku 19b rozhodnutia č. 1692/96/ES a cezhraničné úseky, ktoré zabezpečujú kontinuitu prioritného projektu medzi dvoma členskými štátmi cez tretí štát;
6.
„zúžený profil“ v oblasti dopravy znamená prekážky rýchlosti a/alebo kapacity, ktoré neumožňujú zaručiť kontinuitu dopravných tokov;
7.
„prijímateľ“ je jeden alebo viac členských štátov, medzinárodných organizácií alebo spoločných podnikov v zmysle článku 171 zmluvy alebo verejných alebo súkromných podnikov, alebo orgánov, ktoré nesú plnú zodpovednosť za projekt a ponúkajú investovať vlastné zdroje alebo finančné prostriedky poskytnuté tretími stranami s cieľom uskutočniť projekt;
8.
„štúdie“ sú činnosti potrebné na prípravu vykonania projektu vrátane prípravných štúdií, štúdií uskutočniteľnosti, hodnotiacich a validačných štúdií a všetky ostatné podporné technické opatrenia vrátane predbežných činností zameraných na dokonalé vymedzenie a prípravu projektu a rozhodnutie o jeho financovaní, akými sú prieskum v teréne a príprava finančného balíka;
9.
„práce“ sú nákup, dodávka a využitie komponentov, systémov a služieb a realizácia stavebných a montážnych prác spojených s projektom, preberanie zariadení a spustenie projektu;
10.
„náklady na projekt“ znamenajú celkovú sumu nákladov, ktoré znáša prijímateľ na štúdie alebo práce, ktoré sa týkajú projektu alebo sú nevyhnutné na jeho vykonávanie;
11.
„oprávnené náklady“ znamenajú časť nákladov na projekt, ktoré Komisia vezme do úvahy pri výpočte výšky finančnej pomoci Spoločenstva;
12.
„nástroj záruk za úvery“ je záruka poskytnutá EIB ako nástroj pohotovostnej likvidity poskytnutý na projekty spoločného záujmu v oblasti dopravy. Jeho úlohou je pokrývať riziká vyplývajúce zo splácania dlhu spôsobené nedostatočným dopytom a z toho vyplývajúcimi nepredpokladanými stratami výnosov počas počiatočného obdobia fungovania projektu. Nástroj záruk za úvery sa použije len pre projekty, ktorých finančná životaschopnosť je úplne alebo čiastočne založená na výnosoch, poplatkoch alebo inom príjme, ktorý plynie od alebo v mene užívateľov/prijímateľov;
13.
„mechanizmy platieb za dostupnosť“ sú mechanizmy financovania projektov infraštruktúry, ktorú vybudoval a prevádzkuje súkromný investor, ktorému plynú pravidelné platby po ukončení stavebných prác za služby infraštruktúry. Úroveň platieb závisí od stupňa dosiahnutých prevádzkových úrovní dohodnutých v zmluve. Platby za dostupnosť sa uskutočňujú počas trvania zmluvy medzi subjektom, ktorý zadáva zmluvu, a obstarávateľom projektu a slúžia na pokrytie stavebných a finančných nákladov, nákladov na údržbu a prevádzkových nákladov.
KAPITOLA II
OPRÁVNENÉ PROJEKTY, FORMY POSKYTOVANIA FINANČNEJ POMOCI, KOMBINOVANIE FINANCOVANIA
Článok 3
Oprávnenosť projektov a žiadosti o finančnú pomoc Spoločenstva
1. Na poskytnutie finančnej pomoci Spoločenstva podľa tohto nariadenia sú oprávnené len projekty spoločného záujmu.
Oprávnenosť žiadostí o finančnú pomoc Spoločenstva na takéto projekty je podmienená ich súladom s právom Spoločenstva.
2. Len v oblasti dopravy podlieha oprávnenosť aj záväzku žiadateľa o finančnú pomoc Spoločenstva a prípadne príslušných členských štátov finančne prispieť na predložený projekt a v prípade potreby využiť súkromné finančné prostriedky.
3. Projekty týkajúce sa dopravy, ktoré zahŕňajú cezhraničný úsek alebo časť takéhoto úseku, sú oprávnené na finančnú pomoc Spoločenstva, ak existuje písomná dohoda medzi príslušnými členskými štátmi alebo medzi členskými štátmi a príslušnými tretími krajinami o dokončení cezhraničných úsekov. Vo výnimočných prípadoch, ak je projekt nevyhnutný na pripojenie infraštruktúry k sieti susedného členského štátu alebo tretej krajiny, ale v skutočnosti nepretína hranicu, sa písomná dohoda uvedená vyššie nevyžaduje.
Článok 4
Predkladanie žiadostí o finančnú pomoc Spoločenstva
Žiadosti o finančnú pomoc Spoločenstva predkladá Komisii jeden alebo viacero členských štátov, alebo po dohode s príslušnými členskými štátmi aj medzinárodné organizácie, spoločné podniky alebo verejné alebo súkromné podniky či orgány.
Spôsoby predkladania žiadostí o finančnú pomoc sa ustanovia v súlade s článkom 9 ods. 1.
Článok 5
Výber projektov
1. Projekty spoločného záujmu môžu získať finančnú pomoc Spoločenstva podľa toho, ako prispejú k dosiahnutiu cieľov a priorít určených v rámci rozhodnutí č. 1692/96/ES a č. 1364/2006/ES.
2. V oblasti dopravy sa osobitná pozornosť venuje týmto projektom:
a)
prioritným projektom;
b)
projektom na odstránenie zúžených profilov, najmä v rámci prioritných projektov;
c)
projektom predloženým alebo spoločne podporovaným najmenej dvoma členskými štátmi, najmä tých, ktoré zahŕňajú cezhraničné úseky;
d)
projektom, ktoré prispievajú ku kontinuite siete a optimalizácii jej kapacity;
e)
projektom, ktoré prispievajú k zlepšeniu kvality služieb ponúkaných TEN-T, a projektom, ktoré okrem iného prostredníctvom akcie, ktorá sa vzťahuje na infraštruktúru, podporujú bezpečnosť a ochranu užívateľov a zabezpečujú interoperabilitu medzi vnútroštátnymi sieťami;
f)
projektom zameraným na vývoj a využívanie systémov riadenia premávky železničnej, cestnej, leteckej, námornej, vnútrozemskej vodnej a pobrežnej dopravy, ktoré zabezpečujú interoperabilitu medzi vnútroštátnymi sieťami;
g)
projektom, ktoré prispievajú k dokončeniu vnútorného trhu, a
h)
projektom, ktoré prispievajú k presunu ťažiska medzi druhmi dopravy na tie s najmenej nepriaznivým vplyvom na životné prostredie, akým je napríklad vnútrozemská vodná doprava.
3. V oblasti energetiky sa osobitná pozornosť venuje projektom európskeho záujmu, ktoré prispievajú k:
a)
rozvoju siete na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti znížením izolácie znevýhodnených a ostrovných regiónov Spoločenstva;
b)
optimalizácii kapacity siete a dokončeniu vnútorného trhu s energiou, najmä projektom, ktoré sa týkajú cezhraničných úsekov;
c)
bezpečnosti dodávok energie, diverzifikácii zdrojov dodávok energie a najmä prepojeniu s tretími krajinami;
d)
pripojeniu obnoviteľných zdrojov energie a
e)
bezpečnosti, spoľahlivosti a interoperabilite prepojených sietí.
4. Rozhodnutie udeliť finančnú pomoc Spoločenstva zohľadňuje okrem iného:
a)
pokročilý stav projektu;
b)
stimulujúce účinky intervencie Spoločenstva na verejné a súkromné financovanie;
c)
spoľahlivosť finančného balíka;
d)
socioekonomické účinky;
e)
environmentálne následky;
f)
nutnosť prekonať finančné prekážky a
g)
komplexný charakter projektu, napríklad ten, ktorý vzniká z potreby prekonať prírodné prekážky.
Článok 6
Formy a spôsoby poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva
1. Finančná pomoc Spoločenstva na projekty spoločného záujmu môže mať jednu alebo viacero nasledujúcich foriem:
a)
granty na štúdie alebo práce;
b)
granty v oblasti dopravy na práce v rámci mechanizmov platieb za dostupnosť;
c)
bonifikácie úrokových sadzieb pri úveroch poskytnutých EIB alebo inými verejnými alebo súkromnými finančnými inštitúciami;
d)
finančný príspevok na zabezpečenie a poskytnutie kapitálu v súvislosti so zárukou, ktorú EIB poskytne z vlastných zdrojov na základe nástroja záruk za úvery. Tieto záruky nesmú trvať dlhšie ako päť rokov po uvedení projektu do prevádzky. V riadne odôvodnených prípadoch sa výnimočne môže táto záruka poskytnúť až na sedem rokov. Príspevok na nástroj záruk za úvery zo všeobecného rozpočtu Európskej únie nesmie prekročiť 500 miliónov EUR. EIB prispieva rovnakou sumou. Náklady Spoločenstva na nástroj záruk za úvery vrátane správnych poplatkov a ostatných oprávnených nákladov sú obmedzené na sumu príspevku Spoločenstva na tento nástroj, pričom pre všeobecný rozpočet Európskej únie nesmie vyplynúť nijaký ďalší záväzok. Zvyšné riziko všetkých operácií znáša EIB. Hlavné podmienky a postupy uplatňované v prípade nástroja záruk za úvery sú ustanovené v prílohe;
e)
podiel rizikového kapitálu investičných fondov alebo podobných finančných spoločností s hlavným cieľom zabezpečiť rizikový kapitál pre projekty transeurópskych sietí a získať významné investície od súkromného sektora; podiel rizikového kapitálu nepresahuje 1 % rozpočtových zdrojov stanovených v článku 18;
f)
finančný príspevok na činnosti spoločných podnikov, ktoré súvisia s projektom.
2. Výška finančnej pomoci Spoločenstva udelenej vo formách uvedených v odseku 1 písm. a), b), c) a f) zohľadňuje kritériá stanovené v článku 5 a nepresahuje túto mieru:
a)
štúdie: 50 % oprávnených nákladov bez ohľadu na dotknutý projekt spoločného záujmu;
b)
práce:
i)
prioritné projekty v oblasti dopravy:
-
najviac 20 % oprávnených nákladov,
-
najviac 30 % oprávnených nákladov v prípade cezhraničných úsekov, ak príslušné členské štáty poskytli Komisii všetky potrebné záruky týkajúce sa finančnej životaschopnosti projektu a harmonogramu jeho vykonávania;
ii)
projekty v oblasti energetiky: najviac 10 % oprávnených nákladov;
iii)
iné ako prioritné projekty v oblasti dopravy: najviac 10 % oprávnených nákladov;
c)
európsky systém riadenia železničnej dopravy (ERTMS):
i)
traťové zariadenia: najviac 50 % oprávnených nákladov na štúdie a práce;
ii)
vlakové vybavenie:
-
najviac 50 % oprávnených nákladov na rozvoj a výrobu prototypov na inštaláciu ERTMS do existujúceho vozového parku, ak prototyp získa osvedčenie aspoň v dvoch členských štátoch,
-
najviac 50 % oprávnených nákladov na sériové vybavenie na inštaláciu ERTMS do vozového parku; Komisia však v rámci viacročného programu stanoví maximálnu sumu pomoci na trakčnú jednotku;
d)
systémy riadenia premávky cestnej, leteckej, vnútrozemskej vodnej, námornej a pobrežnej dopravy: najviac 20 % oprávnených nákladov na práce.
3. Konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2, Komisia prijíma vykonávacie opatrenia pre nástroje uvedené v odseku 1 písm. c) a e) tohto článku.
Článok 7
Iná finančná pomoc a nástroje
1. Operácie EIB sú v súlade s udeľovaním finančnej pomoci podľa tohto nariadenia.
2. Komisia koordinuje a zabezpečuje súlad projektov spolufinancovaných v rámci tohto nariadenia s príslušnými akciami, ktoré využívajú príspevky a finančné nástroje Spoločenstva, ako aj s operáciami EIB.
KAPITOLA III
PLÁNOVANIE, VYKONÁVANIE A KONTROLA
Článok 8
Viacročné a ročné pracovné programy
1. Konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2, Komsia pri stanovovaní viacročného pracovného programu a ročného pracovného programu uplatňuje kritériá stanovené v článku 5 a ciele a priority vymedzené v rámci rozhodnutí č. 1692/96/ES a č. 1364/2006/ES.
2. Viacročný pracovný program v oblasti dopravy sa uplatňuje na prioritné projekty a na systémy riadenia cestnej, leteckej, železničnej, vnútrozemskej vodnej a pobrežnej a námornej premávky. Suma finančného krytia sa pohybuje v rozpätí 80 % - 85 % rozpočtových zdrojov uvedených v článku 18 vyhradených na dopravu.
3. V prípade ročného pracovného programu v oblasti dopravy sa pri udeľovaní finančnej pomoci projektom spoločného záujmu uplatňujú kritériá, ktoré nie sú uvedené vo viacročnom programe.
4. V prípade ročného pracovného programu v oblasti energetiky sa uplatňujú kritériá na udeľovanie finančnej pomoci projektom spoločného záujmu.
5. Viacročný pracovný program sa preskúma aspoň v polovici trvania a v prípade potreby sa zreviduje v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2.
Článok 9
Udelenie finančnej pomoci Spoločenstva
1. Po každej výzve na predloženie návrhov na projekty na základe viacročného pracovného programu alebo ročných pracovných programov podľa článku 8 ods. 1 Komisia, konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2, rozhodne o sume finančnej pomoci, ktorá sa udelí vybraným projektom alebo častiam projektov. Komisia spresní podmienky a spôsoby ich vykonávania.
2. Komisia oznámi prijímateľom a príslušným členským štátom každé udelenie finančnej pomoci.
Článok 10
Finančné ustanovenia
1. Viazané rozpočtové prostriedky sa môžu rozdeliť na ročné splátky. Komisia bude pre každý rok viazať ročné splátky, pričom zohľadní dosiahnutý pokrok na projektoch alebo projektových etapách, ktoré dostávajú finančnú podporu, predpokladané potreby a dostupné rozpočtové prostriedky.
Prijímateľom a príslušným členským štátom oznámi orientačný časový plán jednotlivých ročných splátok.
2. Pomoc Spoločenstva sa môže vzťahovať len na výdavky súvisiace s projektom, ktoré vynaložia prijímatelia alebo tretie strany zodpovedné za vykonávanie projektu.
Oprávnené sú výdavky vynaložené odo dňa podania žiadosti o pomoc. Výdavky na projekty zahrnuté vo viacročnom programe môžu byť oprávnené od 1. januára bežného roka, počnúc 1. januárom 2007.
DPH okrem nenávratnej DPH nie je oprávneným výdavkom.
3. Platby sa uskutočňujú formou predbežného financovania, ktoré sa prípadne rozdelí na viac priebežných splátok, a úhrady zostatku.
Spôsoby platieb sa stanovia tak, aby zohľadňovali najmä viacročné vykonávanie projektov infraštruktúry.
Predbežné financovanie, prípadne jeho prvá splátka, sa uhradí pri udelení finančnej pomoci.
Priebežné platby sa uskutočňujú na základe žiadostí o úhradu pod podmienkou, že sú dodržané ustanovenia článku 13.
Platba zostatku sa uskutoční po schválení záverečnej správy o projekte alebo štúdie, ktorú predloží prijímateľ a osvedčia príslušné členské štáty. V záverečnej správe sa podrobne uvádzajú najmä všetky skutočne vynaložené výdavky.
4. V prípade mechanizmov platieb za dostupnosť sa prvá splátka predbežného financovania vykoná v rámci maximálne trojročného obdobia nasledujúceho po udelení finančnej pomoci Spoločenstva na základe osvedčenia členských štátov o začatí projektu a na základe predloženia príslušnej zmluvy o verejno-súkromnom partnerstve. Ďalšie splátky predbežného financovania sa môžu vykonať na základe osvedčenia členských štátov o dosiahnutom pokroku pri vykonávaní projektu.
Zostatok sa zaplatí po začatí fázy prevádzky projektu na základe overenia, že infraštruktúra bola dodaná, osvedčenia členských štátov, že nárokované výdavky boli skutočne vynaložené, a potvrdenia celkovej sumy platieb za dostupnosť pokrývajúcich výšku finančnej pomoci Spoločenstva.
V prípade, že nevznikne nárok na platbu za dostupnosť v dôsledku nedodania infraštruktúry, Komisia získa uskutočnené platby predbežného financovania späť.
Článok 11
Zodpovednosť členského štátu
1. V rámci svojej právomoci členské štáty vynaložia všetko úsilie, aby sa vykonali projekty spoločného záujmu, na ktoré bola udelená finančná pomoc Spoločenstva podľa tohto nariadenia.
2. Členské štáty v úzkej spolupráci s Komisiou vykonávajú technickú a finančnú kontrolu projektov a vydajú osvedčenie o skutočnej výške a oprávnenosti výdavkov, ktoré boli vynaložené na projekty alebo časti projektov. Členské štáty môžu požadovať účasť Komisie na kontrolách na mieste.
3. Členské štáty informujú Komisiu o opatreniach prijatých podľa odseku 2, a najmä poskytujú opis kontrolných, riadiacich a monitorovacích systémov zriadených s cieľom zabezpečiť úspešné dokončenie projektov.
Článok 12
Zlučiteľnosť s právom a politikami Spoločenstva
Projekty financované podľa tohto nariadenia sa vykonávajú v súlade s právom Spoločenstva a zohľadňujú príslušné politiky Spoločenstva, a to najmä politiky v oblasti hospodárskej súťaže, ochrany životného prostredia, zdravia, trvalo udržateľného rozvoja, verejného obstarávania a interoperability.
Článok 13
Zrušenie, zníženie, pozastavenie a vypovedanie pomoci
1. Komisia po riadnom preskúmaní a oznámení prijímateľom a príslušným členským štátom s cieľom umožniť im predložiť pripomienky v stanovenej lehote:
a)
s výnimkou riadne odôvodnených prípadov zruší finančnú pomoc udelenú projektom alebo častiam projektov, ktoré sa nezačali vykonávať do dvoch rokov od dátumu začatia projektu, ktorý sa uvádza v podmienkach udelenia pomoci;
b)
môže pozastaviť, znížiť alebo vypovedať finančnú pomoc:
i)
v prípade nezrovnalosti pri vykonávaní projektu alebo časti projektu vzhľadom na ustanovenia práva Spoločenstva a
ii)
v prípade nesplnenia niektorej z podmienok, ktorými sa finančná pomoc riadi, najmä ak sa bez schválenia Komisie vykonala dôležitá zmena, ktorá má vplyv na povahu projektu alebo postupy jeho vykonávania;
c)
môže po zohľadnení všetkých dôležitých faktorov požadovať vrátenie udelenej finančnej pomoci, ak sa do štyroch rokov po dátume ukončenia stanovenom v podmienkach, ktorými sa udelenie pomoci riadi, neukončilo vykonávanie časti projektu, na ktorú bola finančná pomoc udelená.
2. Komisia môže vymáhať celú už vyplatenú sumu alebo jej časť:
a)
ak je to nutné, najmä v prípade zrušenia, vypovedania alebo zníženia finančnej pomoci alebo po zaslaní žiadosti o vrátenie finančnej pomoci, alebo
b)
v prípade, že došlo ku kumulácii pomoci Spoločenstva na projekt alebo časť projektu.
Článok 14
Ochrana finančných záujmov Spoločenstva
1. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly na mieste a kontroly v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou za účelom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (10).
2. Podmienky, ktorými sa riadi udeľovanie finančnej pomoci Spoločenstva, môžu ustanovovať najmä monitorovanie a finančné kontroly, ktoré vykonáva Komisia alebo akýkoľvek ňou poverený zástupca, a vykonávanie auditov Dvorom audítorov, ktoré sa môžu, ak je to potrebné, uskutočňovať na mieste.
3. Príslušný členský štát a Komisia si bezodkladne vymieňajú všetky dôležité informácie, ktoré sa týkajú výsledkov uskutočnených kontrol.
KAPITOLA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 15
Výbor
1. Komisii pomáha výbor.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.
3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.
4. EIB určí svojho zástupcu vo výbore, ktorý sa nezúčastňuje na hlasovaní.
Článok 16
Hodnotenie
1. Komisia a členské štáty môžu za pomoci prijímateľov pomoci uskutočňovať hodnotenie spôsobov vykonávania projektov, ako aj vplyv ich vykonávania, aby posúdili, či sa dosiahli ciele vrátane cieľov v oblasti ochrany životného prostredia.
2. Komisia môže požadovať, aby členský štát, ktorému sa udelila pomoc, predložil osobitné hodnotenie projektov financovaných podľa tohto nariadenia alebo v prípade potreby poskytol informácie a potrebnú pomoc na uskutočnenie hodnotenia takýchto projektov.
Článok 17
Informácie a propagácia
1. Komisia každé dva roky predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o činnostiach uskutočnených podľa tohto nariadenia. Táto správa obsahuje hodnotenie výsledkov dosiahnutých na základe finančnej pomoci Spoločenstva v rôznych oblastiach, kde sa uplatnila, pričom zohľadní pôvodné ciele, ako aj kapitolu o podstate a vykonávaní bežného viacročného programu. Táto správa obsahuje aj informácie o zdrojoch financovania každého projektu.
2. Príslušné členské štáty a prípadne prijímatelia zabezpečia, aby sa pomoc, ktorá sa poskytla na základe tohto nariadenia, primerane propagovala s cieľom oboznámiť verejnosť s úlohou, ktorú pri vykonávaní projektov zohráva Spoločenstvo.
Článok 18
Rozpočtové zdroje
1. Finančné krytie pre vykonávanie tohto nariadenia na obdobie rokov 2007 - 2013 je 8 168 000 000 EUR, z ktorých 8 013 000 000 EUR je určených pre TEN-T a 155 000 000 EUR pre TEN-E.
2. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v medziach viacročného finančného rámca.
Článok 19
Doložka o revízii
Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do konca roku 2010 všeobecnú správu o skúsenostiach získaných pri uplatňovaní mechanizmov ustanovených týmto nariadením o udeľovaní finančnej pomoci Spoločenstva.
Konajúc v súlade s postupom ustanoveným v prvom pododseku článku 156 zmluvy, Európsky parlament a Rada rozhodnú, či a za akých podmienok sa mechanizmy ustanovené v tomto nariadení zachovajú alebo zmenia a doplnia po skončení obdobia uvedeného v článku 18 tohto nariadenia.
Článok 20
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2007.
Na akcie, ktoré sa v oblasti dopravy a energetiky k dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia už vykonávajú, sa naďalej uplatňuje nariadenie (ES) č. 2236/95 v znení platnom k 31. decembru 2006.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 20. júna 2007