NARIADENIE RADY (ES) č. 1264/2006
z 21. augusta 2006,
ktorým sa ukončujú prešetrovania týkajúce sa antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Ruskej federácii a na Ukrajine a ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz karbidu kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 384/96
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2 a článok 11 ods. 3,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Predchádzajúce prešetrovania, platné opatrenia a prebiehajúce prešetrovania
(1)
Po preskúmaní uplynutia platnosti Rada nariadením (ES) č. 821/94 (2) v súlade s článkom 14 a článkom 15 nariadenia (EHS) č. 2423/88 (3) uložila konečné antidumpingové clá na dovoz karbidu kremíka (ďalej len „SiC“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Poľsku, Ruskej federácii (ďalej len „Rusko“) a na Ukrajine. Komisia zároveň rozhodnutím 94/202/ES (4) prijala záväzok ponúknutý ruskou vládou v spojení so spoločnosťou V/O Stankoimport, Moskva, Rusko.
(2)
V máji 2000 po preskúmaní uplynutia platnosti Rada nariadením (ES) č. 1100/2000 (5) znova predĺžila konečné antidumpingové clo na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR, Rusku a na Ukrajine a predĺžila aj záväzok ponúknutý ruskou vládou v spojení so spoločnosťou V/O Stankoimport, Moskva, Rusko prijatý rozhodnutím Komisie 94/202/ES.
(3)
Prešetrovanie uvedené v odôvodnení 1, ktoré viedlo k uloženiu konečných antidumpingových ciel a prijatiu záväzkov od určitých vývozcov, ktorých sa prešetrovanie týka, a preskúmania uplynutia platnosti ukončené v rokoch 1994 a 2000 uvedené v odôvodneniach 1 a 2 sa ďalej uvádzajú len ako „pôvodné prešetrovania“.
(4)
V roku 2004 Rada nariadením (ES) č. 991/2004 stanovila oslobodenie dovozu do nových členských štátov, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 (ďalej len „EÚ 10“), uskutočneného za podmienok osobitných ponúk záväzkov (ďalej len „záväzky v súvislosti s rozšírením“) od antidumpingových ciel a oprávnila Komisiu na prijatie týchto záväzkov v súvislosti s rozšírením. Na základe uvedených skutočností Komisia rozhodnutiami 2004/498/ES (6) a 2004/782/ES (7) prijala záväzky, ktoré ponúkol ukrajinský vyvážajúci výrobca akciová spoločnosť Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Platnosť prijatia tohto záväzku uplynula 20. mája 2005.
(5)
V januári 2004 Komisia začala čiastočné predbežné preskúmanie (8), o ktoré požiadal ukrajinský vyvážajúci výrobca Zaporozhsky Abrasivny Combinat. Tento žiadateľ tvrdil, že vzhľadom na zásadnú zmenu okolností by mu mal byť udelený trhovohospodársky prístup (ďalej len „THP“) a že jeho dumpingové rozpätie bolo na omnoho nižšej úrovni, ako je úroveň, ktorú predstavujú platné opatrenia. Na základe prešetrovania sa však zistilo, že táto spoločnosť nespĺňa kritériá na udelenie THP [článok 2 ods. 7 písm. c) nariadenia (ES) č. 384/96] a následne bolo prešetrovanie ukončené prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 779/2005 (9).
(6)
Nakoniec Komisia 30. júna 2005 (10) začala antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu SiC s pôvodom v Rumunsku na základe podnetu podaného Európskou radou pre chemický priemysel (ďalej len „CEFIC“) v mene výrobcov predstavujúcich 100 % celkovej výroby SiC v Spoločenstve. Vzhľadom na to, že CEFIC 1. marca 2006 stiahla podnet, prešetrovanie bolo rozhodnutím Komisie 2006/423/ES (11) ukončené.
1.2. Žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti
(7)
Po uverejnení oznámenia o nastávajúcom uplynutí platnosti antidumpingových opatrení na SiC s pôvodom v ČĽR, Rusku a na Ukrajine (12) Komisia 24. februára 2005 dostala žiadosť o preskúmanie týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Komisia zároveň dostala žiadosť o preskúmanie formy opatrení uplatniteľných na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia.
(8)
Žiadosti predložila Európska rada pre chemický priemysel v mene výrobcov predstavujúcich 100 % celkovej výroby SiC v Spoločenstve. Žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo k opakovanému výskytu dumpingu a ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. Žiadosť o predbežné preskúmanie bola odôvodnená skutočnosťou, že daná forma opatrení by nebola vhodná a že by neodstránila poškodzujúci vplyv dumpingu.
(9)
Po porade s poradným výborom Komisia usúdila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 a predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia a obidve preskúmania začala v rovnaký deň (13).
1.3. Prešetrovanie
(10)
Komisia formálne informovala vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, výrobcov surovín, známych používateľov, ktorých sa to týka, a ich združenia, predstaviteľov vyvážajúcich krajín a výrobcov Spoločenstva o začatí preskúmania uplynutia platnosti a predbežného preskúmania. Zainteresované strany mali príležitosť na predloženie svojich stanovísk v písomnej forme a požiadanie o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(11)
Vzhľadom na vysoký počet čínskych vyvážajúcich výrobcov a dovozcov v Spoločenstve, ktorí nie sú prepojení s vyvážajúcim výrobcom v jednej z príslušných krajín, sa v súlade s článkom 17 základného nariadenia pokladalo za vhodné posúdiť, či by mal byť použitý výber vzorky. S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť, či je výber vzorky skutočne potrebný, a v prípade, že áno, vybrať vzorku uvedené strany boli podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia požiadané, aby sa do dvoch týždňov od začatia konania prihlásili a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí.
(12)
Požadované informácie nepredložil žiadny čínsky vyvážajúci výrobca a ani žiadny nespolupracoval v rámci súčasného konania. Z tohto dôvodu sa rozhodlo, že pokiaľ ide o čínskych výrobcov, výber vzorky nie je potrebný.
(13)
Šesť neprepojených dovozcov v Spoločenstve poskytlo informácie požadované v oznámení o začatí a vyjadrilo svoju ochotu spolupracovať na ďalšom prešetrovaní. Z týchto šiestich dovozcov boli tri spoločnosti vybraté do vzorky. Títo dovozcovia predstavovali najväčší reprezentatívny objem dovozu známych dovozcov v Spoločenstve (98 %), ktorý by sa mohol prešetriť v stanovenom čase.
(14)
Dotazníky boli zaslané trom dovozcom Spoločenstva vo vzorke, dvom výrobcom Spoločenstva, osemnástim používateľom v Spoločenstve, šestnástim dodávateľom surovín a dvom známym vyvážajúcim výrobcom na Ukrajine a v Ruskej federácii. Okrem toho boli skontaktovaní dvaja výrobcovia v Brazílii, ktorá bola vybratá za potenciálnu analogickú krajinu, a boli im zaslané dotazníky.
(15)
Úplne vyplnený dotazník poslali traja dovozcovia Spoločenstva vo vzorke, sedem používateľov, dvaja výrobcovia surovín a dvaja vyvážajúci výrobcovia v príslušných krajinách, ako aj dvaja výrobcovia v analogickej krajine.
(16)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely prešetrovania, a vykonala overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia v Spoločenstve:
-
Kollo Silicon carbide B.V., Holandsko, ESK-SIC GmbH, Nemecko,
-
Navarro SiC, S.A., Španielsko,
Výrobcovia vo vyvážajúcich krajinách:
-
JSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Záporožie, Ukrajina,
-
JSC Volzhsky Abrasive Combinat, Volzhsky, Rusko,
Výrobcovia v analogickej krajine:
-
Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais, Brazília,
-
Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo, Brazília,
Dovozcovia v Spoločenstve:
-
Imexco-Ullrich GmbH, Nemecko,
-
Smyris Abrasivi, Taliansko,
Používatelia v Spoločenstve:
-
Morganite Crucible Limited, Spojené kráľovstvo,
-
TGA Ltd, Česká republika.
(17)
Prešetrovanie týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2001 až do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
(18)
Všetky príslušné strany boli oboznámené so základnými skutočnosťami a úvahami, z ktorých vychádzali závery tohto prešetrovania. Rovnako im bolo poskytnuté obdobie, v rámci ktorého môžu urobiť vyhlásenia v nadväznosti na toto zverejnenie. Vyhlásenia zaslané v rámci lehôt boli starostlivo zvážené a, ak sa to považovalo za vhodné, boli pri zisteniach zohľadnené.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(19)
Príslušným výrobkom je rovnaký výrobok ako v pôvodných prešetrovaniach, ktoré viedli k uloženiu v súčasnosti platných opatrení, t. j. karbid kremíka (SiC). SiC je v súčasnosti zaradený pod kód KN 2849 20 00.
(20)
SiC sa vyrába ohrievaním kremíka a koksu (alebo ropného koksu) pri vysokých teplotách (až do 2 000 °C). Výsledkom toho procesu je surový SiC, ktorý sa zvyčajne ďalej spracúva na konečné použitie. Vzhľadom na proces výroby SiC výsledný výrobok automaticky obsahuje rôzne triedy karbidu kremíka podľa rôznej koncentrácie kremíka. Tieto rôzne triedy sa dajú rozdeliť na dve hlavné triedy: kryštalickú a metalurgickú. Kryštalická trieda sa považuje za kvalitnejšiu, lebo obsahuje viac kremíka. Kryštalická trieda sa ďalej delí podľa druhu na čierny a zelený druh.
(21)
Kryštalická trieda sa bežne používa vo výrobe abrazívnych nástrojov, brúsnych kotúčov, vysokokvalitných žiaruvzdorných výrobkov, technických keramických výrobkov, zatiaľ čo metalurgická trieda sa bežne používa v zlievárenstve a vo vysokej peci ako nosič kremíka. Ako v predchádzajúcich prešetrovaniach, tak aj teraz sa obidve triedy musia na účely tohto prešetrovania považovať za jeden výrobok.
2.2. Podobný výrobok
(22)
Tak, ako bolo stanovené v pôvodných prešetrovaniach, aj toto prešetrovanie potvrdilo, že príslušný výrobok a výrobky, ktoré vyrábajú a predávajú vyvážajúci výrobcovia na svojich domácich trhoch, ako aj výrobky, ktoré vyrábajú a predávajú výrobcovia Spoločenstva na trhu Spoločenstva a výrobca v analogickej krajine na domácom trhu analogickej krajiny, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA A/ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
3.1. Úvodné poznámky
(23)
V tomto preskúmaní uplynutia platnosti plne spolupracovali dvaja známi výrobcovia na Ukrajine a v Ruskej federácii. Ako sa však uviedlo v odôvodnení 12, neprihlásil sa žiadny výrobca z ČĽR.
3.2. Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania
3.2.1. Analogická krajina
(24)
Keďže Ukrajina (14) a ČĽR sa počas obdobia prešetrovania (a v predchádzajúcich prešetrovaniach) nepovažovali za krajiny s trhovým hospodárstvom, normálna hodnota sa musela stanoviť v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, t. j. na základe informácií získaných v tretej krajine s trhovým hospodárstvom, kde sa výrobok vyrábal a predával na domácom trhu. Okrem toho sa pripomína, že vyvážajúci výrobca na Ukrajine nebol schopný získať THP počas predbežného preskúmania, ktoré bolo ukončené tesne pred začatím tohto preskúmania uplynutia platnosti (pozri odôvodnenie 5).
(25)
Pri začatí tohto preskúmania uplynutia platnosti sa predpokladal výber Brazílie ako analogickej krajiny, z ktorej by bolo možné získať informácie o výrobných nákladoch a domácom predaji. Pripomína sa, že Brazília bola vybratá aj v predchádzajúcom preskúmaní uplynutia platnosti.
(26)
Prešetrovanie potvrdilo, že Brazília je stále vhodnou analogickou krajinou, pretože:
(27)
Po prvé na základe veľkosti domáceho trhu je Brazília reprezentatívnou krajinou na stanovenie normálnej hodnoty pre dve príslušné krajiny. Po druhé domáce ceny v Brazílii sa vzhľadom na úroveň dopytu na trhu a na prítomnosť konkurenčných výrobcov riadia bežnými trhovými silami. Po tretie základné fyzikálne a chemické vlastnosti podobného výrobku vyrobeného v Brazílii a výrobku vyvážaného z dvoch príslušných krajín je možné považovať za rovnaké. Nakoniec neboli predložené žiadne argumenty proti výberu Brazílie ako analogickej krajiny.
(28)
Preto sa usúdilo, že Brazília predstavuje logický a vhodný výber ako analogická krajina na stanovenie normálnej hodnoty pre dovoz SiC s pôvodom v ČĽR a na Ukrajine.
3.2.2. Normálna hodnota
3.2.2.1. Normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a na Ukrajine
(29)
Najskôr sa preskúmalo, či sa domáci predaj brazílskych výrobcov, celkový aj podľa druhu výrobku, uskutočnil v objeme, ktorý bol reprezentatívny v porovnaní s objemom vyvážaným ČĽR a Ukrajinou v uvedenom poradí.
(30)
Zistilo sa, že objem domáceho predaja brazílskych výrobcov významne presahoval vývozný predaj vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a na Ukrajine Spoločenstvu, a to celkový predaj, ako aj predaj podľa druhu výrobku.
(31)
Potom sa preskúmalo, či sa domáci predaj oboch spolupracujúcich výrobcov v Brazílii, t. j. spoločnosti Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda a spoločnosti Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, nezávislým zákazníkom uskutočnil v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia.
(32)
Zistilo sa, že v prípade obidvoch krajín bola vážená priemerná predajná cena celého predaja počas OP vyššia ako vážené priemerné jednotkové výrobné náklady. Z tohto dôvodu sa celý domáci predaj pokladal za predaj uskutočnený v rámci bežného obchodovania. Navyše s cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi cenami v Brazílii a normálnou hodnotou v ČĽR a na Ukrajine sa vykonali úpravy, aby sa zohľadnili akékoľvek rozdiely, pokiaľ ide o kontrolné číslo výrobku alebo úroveň obchodu.
(33)
V súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia bola normálna hodnota založená na priemerných vážených cenách predaja dvoch brazílskych výrobcov nezávislým zákazníkom na ich domácom trhu.
(34)
Po konečnom zverejnení CEFIC spochybnila presnosť stanovenia normálnej hodnoty, pričom tvrdila, že podľa jej informácií boli predajné ceny na brazílskom domácom trhu vyššie ako vývozná cena z Ukrajiny na trh Spoločenstva. Toto tvrdenie však nebolo podložené písomným dôkazom a muselo byť zamietnuté. Úpravy uvedené v odôvodnení 32 v skutočnosti umožnili zaistenie spravodlivého výpočtu normálnej hodnoty.
3.2.2.2. Normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov v Rusku
(35)
Najskôr sa preskúmalo, či objem, celkový alebo podľa druhu výrobku, domáceho predaja vyvážajúceho výrobcu v Rusku bol reprezentatívny, t. j. či predstavoval najmenej 5 % objemu vyvážaného do Spoločenstva.
(36)
Zistilo sa, že v porovnaní s celkovým objemom predaja a pri niektorých druhoch výrobkov predstavoval objem domáceho predaja najmenej 5 % objemu vyvážaného do Spoločenstva. Pre tie druhy výrobku, pri ktorých bol objem domáceho predaja nižší ako 5 % objemu vyvážaného do Spoločenstva, musela byť normálna hodnota vytvorená podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia.
(37)
Pri tých druhoch výrobku, pri ktorých objem domáceho predaja predstavoval 5 % objemu vyvezeného do Spoločenstva, sa preskúmalo, či bol domáci predaj ruského výrobcu nezávislým zákazníkom uskutočnený v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Stanovil sa podiel domáceho predaja nezávislým zákazníkom, pokiaľ ide o každý vyvážaný druh príslušného výrobku, ktorý sa nepredal so stratou na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
a)
Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa viac než 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, t. j. pri ktorých boli priemerné ceny príslušného druhu výrobku rovnaké alebo vyššie ako priemerné výrobné náklady na príslušný druh výrobku, sa normálna hodnota vypočítala ako priemerná cena celkového domáceho predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový alebo nie.
b)
Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa najmenej 10 %, ale nie viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako vážené priemerné predajné ceny tých transakcií, ktoré sa uskutočnili za ceny rovnajúce sa jednotkovým nákladom daného výrobku alebo za vyššie ceny.
c)
Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa menej ako 10 % objemu predalo na domácom trhu za cenu, ktorá nebola nižšia ako jednotkové náklady, sa usúdilo, že príslušný druh výrobku sa nepredal v rámci bežného obchodovania, a preto sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(38)
Normálne hodnoty sa vytvorili v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia na základe výrobných nákladov na príslušný druh, k čomu sa pripočítala suma predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov (PVA) a ziskové rozpätie. Suma PVA bola suma, ktorá vznikla vyvážajúcemu výrobcovi v súvislosti s podobným výrobkom, a suma zisku sa rovnala priemernému zisku vyvážajúceho výrobcu z predaja podobného výrobku v rámci bežného obchodovania.
3.2.3. Vývozná cena
(39)
Ako sa uvádza v odôvodnení 12, v tomto prešetrovaní nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia v ČĽR. V dôsledku toho museli byť vývozné ceny stanovené na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia, t. j. na základe informácií v podnete.
(40)
Vývozné ceny pre vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine a v Rusku boli stanovené v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných nezávislými zákazníkmi v Spoločenstve.
(41)
Pri výpočte vývoznej ceny pre ruského vývozcu za transakcie, ktoré uskutočnila spoločnosť Stankoimport [t. j. dovezené bez uplatnenia antidumpingového cla v rámci množstvového záväzku (MZ)], všetky výdavky, ktoré vznikli v dôsledku zapojenia spoločnosti Stankoimport, sa odpočítali, aby sa zistila vývozná cena na úrovni ceny zo závodu.
(42)
CEFIC spochybnila zistenia týkajúce sa vývozných cien stanovených pre Ukrajinu, pričom argumentovala tým, že ceny účtované za dovoz z Ukrajiny by boli omnoho nižšie. Na podporu svojho tvrdenia predložila určité cenové ponuky. Toto tvrdenie však muselo byť zamietnuté, keďže cenové ponuky sa nemôžu brať do úvahy bez dôkazu o tom, že sa daná(-é) transakcia(-e) skutočne uskutočnila(-i). V každom prípade, ako sa uvádza v odôvodnení 40, vývozné ceny použité na výpočet dumpingu boli ceny účtované príslušným vyvážajúcim výrobcom. Tieto ceny sa overili počas prešetrovania na mieste v priestoroch príslušnej spoločnosti.
3.2.4. Porovnanie
(43)
Normálne hodnoty a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa s cieľom dosiahnuť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny vykonali úpravy, pokiaľ ide o náklady na dopravu, úroveň obchodovania a náklady na balenie, o ktorých sa tvrdilo a preukázalo, že ovplyvnili ceny a cenové porovnanie.
3.2.5. Dumpingové rozpätie
(44)
V súlade s článkom 2 ods. 11 a článkom 2 ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu výrobku.
(45)
Dumpingové rozpätie sa v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia stanovilo na základe dostupných skutočností, t. j. informácií v podnete, rovnakým spôsobom ako v predchádzajúcom prešetrovaní, t. j. na úrovni okolo 50 %.
(46)
Zistilo sa, že dumpingové rozpätie pre vývozy SiC z Ukrajiny počas OP bolo pod hranicou de minimis uvedenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia.
(47)
Pripomína sa, že Rusko má MZ od roku 1986. MZ umožnil ruskému dovozcovi, spoločnosti Stankoimport, doviezť do Spoločenstva pevne stanovené množstvo (stanovené v % spotreby Spoločenstva) bez uplatnenia antidumpingových ciel. Na množstvá nad túto hranicu sa vzťahovali antidumpingové clá. V rámci vykonaného výpočtu dumpingu sa nerobili žiadne rozdiely medzi množstvami dovezenými v rámci MZ (77 %) a množstvami, na ktoré sa vzťahovalo antidumpingové clo (23 %).
(48)
Zistilo sa, že dumpingové rozpätie pre vývozy SiC z Ruska počas OP bolo pod hranicou de minimis uvedenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia.
3.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.3.1. ČĽR
(49)
Ako sa už uviedlo, v tomto prešetrovaní nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia. Pravdepodobný vývoj situácie v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, bol preto založený na dostupných skutočnostiach, najmä na podnete a údajoch z databázy COMETEXT (elektronická databáza zahraničného obchodu Európskych spoločenstiev).
(50)
Hlavné tretie krajiny, do ktorých smeroval čínsky vývoz počas OP, boli Spojené štáty americké a Japonsko. Podľa informácií v podnete boli čínske ceny CIF pre Spojené štáty americké za triedu „Macro Black“ vyjadrené v eurách približne 650 EUR/t. Okrem toho boli čínske ceny CIF pre Japonsko za triedu „Macro Green“ vyjadrené v eurách približne 770 EUR/t. Cenové štatistiky uverejnené v odborných časopisoch o obchode potvrdzujú presnosť týchto cenových ponúk čínskych výrobcov.
(51)
Navyše sa zistilo, že priemerné vývozné ceny ČĽR pre Spojené štáty americké získané z databázy COMTEXT boli výrazne nižšie ako normálna hodnota získaná v analogickej krajine stanovenej na účely tohto prešetrovania, čo znamená, že tento vývoz sa mohol uskutočniť za dumpingové ceny aj počas obdobia prešetrovania.
(52)
Vzhľadom na skutočnosť, že priemerná cena výrobného odvetvia Spoločenstva (okolo 1 000 EUR za „Macro Black“ a okolo 1 500 EUR za „Macro Green“) je výrazne vyššia, čínski vyvážajúci výrobcovia by bez opatrení mali dôležitý dôvod na presmerovanie významných vývozných množstiev z ich súčasných trhov v tretích krajinách na trh Spoločenstva.
(53)
Malo by sa tiež pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že čínsky vývoz príslušného výrobku do EÚ bol dumpingový a jeho dumping pokračoval na rovnakej úrovni počas OP v súčasnom prešetrovaní. Nie je dôvod predpokladať, že by sa toto správanie zmenilo.
(54)
Navyše dostupné informácie o normálnej hodnote a cenách pre tretie krajiny, ako bolo uvedené, podporujú záver, že je pravdepodobné, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, čínski vývozcovia by pokračovali vo svojich dumpingových praktikách.
(55)
Na záver možno poznamenať, že je pravdepodobné, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, čínsky dovoz, ktorý je v súčasnosti určený na trhy tretích krajín, by bol presmerovaný do Spoločenstva. Okrem toho, ak by sa opatrenia zrušili, existuje jednoznačné riziko dumpingu vyvážaných množstiev.
(56)
V žiadosti o toto preskúmanie CEFIC (s odkazom na informácie zhromaždené a uverejnené v odborných časopisoch o obchode) odhadla celkovú výrobnú kapacitu v ČĽR na 600 000 až 700 000 ton. Skutočná výroba sa odhadla asi na 440 000 ton, čo znamená nevyužitú kapacitu 160 000 až 260 000 ton. Pokiaľ ide o zásoby, neexistujú žiadne informácie.
(57)
Na základe uvedeného je zrejmé, že vyvážajúci výrobcovia v ČĽR majú značné voľné kapacity na zvýšenie výroby. Na záver možno podotknúť, že ak by sa zrušili opatrenia, vyvážajúci výrobcovia by pravdepodobne začali využívať tieto nevyužité kapacity na vývoz do Spoločenstva.
3.3.2. Rusko
(58)
Keďže v tomto prešetrovaní spolupracoval jediný známy vyvážajúci výrobca v Rusku, pravdepodobný vývoj situácie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, sa zväčša zakladal na informáciách z overeného vyplneného dotazníka poskytnutého týmto vyvážajúcim výrobcom.
(59)
Najskôr je potrebné uviesť, že prevládajúca úroveň cien v rámci Spoločenstva už podlieha značnému vplyvu dovozu z Ruska vzhľadom na zavedený MZ, keďže ruský vývozca už pokrýva okolo 10 % spotreby Spoločenstva.
(60)
Pri porovnaní prevládajúcej úrovne cien na domácom trhu v Rusku s prevládajúcou úrovňou cien v Spoločenstve je úroveň cien v Rusku vo všeobecnosti nižšia. Avšak vzhľadom na to, že množstvá, ktoré mohol ruský výrobca vyviezť bez uplatnenia antidumpingových ciel v rámci MZ, boli vopred stanovené, ruský výrobca mal dôvod vyvážať kryštalické triedy (čo viedlo k zvýšeniu cien za tonu) do Spoločenstva, pričom metalurgické triedy nechával pre svoj domáci trh a iné trhy. Preto by bol skutočný cenový rozdiel medzi rovnakými triedami, ak nejaký existuje, menší, než vyplýva z porovnania priemerných úrovní cien.
(61)
Na záver možno poznamenať, že zatiaľ čo vo všeobecnosti by vyššia úroveň cien v Spoločenstve zvyčajne viedla k zvýšeniu vývozu do Spoločenstva, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, v tomto prípade sa takýto vývoj situácie nezdá pravdepodobný. V skutočnosti vzhľadom na existenciu MZ by sa potenciálne zvýšenie dovozu najmä SiC vysokej kvality nemalo preceňovať, keďže ruský vývozca už mal možnosť vyvážať značné množstvá SiC a rovnako dôvod vyvážať SiC vysokej kvality. Zvýšenie dovozu SiC by teda bolo pravdepodobne obmedzené, čo sa týka množstiev a druhov SiC (metalurgické triedy), a v každom prípade by s veľkou pravdepodobnosťou nebolo za dumpingové ceny.
(62)
Viac než 75 % vývozu ruských výrobcov do tretích krajín je určených do Spojených štátov amerických. Pri porovnaní domácich cien a vývozných cien do Spojených štátov amerických je úroveň cien vývozu do Spojených štátov amerických v priemere vyššia. Malo by sa však uznať, že zmesi tried výrobkov predávané na vývoz a predávané na domácom trhu sú pravdepodobne odlišné (je pravdepodobné, že vývoz obsahuje triedy s vyššou hodnotou za tonu, aby sa pokryli náklady na dopravu), takže na základe takéhoto porovnania je ťažšie urobiť závery. Napriek tomu sa poznamenáva, že tento vývoz nepodlieha antidumpingovým opatreniam a že nie je dôvod predpokladať, že by takýto vývoz bol dumpingový.
(63)
Pri porovnávaní vývozných cien ruského vývozcu pre ich hlavný trh v tretej krajine, t. j. Spojené štáty americké, s vývoznými cenami ruského vývozcu pre trh Spoločenstva sa musí brať do úvahy, že je zavedený MZ. Ako už bolo uvedené, vzhľadom na vopred stanovené množstvá, ktoré mal ruský vývozca možnosť vyviezť do ES, mal tento vývozca dôvod vyviezť na trh Spoločenstva triedy s vyššou hodnotou za tonu.
(64)
Podobne, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 62, sa môže usudzovať, že aj vývoz do Spojených štátov amerických vzhľadom na príslušné náklady na dopravu obsahuje hlavne triedy s vyššou hodnotou za tonu. Týmto sa priemerná predajná cena pre trh Spoločenstva a pre Spojené štáty americké dostávajú na pomerne porovnateľnú úroveň.
(65)
Po porovnaní priemernej predajnej ceny pre trh Spoločenstva s priemernou predajnou cenou pre trh Spojených štátov amerických sa zistilo, že ceny pre trh Spojených štátov boli v priemere vyššie.
(66)
Na záver možno poznamenať, že sa zdá, že ak by boli opatrenia zrušené, neexistuje pre ruského výrobcu žiadny jasný dôvod na presmerovanie množstiev, ktoré v súčasnosti predáva na svojom hlavnom vývoznom trhu, v Spojených štátoch amerických, na trh Spoločenstva.
(67)
Kapacita vyvážajúceho výrobcu v Rusku je obmedzená na 62 000 ton. Zistilo sa, že počas OP dosiahol takmer plnú kapacitu po tom, čo zvýšil svoju mieru využitia počas referenčného obdobia. Zistilo sa, že pokiaľ ide o tento druh obchodu, stav zásob bol normálny.
(68)
Vzhľadom na technológiu používanú ruským výrobcom (technológia vsádzky pomocou koľajových vozíkov, ktoré sú zaradené medzi inštalácie elektrickej energie a miesta vykládky/triedenia) je nepravdepodobné, že by vyvážajúci výrobca bol v blízkej budúcnosti schopný rozšíriť svoju výrobu.
(69)
Na záver možno podotknúť, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, nie je dôvod predpokladať, že ruský výrobca by bol schopný zvýšiť svoju výrobu s cieľom zvýšiť svoj vývoz do Spoločenstva.
3.3.3. Ukrajina
(70)
Keďže v tomto prešetrovaní spolupracoval jediný známy vyvážajúci výrobca na Ukrajine, pravdepodobný vývoj situácie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, sa zväčša zakladal na informáciách z overeného vyplneného dotazníka poskytnutého týmto vyvážajúcim výrobcom.
(71)
Kapacita vyvážajúceho výrobcu na Ukrajine je obmedzená na 23 000 ton. Zistilo sa, že počas OP dosiahol takmer plnú kapacitu po tom, čo zvýšil svoju mieru využitia počas referenčného obdobia. Zistilo sa, že pokiaľ ide o tento druh obchodu, stav zásob bol normálny.
(72)
Vzhľadom na technológiu používanú ukrajinským výrobcom (rovnaká ako technológia, ktorú používa ruský výrobca, vysvetlená v odôvodnení 68) nie je pravdepodobné, že by vyvážajúci výrobca bol v blízkej budúcnosti schopný rozšíriť svoju výrobu.
(73)
CEFIC tvrdila, že kapacita tohto vyvážajúceho výrobcu by bola až 32 000 ton. Tento argument sa však zakladal na hypotetickej informácii bez zváženia období, keď je výroba zastavená z dôvodu údržby a opráv, bez zváženia osobitostí príslušného výrobcu, ktorý sídli v mestskej oblasti a podlieha environmentálnym obmedzeniam. Na základe uvedených skutočností bola potvrdená kapacita stanovená v odôvodnení 71 a tvrdenie CEFIC muselo byť zamietnuté.
(74)
Na záver možno poznamenať, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, nie je dôvod predpokladať, že ukrajinský výrobca by bol schopný zvýšiť svoju výrobu s cieľom zvýšiť svoj vývoz do Spoločenstva.
(75)
Pri porovnaní prevládajúcej úrovne cien na domácom trhu na Ukrajine s prevládajúcou úrovňou cien v Spoločenstve a cien pre tretie krajiny je úroveň cien na Ukrajine a pre tretie krajiny v priemere nižšia.
(76)
Nebolo však možné zmysluplné porovnanie medzi ukrajinským trhom, trhmi tretích krajín a trhom Spoločenstva, pretože sortiment výrobkov sa veľmi líši, a priemerné ceny preto nie je možné porovnať. Okrem toho domáci trh na Ukrajine je z hľadiska veľkosti obmedzený a ukrajinský výrobca nie je schopný vyrábať všetky rôzne triedy (vysokej hodnoty), tak ako výrobcovia Spoločenstva.
(77)
Preto nebolo možné stanoviť, či by ukrajinský vývozca mal v prípade umožnenia uplynutia platnosti opatrení dôvod na presmerovanie objemu výrobkov zo svojho domáceho trhu alebo zo svojich vývozných trhov na trh Spoločenstva. Vzhľadom na zistenia o dumpingu a celkovo vyššiu úroveň cien prevažujúcu v Spoločenstve sa však usúdilo, že aj keby sa vývoz na trh Spoločenstva zvýšil, tento vývoz by sa pravdepodobne neuskutočňoval za dumpingové ceny. Navyše zvýšenie by bolo aj tak obmedzené (odhaduje sa na menej ako 10 000 ton), keďže kapacita ukrajinského vývozcu je obmedzená.
3.4. Závery o pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu
3.4.1. ČĽR
(78)
Pripomína sa, že žiadni vyvážajúci výrobcovia v ČĽR nespolupracovali na prešetrovaní.
(79)
Na základe dostupných skutočností sa zistilo, že čínski vývozcovia stále uskutočňujú dumping a pravdepodobne by vo svojich dumpingových praktikách na trhu Spoločenstva pokračovali, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.
(80)
Z tohto dôvodu sa zistilo, že existuje pravdepodobnosť, že vyvážajúci výrobcovia v ČĽR by pokračovali v dumpingu, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.
3.4.2. Ukrajina
(81)
Pripomína sa, že sa zistilo, že ukrajinský vývozca počas obdobia prešetrovania nevyvážal za dumpingové ceny a nie je dôvod predpokladať, že táto situácia by sa zmenila, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.
(82)
Okrem toho sa zistilo, že hoci vývoz z Ukrajiny do Spoločenstva sa môže zvýšiť, ak by sa umožnilo uplynutie opatrení, očakáva sa, že takéto zvýšenie by bolo obmedzené. Vzhľadom na obmedzenú kapacitu, ktorú má ukrajinský vývozca, sa predpokladá, že toto zvýšenie vývozu do Spoločenstva by predstavovalo menej ako 10 000 ton a pravdepodobne by nebolo uskutočnené za dumpingové ceny.
(83)
Z tohto dôvodu sa opätovný výskyt dumpingu dovozu s pôvodom na Ukrajine nepokladá za pravdepodobný.
3.4.3. Ruská federácia
(84)
Pripomína sa, že sa zistilo, že ruský vývozca počas obdobia prešetrovania nevyvážal za dumpingové ceny, a nie je dôvod predpokladať, že táto situácia by sa zmenila, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.
(85)
Navyše sa pripomína, že ruský vyvážajúci výrobca bol dlhé roky schopný zásobovať trh Spoločenstva stanoveným množstvom SiC v rámci MZ. Množstvá vyvážané týmto spôsobom predstavovali počas OP okolo 17 % celkovej kapacity ruského výrobcu. Ruský vyvážajúci výrobca je teda na trhu už dobre osvedčená spoločnosť, to znamená, že náhle zvýšenie dovozu s pôvodom v Rusku je vysoko nepravdepodobné.
(86)
Okrem toho sa zdá, keďže sa zistilo, že ceny, za ktoré ruský vyvážajúci výrobca predával tretím krajinám, boli vyššie než ceny, za ktoré predával množstvá výrobkov Spoločenstvu, že riziko presmerovania obchodu na trh Spoločenstva, pokiaľ ide o značné množstvá, je relatívne nízke.
(87)
Nakoniec sa zistilo, že ruský vyvážajúci výrobca dosiahol takmer plnú kapacitu a jeho schopnosť zvýšiť ju bola obmedzená.
(88)
Z tohto dôvodu sa konštatuje, že neexistuje riziko opätovného výskytu dumpingu dovozu s pôvodom v Ruskej federácii.
(89)
Vzhľadom na zistenia týkajúce sa Ukrajiny a Ruska by sa malo konanie voči týmto krajinám ukončiť.
4. VYMEDZENIE POJMU VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA
(90)
Štruktúra výrobného odvetvia Spoločenstva sa od posledného preskúmania uplynutia platnosti zmenila, to znamená, že nemecký výrobca, t. j. spoločnosť Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, Mníchov, sa rozdelil na dve prepojené spoločnosti, jednu so sídlom v Holandsku a druhú v Nemecku. Iba spoločnosť so sídlom v Holandsku vyrába a spracúva surový SiC, spoločnosť so sídlom v Nemecku ďalej spracúva SiC vyrobený spoločnosťou Kollo Silicon carbide B.V., ale konečný výrobok je len podobným výrobkom. Okrem toho spoločnosť ESK-SIC GmbH predáva vlastný SiC, ale zároveň aj SiC vyrobený spoločnosťou Kollo Silicon carbide B.V. Preto sa o obidvoch spoločnostiach uvažuje ako o tvoriacich jednu skupinu.
4.1. Výroba v Spoločenstve
(91)
V rámci Spoločenstva podobný výrobok vyrábajú dvaja výrobcovia, ktorí predstavujú celkovú výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
4.2. Výrobné odvetvie Spoločenstva
(92)
Títo výrobcovia v Európskom spoločenstve podporili žiadosť:
-
Kollo Silicon carbide B.V., Holandsko, a jeho prepojená spoločnosť ESK-SIC GmbH, Nemecko,
-
Navarro SiC, S.A., Španielsko.
(93)
Keďže uvedení výrobcovia v Spoločenstve predstavujú 100 % výroby podobného výrobku v Spoločenstve, usúdilo sa, že výrobcovia, ktorí sú navrhovateľmi, predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
5. SITUÁCIA NA TRHU SPOLOČENSTVA
5.1. Úvodné poznámky
(94)
Preskúmanie vplyvu príslušného dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo posúdenie hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia, vymenovaných v článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5.2. Spotreba na trhu Spoločenstva
(95)
Zrejmá spotreba v Spoločenstve bola stanovená na základe objemu dovozu príslušného výrobku z príslušných krajín a zo všetkých iných tretích krajín a na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva.
(96)
Objem dovozu bol stanovený na základe údajov Eurostatu zodpovedajúcich príslušnému kódu KN počas posudzovaného obdobia.
(97)
Na základe týchto údajov sa spotreba Spoločenstva zvýšila z 217 137 ton v roku 2001 na 226 450 ton v OP, t. j. nárast o 4 % počas posudzovaného obdobia. Tento trend je zaznamenaný v tabuľke 1.
(98)
Trend spotreby sa však nevyvíjal rovnomerne. Poznamenáva sa, že najskôr došlo k znižovaniu v rokoch 2001 až 2003, keď spotreba klesla o 10 %. Od roku 2003 sa však spotreba znova zvýšila o viac než 10 % až do OP, keď presiahla úroveň z roku 2001.
(99)
Zníženie na začiatku posudzovaného obdobia sa dá vo veľkej miere vysvetliť náhradou SiC inými výrobkami, ako je ferosilícium a priemyselné diamanty, ktoré boli v tom čase lacnejšie.
(100)
Od roku 2003 sa však spotreba vzhľadom na zníženie ceny SiC znova zvýšila.
Tabuľka 1
2001
2002
2003
2004
OP
Spotreba Spoločenstva (v tonách)
217 137
205 231
194 486
218 919
226 450
Index
100
95
90
101
104
5.3. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z ČĽR
(101)
Vývoj objemu a podielu dovozu príslušného výrobku z ČĽR na trhu sa uvádza v tabuľke 2. Keďže vyvážajúci výrobca v ČĽR nespolupracoval, cena a trendy objemu sa zakladajú na dostupných informáciách v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Vzhľadom na to, že neboli k dispozícii žiadne iné spoľahlivé informácie, vývoj objemu sa zakladá na štatistikách Eurostatu.
(102)
Objem dovozu s pôvodom v ČĽR dosiahol 1 205 ton a v roku 2001 predstavoval podiel na trhu vo výške 0,6 %. V roku 2002 sa objem dovozu mierne zvýšil a dosiahol úroveň 1 467 ton, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 0,7 %, potom sa počas OP znížil na 651 ton, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 0,3 %.
(103)
Ceny dovozu z ČĽR sa mierne znížili. Malo by sa však poznamenať, že vzhľadom na malé množstvá vyvážané z ČĽR sa vývozné ceny nemohli pokladať za reprezentatívne, keďže sa môžu vzťahovať na veľmi špecifické druhy výrobkov alebo veľmi špecifických zákazníkov. Z tohto dôvodu nie je možné na základe údajov z Eurostatu urobiť zmysluplný záver, pokiaľ ide o cenové trendy. Na základe informácií týkajúcich sa cien predložených v podnete však bolo možné stanoviť, že čínske ceny (v rozmedzí od 624 do 1 814 EUR/t v závislosti od triedy a kvality) podhodnocovali ceny ES o viac ako 30 %.
Tabuľka 2
2001
2002
2003
2004
OP
Objem dovozu z ČĽR (v tonách)
1 205
1 467
1 465
787
651
Podiel dovozu z ČĽR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,8 %
0,4 %
0,3 %
5.4. Dovoz z iných krajín, ktorých sa týka toto preskúmanie
(104)
S cieľom zmapovať celú situáciu na trhu Spoločenstva sa preskúmali trendy dovozu SiC z iných krajín. Malo by sa však poznamenať, že pokiaľ ide o ceny, údaje nie sú porovnateľné vzhľadom na rozdiely v zmesiach výrobku. Dôsledkom toho boli veľké cenové rozdiely.
5.4.1. Rusko
(105)
Vývoj dovozu z Ruska je takýto:
Tabuľka 3
2001
2002
2003
2004
OP
Objem dovozu z Ruska (v tonách)
21 901
24 368
21 061
20 457
21 810
Podiel dovozu z Ruska na trhu
10,1 %
11,9 %
10,8 %
9,3 %
9,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
453
465
477
464
480
Index 2001 = 100
100
103
105
102
106
(106)
Objem dovozu z Ruska sa mierne znížil z 21 901 ton v roku 2001, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 10,1 %, na 21 810 ton v OP, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 9,6 %. Priemerné ceny dovozu z Ruska sa v období od roku 2001 do OP zvýšili o 6,0 %, t. j. zo 453 EUR/t na 480 EUR/t. Veľká časť objemu dovozu s pôvodom v Rusku sa uskutočnila v rámci množstvového záväzku uvedeného v odôvodnení 2. Malo by sa pripomenúť, že antidumpingové clo vo výške 23,3 % sa uplatňovalo na každý dovoz prevyšujúci množstvá oslobodené od antidumpingového cla stanovené v uvedenom záväzku.
5.4.2. Ukrajina
(107)
Vývoj dovozu z Ukrajiny je takýto:
Tabuľka 4
2001
2002
2003
2004
OP
Objem dovozu z Ukrajiny (v tonách)
4 956
6 760
7 829
8 491
7 718
Podiel dovozu z Ukrajiny na trhu
2,3 %
3,3 %
4 %
3,9 %
3,4 %
Ceny dovozu z Ukrajiny (EUR/t)
504
502
469
468
489
Index 2001 = 100
100
99
93
96
97
(108)
Objem dovozu z Ukrajiny sa zvýšil zo 4 956 ton v roku 2001, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 2,3 %, na 7 718 ton v OP, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 3,4 %. Priemerné ceny dovozu z Ukrajiny sa v období od roku 2001 do OP znížili o 3,0 %, t. j. z 504 EUR/t na 489 EUR/t. S výnimkou značného percenta dovozu uskutočneného v rámci množstvového záväzku uvedeného v odôvodnení 4 v období rokov 2004 až 2005 sa na dovoz s pôvodom na Ukrajine počas posudzovaného obdobia uplatňovalo antidumpingové clo vo výške 24 %.
5.5. Dovoz z iných tretích krajín, ktorých sa toto preskúmanie netýka
5.5.1. Rumunsko
(109)
Ako sa uvádza v odôvodnení 6, Komisia 30. júna 2005 na základe podnetu podaného CEFIC začala antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu rovnakého výrobku s pôvodom v Rumunsku. Avšak po tom, čo výrobné odvetvie Spoločenstva, ktoré je navrhovateľom, stiahlo podnet, toto prešetrovanie bolo ukončené.
(110)
Vývoj dovozu z Rumunska je takýto:
Tabuľka 5
2001
2002
2003
2004
OP
Objem dovozu z Rumunska (v tonách)
14 173
15 694
22 844
38 459
42 387
Podiel dovozu z Rumunska na trhu
6,5 %
7,6 %
11,7 %
17,6 %
18,7 %
Ceny dovozu z Rumunska (EUR/t)
439
468
465
445
456
Index 2001 = 100
100
107
106
101
104
(111)
Objem dovozu z Rumunska sa zvýšil zo 14 173 ton v roku 2001, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 6,5 %, na 42 387 ton v OP, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 18,7 %. Priemerné ceny dovozu z Rumunska sa v období od roku 2001 do OP zvýšili o 3,9 %, t. j. zo 439 EUR/t na 456 EUR/t.
5.5.2. Nórsko
(112)
Vývoj dovozu z Nórska je takýto:
Tabuľka 6
2001
2002
2003
2004
OP
Objem dovozu z Nórska (v tonách)
60 496
43 400
32 520
38 160
38 550
Podiel dovozu z Nórska na trhu
27,9 %
21,1 %
16,7 %
17,4 %
17,0 %
Ceny dovozu z Nórska (EUR/t)
971
919
963
898
973
Index 2001 = 100
100
95
99
93
100
(113)
Objem dovozu z Nórska sa znížil zo 60 496 ton v roku 2001, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 27,9 %, na 38 550 ton v OP, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 17,0 %. Priemerné ceny dovozu z Nórska boli v období od roku 2001 do OP stabilné, t. j. 971 EUR/t v roku 2001 a 973 EUR/t počas OP.
5.5.3. Iné neuvedené tretie krajiny
(114)
Vývoj dovozu z iných neuvedených tretích krajín je takýto:
Tabuľka 7
2001
2002
2003
2004
OP
Objem dovozu z neuvedených krajín (v tonách)
44 473
52 143
48 354
44 804
48 271
Podiel dovozu z neuvedených krajín na trhu
20,5 %
25,4 %
24,9 %
20,5 %
21,3 %
Ceny dovozu z neuvedených krajín (EUR/t)
630
618
558
560
552
Index 2001 = 100
100
98
89
89
88
(115)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa mierne zvýšil zo 44 473 ton v roku 2001, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 20,5 %, na 48 271 ton v OP, čo predstavovalo podiel na trhu vo výške 21,3 %. Priemerné ceny dovozu z iných neuvedených tretích krajín sa znížili zo 630 EUR/t v roku 2001 na 552 EUR/t v OP.
5.6. Záver
(116)
Na základe prešetrovania sa ukázalo, že dovoz z Ruska a Ukrajiny bol pomerne stabilný z hľadiska podielu na trhu, ako aj priemerných cien. Ďalej sa ukázalo, že dovezené množstvá čínskeho SiC boli príliš nízke na to, aby sa dal urobiť zmysluplný záver v súvislosti s cenovými trendmi SiC ktorejkoľvek triedy. Preto boli použité informácie, ktoré má Komisia k dispozícii, t. j. podnet, a zistilo sa, že čínske ceny výrazne podhodnocovali ceny ES.
(117)
Ukázalo sa aj, že dovoz z Rumunska v podstate nahradil dovoz z Nórska z hľadiska množstva, keďže podiel rumunského dovozu na trhu sa zvýšil približne o toľko, o koľko sa dovoz z Nórska znížil. Zatiaľ čo dovoz z Nórska sa uskutočnil za vyššie ceny než ceny výrobného odvetvia Spoločenstva (973 EUR/t), pravdepodobne z dôvodu dovozu tried vysokej kvality, dovozné ceny z Rumunska boli na výrazne nižšej úrovni (456 EUR/t). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že dovoz z Rumunska sa vzťahuje takmer výlučne na lacnejšiu metalurgickú triedu, takže nie je možné porovnanie s priemernými cenami z iných krajín.
(118)
Pokiaľ ide o vývoj dovozu s pôvodom v iných tretích krajinách, je možné poznamenať, že priemerná cena mala klesajúci trend, zatiaľ čo množstvo dovezené do Spoločenstva, ako aj podiel na trhu boli počas posudzovaného obdobia na stabilnej úrovni.
6. HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA
6.1. Úvodná poznámka
(119)
Jeden výrobca Spoločenstva predával časť svojich výrobkov prepojenému výrobcovi, ktorý SiC ďalej spracovával a predával ako podobný výrobok na voľnom trhu. V nasledujúcej analýze však predaj medzi týmito prepojenými stranami nebol zohľadnený. Usúdilo sa najmä, že nie je potrebná žiadna súbežná analýza predaja na vlastnú spotrebu a predaja na voľnom trhu, keďže predaj ďalej spracovaných výrobkov zostáva predajom podobného výrobku. Preto by zohľadňovanie predaja na vlastnú spotrebu viedlo k dvojitému započítaniu. Podobne by akýkoľvek zisk alebo strata na voľnom trhu druhého výrobcu v súvislosti s predajom ďalej spracovaného SiC boli kompenzované ziskom alebo stratou prvého výrobcu na trhu vlastnej spotreby, keďže obidvaja výrobcovia sa pokladajú za jeden hospodársky subjekt.
6.2. Výroba
(120)
Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva sa v posudzovanom období zvýšil o 4 %. V súlade so znížením spotreby sa v roku 2002 znížila aj výroba. Od roku 2002 sa objem výroby vyvíjal pozitívne.
6.3. Výrobná kapacita a miera jej využitia
(121)
Po poklese využitia kapacity medzi rokmi 2001 a 2002 sa odvtedy a počas posudzovaného obdobia miera jej využitia mierne zvýšila - o 3 percentuálne body. Keďže sa kapacita výroby počas posudzovaného obdobia nezmenila, tento vývoj je v súlade s vývojom objemu výroby. Využitie kapacity počas posudzovaného obdobia celý čas presahovalo 75 %.
6.4. Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny
(122)
Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa v období od roku 2001 do OP mierne zvýšili (o menej než 5 %). V roku 2002 boli výnimočne vysoké, ale odvtedy sa znížili na relatívne stabilnú úroveň o niečo vyššiu než úroveň v roku 2001. Vysokú úroveň predajných cien Spoločenstva v roku 2002 je možné vysvetliť zvýšením nákladov na výrobu počas rovnakého obdobia, ktoré muselo výrobné odvetvie Spoločenstva vo svojich predajných cenách primerane zohľadniť. Potom sa predajné ceny Spoločenstva znova znížili, čiastočne v dôsledku zníženia výrobných nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva a čiastočne v dôsledku pokračujúceho tlaku na ceny na trhu Spoločenstva.
6.5. Zásoby
(123)
Počas posudzovaného obdobia sa zásoby mierne znížili, t. j. o 1 %, výrazne sa však zvýšili počas obdobia rokov 2002 až 2003 predtým, ako sa počas OP znova znížili na úroveň z roku 2001. Toto zvýšenie muselo byť spôsobené znížením objemu predaja, ako je vysvetlené v odôvodnení 124. Od roku 2003 sa zásoby znížili nielen v dôsledku zvýšenia predaja na trhu Spoločenstva, ale aj v dôsledku zvýšenia vývozného predaja výrobného odvetvia Spoločenstva. Napriek tomuto vývoju sa usúdilo, že úroveň zásob sa počas celého posudzovaného obdobia udržiavala na primeranej úrovni.
6.6. Objem predaja a podiel na trhu
(124)
Predaj podobného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa celkovo počas posudzovaného obdobia znížil o 4 %. Keďže sa spotreba Spoločenstva počas posudzovaného obdobia zvýšila o 4 %, toto zníženie predaja sa premietlo do straty podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu, a to vo výške 2,6 %.
6.7. Investície
(125)
Investície mali narastajúcu tendenciu a počas posudzovaného obdobia sa zdvojnásobili. Zistilo sa, že investície sa týkali nahrádzania, údržby, ale aj vývoja výrobkov na nové použitie.
6.8. Rast
(126)
Celkovo je potrebné poznamenať, že podiel výrobného odvetvia na voľnom trhu klesol (pozri odôvodnenie 124), zatiaľ čo celý trh zaznamenal nárast o 4 %. Výrobné odvetvie Spoločenstva teda nebolo schopné participovať na tomto náraste trhu.
6.9. Zamestnanosť a mzdy
(127)
Zamestnanosť klesla počas posudzovaného obdobia o 7 %. Celkové mzdy klesli počas posudzovaného obdobia o 2 %. Na druhej strane sa zvýšil vážený priemerný plat, pretože prepusteným pracovníkom sa muselo vyplatiť odstupné. Okrem toho sa museli prijať kvalifikovaní pracovníci, aby sa v plnej miere využili investície do zariadenia, čo spôsobilo zvýšenie nákladov práce.
6.10. Produktivita
(128)
Produktivita na zamestnanca, meraná ako množstvo vyrobené zamestnancom, sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 12 %. Toto zlepšenie produktivity odráža úroveň realizovaných investícií do strojov, ako aj zníženie stavu zamestnancov.
6.11. Peňažné toky, schopnosť zvýšiť kapitál
(129)
Peňažné toky sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 10 %.
(130)
Výrobcovia Spoločenstva nemali žiadne problémy s navýšením kapitálu. Svoju činnosť financovali prostredníctvom pôžičiek od prepojených spoločností a bánk. Využili aj samofinancovanie.
6.12. Návratnosť čistých aktív
(131)
Návratnosť čistých aktív sa vypočítala vyjadrením čistého zisku pred zdanením podobného výrobku predaného v Spoločenstve ako percenta z čistej účtovnej hodnoty fixných aktív pridelených podobnému výrobku predávanému v Spoločenstve. Zistil sa podobný vývoj ako pri ziskovosti (pozri odôvodnenie 132).
6.13. Ziskovosť
(132)
V rámci ziskovosti výrobného odvetvia Spoločenstva, vyjadrenej ako percento čistého predaja, sa ukázal prudký klesajúci trend od roku 2001 do roku 2003, keď už aj tak nízke ziskové rozpätie kleslo o polovicu. Následne sa ziskovosť zvýšila, ale bez toho, aby dosiahla úroveň z roku 2001. Počas OP zisky výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovali o niečo viac než polovicu úrovne dosiahnutej v roku 2001. V roku 2002 nemohol nárast cien kompenzovať nárast výrobných nákladov ani stratu spôsobenú nižším objemom predaja. Za rok 2003 boli údaje ešte nižšie, keďže ceny klesli napriek ešte väčšiemu poklesu objemu predaju. V roku 2004 a počas OP sa ziskovosť výrobného odvetvia zlepšila v dôsledku významného zvýšenia objemu predaja, zatiaľ čo cenová úroveň bola stabilná.
6.14. Rozsah dumpingového rozpätia
(133)
Pokiaľ ide o vplyv rozsahu skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva, nie je možné prijať zmysluplný záver vzhľadom na nízku úroveň dovozu z ČĽR.
6.15. Zotavenie sa z vplyvu predchádzajúceho dumpingu
(134)
Hoci zo skúmaných ukazovateľov vyplýva určité zlepšenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva po uložení antidumpingových opatrení v roku 2000, sú zrejmé aj negatívne trendy, pokiaľ ide o niektoré ukazovatele, čo znamená, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva je stále neistá a zraniteľná.
6.16. Záver
(135)
V období od roku 2001 do OP sa pozitívne vyvíjali tieto ukazovatele: predajné ceny, využitie kapacity a objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva sa zvýšili, pričom konečný stav zásob sa mierne znížil. Produktivita sa podstatne zvýšila. Aj investície a peňažné toky sa vyvíjali pozitívne.
(136)
Naopak, tieto ukazovatele sa vyvíjali negatívne: objem predaja sa znížil, výrobné náklady na tonu a priemerné náklady práce na zamestnanca sa zvýšili, pričom zamestnanosť sa znížila. Rovnako bola narušená ziskovosť a návratnosť čistých aktív.
(137)
Z celkového pohľadu je situácia výrobného odvetvia Spoločenstva nevyrovnaná: zatiaľ čo niektoré ukazovatele ukazujú pozitívny vývoj, iné ukazujú negatívny trend. Pri porovnaní týchto trendov s trendmi opísanými v nariadení (ES) č. 1100/2000 je jasné, že zavedenie antidumpingových opatrení v roku 2000 umožnilo výrobnému odvetviu Spoločenstva stabilizovať situáciu, ale nie úplne sa zotaviť zo situácie spôsobujúcej ujmu. Napriek tomu, že výrobné odvetvie Spoločenstva na základe pozitívneho vývoja začalo investovať do nových zariadení určených na nové použitie, malo by sa zdôrazniť, že vzhľadom na to, že ide o veľmi citlivý trh z hľadiska cien, jeho podiel na trhu, ako aj ziskovosť sa znížili.
(138)
Výrobné odvetvie Spoločenstva využilo nárast svojej jednotkovej ceny SiC v období od roku 2001 do konca OP. Pôvodný nárast mal kompenzovať nárast výrobných nákladov z dôvodu výdavkov na reštrukturalizáciu a zefektívnenie. Zvýšenie predajnej ceny však nemohlo kompenzovať nárast výrobných nákladov, a tak sa znížilo ziskové rozpätie.
(139)
Aj keď sa počas posudzovaného obdobia spotreba v Spoločenstve zvýšila o 4 %, podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu klesol o 2,6 %, t. j. výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo toto zvýšenie spotreby využiť vo svoj prospech.
(140)
Na druhej strane výkon výrobného odvetvia Spoločenstva v oblasti vývozu sa počas posudzovaného obdobia zlepšil, keďže jeho vývozný predaj sa počas posudzovaného obdobia značne zvýšil, t. j. o viac než 25 %. Z tohto vývoja vyplýva, že výrobné odvetvie Spoločenstva vyrába konkurencieschopný výrobok, ktorý je úspešný na trhoch tretích krajín, hoci mu konkurujú iné dovezené výrobky.
(141)
Pri porovnaní situácie výrobného odvetvia Spoločenstva na začiatku a na konci posudzovaného obdobia je niekoľko ukazovateľov ujmy, ako je napríklad kapacita a využitie kapacity, zásoby a podiel na trhu, na podobnej úrovni. Iné ukazovatele, ako sú napríklad objem predaja, výrobné náklady, ziskovosť, návratnosť investícií a zamestnanosť, ukazujú jednoznačne negatívny vývoj, zatiaľ čo niekoľko ukazovateľov, t. j. jednotkové predajné ceny, produktivita, investície a peňažné toky, ukazujú pozitívny vývoj. Preto sa usudzuje, že hoci sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia stabilizovala, v porovnaní s obdobím predchádzajúcim uloženiu opatrení v roku 2000, je stále neistá. Najmä negatívny vývoj ziskovosti, ktorá nedosiahla prijateľnú úroveň počas OP, ako aj znížený podiel výrobného odvetvia na trhu naznačujú, že nebolo schopné sa z vplyvu poškodzujúceho dumpingu úplne zotaviť.
7. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
(142)
Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 56 a 57, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR sú schopní podstatne zvýšiť svoj objem vývozu do Spoločenstva presmerovaním ich súčasného objemu vývozu do tretích krajín na atraktívnejší trh Spoločenstva a/alebo využitím ich voľnej kapacity. Majú k dispozícii skutočne výraznú kapacitu, ktorá dosahuje viac než 200 000 ton, čo predstavuje takmer 100 % spotreby Spoločenstva. Je preto pravdepodobné, že na trh Spoločenstva prenikne veľké množstvo čínskeho SiC s cieľom opätovne získať stratený podiel na trhu a ešte viac ho zvýšiť, ak by boli opatrenia zrušené.
(143)
Počas celého posudzovaného obdobia bol severoamerický trh naďalej kľúčovou oblasťou záujmu pre ČĽR. Hoci je v severnej Amerike už iba jeden výrobca SiC s kapacitou 50 000 ton, spotreba tohto regiónu v tejto oblasti predstavuje 250 000 ton. ČĽR pre Spojené štáty zabezpečuje 80 % dovozu nespracovaného karbidu kremíka a 57 % dovozu spracovaného SiC, po nej nasleduje Brazília (12 %), Nórsko (10 %) a Nemecko (6 %). Aj keby ČĽR bola schopná prevziať podiel dovozu iných tretích krajín do Spojených štátov v prípade, že by boli opatrenia zrušené, voľné kapacity v ČĽR by stále postačovali na zaplavenie trhu Spoločenstva SiC za nízku cenu. Vývoj na trhu Spojených štátov, kde sa neuplatňovali žiadne antidumpingové opatrenia, sa s veľkou pravdepodobnosťou zopakuje na trhu Spoločenstva v prípade, že by boli opatrenia zrušené.
(144)
Keďže ani jeden z čínskych vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval, informácie o pravdepodobných čínskych úrovniach cien, ak by boli opatrenia zrušené, boli založené na dostupných informáciách v súlade s článkom 18 základného nariadenia. V tejto súvislosti boli použité informácie predložené v podnete, štatistiky dovozu a iné dostupné informácie týkajúce sa trhu. Na základe toho, a ako sa uvádza v odôvodnení 56, informácie v podnete naznačujú, že vývozné ceny tried vysokej kvality pre USA a Japonsko boli výrazne nižšie ako ceny podobných tried výrobného odvetvia Spoločenstva.
(145)
Tento trend sa potvrdil aj na základe informácií z iných zdrojov, podľa ktorých sú čínske vývozné ceny pre iné tretie krajiny ako napríklad pre USA a Južnú Afriku podstatne nižšie než vývozné ceny pre Spoločenstvo, ako boli zaznamenané Eurostatom, t. j. 540 EUR/t za kryštalické triedy (minimálne 97 %) a 123 EUR/t za metalurgické triedy. Malo by sa zdôrazniť, že čínski vývozcovia sú schopní vyrábať a vyvážať do ES všetky druhy vysokokvalitného SiC. Toto prešetrovanie ukázalo, že jeden z najhodnotnejších a najnákladnejších SiC sa ES predával za 1 500 EUR/t bez ciel, čo znamená 2 400 EUR/t vrátane dovozného a antidumpingového cla. Aj cena, v ktorej sú zahrnuté clá, je podstatne nižšia než cena ponúkaná výrobcami Spoločenstva. Z všeobecnejšieho hľadiska štatistiky Eurostatu ukazujú, že v minulosti boli vývozné ceny z Číny do Spoločenstva veľmi nízke, t. j. okolo 250 až 500 EUR/t. Môže sa teda očakávať, že ak by opatrenia zanikli, čínsky SiC by znova vstúpil na trh za veľmi nízke ceny.
(146)
Môže to potvrdiť aj skutočnosť, že v roku 2006, po tom, čo čínske orgány podstatne znížili licenčné poplatky za vývoz, t. j. zo 125 až 208 EUR/t na 25,8 EUR/t, vývozné ceny pre iné tretie krajiny za príslušný výrobok sa dostali na úroveň, ktorá by podhodnocovala súčasnú úroveň cien výrobného odvetvia Spoločenstva ešte viac.
(147)
Okrem toho je pravdepodobné, že s cieľom výrazne zvýšiť svoj predaj, pričom sa využije obrovská voľná kapacita, a získať výrazný podiel na trhu v Spoločenstve budú musieť čínski vyvážajúci výrobcovia podhodnotiť aj ceny dovozu z tretích krajín. Zvýši to tlak na ceny a nielenže to zabráni úplnému zotaveniu výrobného odvetvia Spoločenstva z ujmy v minulosti, ale bude to viesť i k vážnemu zhoršeniu už aj tak neistej situácie.
(148)
Na základe uvedených skutočností sa usúdilo, že existuje pravdepodobnosť, že v prípade, že sa umožní uplynutie platnosti opatrení voči ČĽR, čínski vyvážajúci výrobcovia s cieľom opätovne získať stratený podiel na trhu začnú znova vyvážať veľké množstvá tovaru za dumpingové ceny do Spoločenstva, pričom výrazne podhodnotia ceny ES.
(149)
Z tohto dôvodu sa usúdilo, že v prípade, že sa umožní uplynutie platnosti opatrení zameraných proti dovozu SiC s pôvodom v ČĽR, existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu poškodzujúceho dumpingu.
8. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
8.1. Úvod
(150)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo proti záujmu Spoločenstva ako celku. Stanovenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z posúdenia rôznych dotknutých záujmov.
(151)
Je potrebné pripomenúť, že počas predošlého prešetrovania sa predĺženie opatrení nepovažovalo za protichodné voči záujmu Spoločenstva. Počas pôvodného prešetrovania sa výrazný počet spolupracujúcich používateľov a dovozcov vyjadril za pokračovanie opatrení.
(152)
V tomto prešetrovaní nebol žiadny spolupracujúci používateľ, žiadny dovozca ani žiadny výrobca surového materiálu proti pokračovaniu opatrení zameraných voči ČĽR z dôvodov uvedených v odôvodneniach 153, 159 a 160 až 171.
8.2. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva
8.2.1. Vplyv pokračovania opatrení
(153)
Napriek čiastočnému zotaveniu výrobného odvetvia Spoločenstva, odkedy boli uložené antidumpingové opatrenia v roku 2000, je jasné, že tieto opatrenia zatiaľ celkom nemali očakávané účinky na výrobné odvetvie Spoločenstva.
(154)
V prípade, že sa opatrenia proti SiC s pôvodom v ČĽR zachovajú, zabráni sa ďalšiemu zníženiu cien na trhu Spoločenstva a výrobné odvetvie Spoločenstva bude schopné dosiahnuť primeranú úroveň cien a zlepšiť svoju finančnú situáciu. Je to najmä vzhľadom na skutočnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva veľa investovalo do spracovateľskej kapacity na niektoré druhy SiC určené na nové oblasti použitia, ako sú napríklad filtre tuhých častíc vo vznetových motoroch. To im pravdepodobne umožní v budúcnosti zvýšiť predajné ceny a objem a opäť získať stratený podiel na trhu.
(155)
Výrobné odvetvie Spoločenstva preukázalo, že štrukturálne je životaschopným odvetvím. Potvrdil to aj výkon výrobného odvetvia Spoločenstva v oblasti vývozu a jeho snaha o reštrukturalizáciu.
(156)
Na základe uvedených dôvodov sa dá logicky očakávať, že pre výrobné odvetvie Spoločenstva budú opatrenia naďalej výhodné a že sa prostredníctvom dosiahnutia primeraného ziskového rozpätia bude ďalej zotavovať. Vzhľadom na uvedené je možné usúdiť, že by bolo v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva, ak by sa zachovali opatrenia proti dovozu SiC s pôvodom v ČĽR.
8.2.2. Vplyv uplynutia platnosti opatrení
(157)
Naopak, ak by uplynula platnosť opatrení na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR, očakáva sa vstup obrovských množstiev dovozu čínskeho SiC za dumpingové ceny na trh Spoločenstva spôsobujúceho výrazný tlak na ceny na trhu Spoločenstva. Za týchto okolností je pravdepodobné, že výrobnému odvetviu Spoločenstva bude znova spôsobená ujma z dôvodu zvýšeného dovozu za dumpingové ceny, čo spôsobí aj stratu podielu na trhu a zhoršenie jeho už aj tak neistej hospodárskej situácie. V tomto prípade sa nedá vylúčiť zánik výrobného odvetvia Spoločenstva.
(158)
Preto je možné usúdiť, že by bolo v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva, ak by sa zachovali opatrenia proti dovozu SiC s pôvodom v ČĽR.
8.3. Záujem dovozcov
(159)
Ako sa uvádza v odôvodnení 13, traja dovozcovia Spoločenstva vo vzorke neprepojení s vyvážajúcim výrobcom vyplnili dotazník. Títo dovozcovia predstavovali 98 % objemu dovozu známych dovozcov v Spoločenstve. Namietali voči pokračovaniu platných antidumpingových opatrení voči Rusku a Ukrajine, ale osobitne sa nevyjadrili, pokiaľ ide o platné antidumpingové opatrenia voči ČĽR.
(160)
Pripomína sa, že v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení na dovozcov by nebol výrazný. To sa v tomto prešetrovaní potvrdilo. Od uloženia opatrení sa nezistila žiadna závažná zmena hospodárskej situácie dovozcov a neočakáva sa, že sa to zmení, ak sa opatrenia zachovajú. Na základe overených informácií poskytnutých dovozcami sa ukázalo, že mali primerané ziskové rozpätie napriek platnému antidumpingového clu.
(161)
Vzhľadom na to sa usúdilo, že pokračovanie opatrení uplatniteľných na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR by nemalo na situáciu dovozcov zásadný vplyv.
8.4. Záujem používateľov
(162)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 14 až 16, osemnásť používateľov v Spoločenstve, ktorí predstavujú okolo 30 % celkovej spotreby Spoločenstva, poskytlo základné informácie týkajúce sa ich nákupov príslušného výrobku a vyjadrilo ochotu spolupracovať. Nakoniec sedem používateľov predložilo úplne vyplnený dotazník, dvaja z nich boli prešetrovaní na mieste. V tejto súvislosti sa musí poznamenať, že väčšina spolupracujúcich používateľov boli spracovatelia a len jeden bol konečný používateľ. Žiadni zo spolupracujúcich používateľov sa osobitne nevyjadril k platným antidumpingovým opatreniam voči ČĽR.
(163)
SiC má široké spektrum použitia, a preto sa to týka veľkého počtu používateľských odvetví ako napríklad použitia v segmente abrazív a leštenia či v segmente žiaruvzdorných materiálov, pokiaľ ide o kryštalický materiál. V metalurgickom segmente sa SiC používa ako prísada do zliatin.
(164)
Pri preskúmaní možného vplyvu uloženia opatrení na používateľov sa v pôvodnom prešetrovaní usúdilo, že vzhľadom na nízku úroveň spolupráce a predkladania pripomienok nemali platné opatrenia výrazný negatívny vplyv na ich činnosť.
(165)
Toto revízne prešetrovanie potvrdilo zistenia týkajúce sa SiC s pôvodom v ČĽR. Na základe analýzy vyplnených dotazníkov sa v skutočnosti ukázalo, že používatelia nemusia očakávať žiadne zvýšenie nákladov v prípade, že sa opatrenia zachovajú. Keďže opatrenia na rovnakej úrovni už platia od roku 1986, ich zachovanie by nezmenilo momentálnu situáciu používateľov. V každom prípade vzhľadom na to, že opatrenia voči Rusku a Ukrajine sa rušia, pozícia používateľov, ktorí majú dodatočné zdroje dodávky, sa skôr zlepší.
(166)
Rovnako sa pripomína, že od uloženia opatrení na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR nebola zaznamenaná žiadna výrazná zmena hospodárskej situácie používateľov.
(167)
Určité zainteresované strany tvrdili, že pokračovanie opatrení na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR by viedlo k nárastu dovozu konečných výrobkov, na ktoré sa použil čínsky SiC. Žiadny takýto nárast nebol počas posudzovaného obdobia zaznamenaný napriek tomu, že platili antidumpingové opatrenia voči ČĽR. Neexistovali žiadne ukazovatele, že v blízkej budúcnosti hrozil alebo sa dal predvídať takýto nárast dovozu konečných výrobkov. Preto musí byť tento argument zamietnutý.
(168)
Niektorí používatelia argumentovali skutočnosťou, že v prípade, že sa opatrenia zachovajú v súvislosti so všetkými tromi krajinami, ktoré boli predmetom tohto prešetrovania, nastane nedostatok dodávok. V tejto súvislosti sa však pripomína, že opatrenia platné v súčasnosti nedostatok dodávok nespôsobili. Okrem toho, keďže sa rušia antidumpingové opatrenia voči Rusku a Ukrajine, môžu na trh Spoločenstva vstúpiť nové zdroje dodávok bez akýchkoľvek antidumpingových ciel. Nakoniec sa pripomína, že účelom antidumpingových ciel nie je brániť dovozu SiC z ČĽR na trh Spoločenstva, ale zabezpečiť spravodlivé podmienky obchodu. Na základe týchto dôvodov musí byť tento argument zamietnutý.
(169)
Vzhľadom na to sa usúdilo, že pokračovanie opatrení uplatniteľných na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR by nemalo na situáciu používateľov zásadný vplyv.
8.5. Záujem dodávateľov materiálu
(170)
Komisia dostala dva vyplnené dotazníky od dodávateľov surového materiálu pre výrobné odvetvie Spoločenstva. V obidvoch sa uvádzalo, že antidumpingové opatrenia by mali pomerne obmedzený vplyv na ich činnosť.
(171)
Prešetrovaním sa tieto zhodnotenia potvrdili. Preto sa usúdilo, že dodávatelia materiálu nemajú žiadne závažné námietky voči pokračovaniu opatrení proti dovozu SiC s pôvodom v ČĽR.
8.6. Záver o záujme Spoločenstva
(172)
Na základe uvedených skutočností sa usúdilo, že ak by uplynula platnosť opatrení, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva by sa zhoršila, a to by mohlo viesť aj k jeho zániku.
(173)
Pokiaľ ide o dovozcov, používateľov a výrobcov surového SiC, zistilo sa, že uloženie opatrení na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR nemalo žiadny neprimeraný negatívny vplyv na ich hospodársku situáciu.
(174)
Preto sa usúdilo, že z hľadiska záujmu Spoločenstva neexistujú žiadne závažné námietky voči pokračovaniu opatrení na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR.
9. PREDBEŽNÉ PRESKÚMANIE
(175)
Vzhľadom na zistenia týkajúce sa Ruska uvedené v odôvodneniach 84 až 89 bude antidumpingové konanie voči tejto krajine ukončené a platné antidumpingové opatrenia sa zrušia.
(176)
Z toho vyplýva, že predbežné preskúmanie uvedené v odôvodnení 7 tohto nariadenia, ktoré sa vzťahuje na preskúmanie formy platných opatrení voči Rusku, by sa malo tiež ukončiť.
10. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(177)
Všetky strany boli oboznámené so základnými skutočnosťami a úvahami, na ktorých sa zakladá zachovanie existujúcich opatrení. Následne po tomto oznámení im bola poskytnutá lehota na vyjadrenie. Nezískali sa žiadne vyjadrenia opačného charakteru požadujúce zmenu uvedených záverov.
(178)
Z uvedeného, a ako sa stanovuje v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, vyplýva, že antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz SiC s pôvodom v ČĽR by sa mali zachovať.
(179)
Nakoniec, ako sa už uviedlo, konanie týkajúce sa dovozu SiC s pôvodom v Ruskej federácii a na Ukrajine by malo byť ukončené a opatrenia zrušené,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Týmto sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu karbidu kremíka s pôvodom v Ruskej federácii a na Ukrajine zaradeného pod kód KN 2849 20 00 a zrušujú sa antidumpingové opatrenia uložené v súvislosti s týmito krajinami nariadením (ES) č. 1100/2000.
Článok 2
Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz karbidu kremíka zaradeného pod kód KN 2849 20 00 s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
Sadzba cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením je:
Krajina
Sadzba cla (%)
Čínska ľudová republika
52,6
Uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. augusta 2006