NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 482/2008
z 30. mája 2008,
ktorým sa ustanovuje systém zaistenia bezpečnosti softvéru, ktorý majú implementovať poskytovatelia leteckých navigačných služieb, a ktorým sa mení a dopĺňa príloha II k nariadeniu (ES) č. 2096/2005
(Text s významom pre EHP)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb) (1), a najmä na jeho článok 4,
keďže:
(1)
Podľa nariadenia (ES) č. 550/2004 sa od Komisie žiada, aby identifikovala a prijala príslušné ustanovenia požiadaviek Eurocontrolu na regulovanie bezpečnosti (ďalej len „ESARR“) so zreteľom na existujúce právne predpisy Spoločenstva. ESARR 6 s názvom Softvér v systémoch ATM stanovuje súbor požiadaviek na regulovanie bezpečnosti na účely implementácie systému zaistenia bezpečnosti softvéru.
(2)
V nariadení Komisie (ES) č. 2096/2005 z 20. decembra 2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb (2), sa v poslednej vete odôvodnenia 12 uvádza, že „… Relevantné ustanovenia ESARR 1 o dohľade nad bezpečnosťou v ATM a ESARR 6 o softvéri v systémoch ATM by sa mali identifikovať a prijať vo forme samostatných aktov Spoločenstva.“
(3)
V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 2096/2005 sa vyžaduje, aby poskytovatelia letových prevádzkových služieb implementovali systém riadenia bezpečnosti, ako aj bezpečnostné požiadavky na posudzovanie rizika a jeho zmierňovanie s ohľadom na zmeny. Poskytovatelia letových prevádzkových služieb by v rámci svojho systému riadenia bezpečnosti a ako súčasť činností spojených s posudzovaním rizík a ich zmierňovaním s ohľadom na zmeny mali definovať a implementovať systém zaistenia bezpečnosti softvéru, ktorý by výslovne riešil aspekty týkajúce sa softvéru.
(4)
Hlavným cieľom bezpečnosti softvéru, ktorý sa má splniť, pokiaľ ide o funkčné systémy, ktoré obsahujú softvér, je zabezpečiť, aby sa riziká spojené s používaním softvéru v systémoch siete riadenia letovej prevádzky v Európe (ďalej len „softvér EATMN“) obmedzili na prípustnú úroveň.
(5)
Toto nariadenie sa nevzťahuje na vojenské operácie a výcvik, ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa ustanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (3).
(6)
Príloha II k nariadeniu (ES) č. 2096/2005 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
(7)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru pre jednotné nebo,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa ustanovujú požiadavky na definíciu a implementáciu systému zaistenia bezpečnosti softvéru poskytovateľmi letových prevádzkových služieb (ATS), subjektmi, ktoré zabezpečujú riadenie toku letovej prevádzky (ATFM) a riadenie vzdušného priestoru (ASM) pre všeobecnú letovú prevádzku a poskytovateľmi spojovacích, navigačných a sledovacích služieb (CNS).
Nariadením sa identifikujú a prijímajú záväzné ustanovenia požiadaviek Eurocontrolu na regulovanie bezpečnosti - ESARR 6 - s názvom Softvér v systémoch ATM, ktoré boli vydané 6. novembra 2003.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje na nový softvér a na akékoľvek zmeny softvéru systémov určených pre ATS, ASM, ATFM a CNS.
Neuplatňuje sa na softvér palubných prvkov a na kozmické zariadenia.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov uvedené v článku 2 nariadenia (ES) č. 549/2004.
Uplatňujú sa aj tieto definície:
1.
„softvér“ sú počítačové programy a zodpovedajúce konfiguračné údaje vrátane nevývojového softvéru s výnimkou elektronických súčiastok, konkrétne integrované obvody špecifické pre aplikáciu, programovateľné hradlové polia alebo logické riadiace jednotky v pevnej fáze;
2.
„konfiguračné údaje“ sú údaje, ktoré konfigurujú generický softvérový systém na konkrétnu situáciu použitia;
3.
„nevývojový softvér“ je softvér, ktorý nebol vyvinutý pre súčasnú zmluvu;
4.
„zaistenie bezpečnosti“ znamená všetky plánované a systematické kroky potrebné na dosiahnutie primeranej istoty, že produkt, služba, organizácia alebo funkčný systém dosahujú prijateľnú alebo tolerovateľnú bezpečnosť;
5.
„organizácia“ znamená buď poskytovateľa ATS, poskytovateľa CNS, alebo subjekt poskytujúci ATFM alebo ASM;
6.
„funkčný systém“ znamená kombináciu systémov, postupov a ľudských zdrojov, ktoré sa zorganizovali na výkon funkcie v kontexte ATM;
7.
„riziko“ znamená kombináciu celkovej pravdepodobnosti alebo frekvencie výskytu škodlivého účinku, ktorý vznikol v dôsledku nebezpečenstva, a závažnosť tohto účinku;
8.
„nebezpečenstvo“ znamená akúkoľvek situáciu, udalosť alebo okolnosť, ktorá môže spôsobiť nehodu;
9.
„nový softvér“ znamená softvér, ktorý bol objednaný alebo na ktorý boli podpísané záväzné zmluvy po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia;
10.
„bezpečnostný cieľ“ znamená kvalitatívne alebo kvantitatívne vyhlásenie, ktoré definuje maximálnu frekvenciu alebo pravdepodobnosť, pri ktorej možno očakávať výskyt nebezpečenstva;
11.
„bezpečnostné požiadavky“ znamenajú prostriedky na zmiernenie rizika, ktoré sa definujú na základe stratégie zmierňovania rizika, ktorá dosahuje konkrétny bezpečnostný cieľ, vrátane organizačných, prevádzkových, procedurálnych, funkčných, výkonnostných a interoperabilných požiadaviek alebo vlastností prostredia;
12.
„prechod alebo výmena počas prevádzky“ je spôsob výmeny zložiek systému siete riadenia letovej prevádzky v Európe (EATMN) alebo softvéru počas prevádzky systému;
13.
„požiadavka na bezpečnosť softvéru“ je opis toho, čo má softvér vytvárať na základe daných vstupov a obmedzení a čo v prípade splnenia zabezpečí, aby softvér EATMN pracoval bezpečne a podľa prevádzkových potrieb;
14.
„softvér EATMN“ je softvér, ktorý sa používa v systémoch EATMN uvedených v článku 1;
15.
„platnosť požiadaviek“ je potvrdenie prostredníctvom skúmania a poskytnutie objektívnych dôkazov o tom, že konkrétne požiadavky na špecifické použitie sú v súlade so zámermi;
16.
„dosiahnuté nezávisle“ v prípade činností tvoriacich súčasť procesu overovania softvéru znamená, že tieto činnosti vykonávajú iné osoby, než je osoba, ktorá vyvinula overovaný systém;
17.
„chybné fungovanie softvéru“ je neschopnosť programu správne vykonávať požadovanú funkciu;
18.
„zlyhanie softvéru“ je neschopnosť programu správne vykonávať požadovanú funkciu;
19.
„COTS“ je komerčne dostupná aplikácia, ktorú predávajú obchodníci na základe všeobecne dostupných katalógov a ktorá nie je určená na zákazkovú výrobu ani na zdokonaľovanie;
20.
„softvérové komponenty“ sú stavebné bloky, ktoré možno napojiť alebo spojiť s inými opakovane prístupnými blokmi softvéru s cieľom kombinovať a vytvoriť zákaznícku softvérovú aplikáciu;
21.
„nezávislé softvérové komponenty“ sú také softvérové komponenty, ktoré sa neocitnú mimo prevádzky na základe poruchového stavu, ktorý spôsobil nebezpečenstvo;
22.
„výkonnosť časovania softvéru“ je čas, ktorý má softvér k dispozícii na dané vstupy alebo na periodické udalosti a/alebo výkonnosť softvéru z hľadiska transakcií alebo správ spracovaných za jednotku času;
23.
„kapacita softvéru“ je schopnosť softvéru spracúvať daný objem dátového toku;
24.
„presnosť“ znamená požadovanú presnosť vypočítaných výsledkov;
25.
„využitie zdrojov“ je objem zdrojov v rámci počítačového systému, ktorý môže využívať aplikačný softvér;
26.
„robustnosť softvéru“ je správanie softvéru v prípade neočakávaných vstupov, porúch hardvéru a prerušenia napájania buď v samotnom počítačovom systéme, alebo v pripojených zariadeniach;
27.
„tolerancia na preťaženie“ je správanie systému, a najmä tolerancia systému v prípade výskytu vstupov s vyššou hodnotou, ako je hodnota očakávaná počas bežnej prevádzky systému;
28.
„overovanie správnosti a úplnosti softvéru EATMN“ znamená všetky požiadavky na bezpečnosť softvéru, ktoré správne určujú to, čo proces hodnotenia a zmierňovania rizík vyžaduje od zložky softvéru, a ich implementácia sa preukazuje až po úroveň vyžadovanú úrovňou zaistenia softvéru;
29.
„údaje životného cyklu softvéru“ sú údaje vytvorené počas životného cyklu softvéru na plánovanie, riadenie, vysvetľovanie, definovanie, zaznamenávanie alebo poskytovanie dôkazov o činnostiach; tieto údaje umožňujú schvaľovanie procesov životného cyklu softvéru, systémov alebo zariadení a modifikáciu softvérového produktu po schválení;
30.
„životný cyklus softvéru“ je:
a)
usporiadaný súbor procesov určených organizáciou ako dostatočný a primeraný pre vytvorenie softvérového produktu;
b)
časový úsek, ktorý sa začína rozhodnutím vytvoriť alebo upraviť softvérový produkt a končí vyradením produktu z prevádzky;
31.
„požiadavka bezpečnosti systému“ je požiadavka bezpečnosti odvodená pre funkčný systém.
Článok 3
Všeobecné bezpečnostné požiadavky
1. Od organizácie sa kedykoľvek vyžaduje, aby implementovala proces posudzovania a zmierňovania rizík v súlade s uplatniteľným právom Spoločenstva alebo vnútroštátnym právom, musí definovať a implementovať systém zaistenia bezpečnosti softvéru, ktorý sa osobitne zaoberá hľadiskami týkajúcimi sa softvéru EATMN vrátane všetkých online prevádzkových zmien softvéru, a predovšetkým prechod alebo výmenu počas prevádzky.
2. Organizácia zabezpečí minimálne to, aby jej systém zaistenia bezpečnosti softvéru poskytoval dôkazy a argumenty, ktoré preukazujú, že:
a)
požiadavky na bezpečnosť softvéru správne stanovujú, čo sa od softvéru vyžaduje, aby sa splnili ciele a požiadavky bezpečnosti identifikované prostredníctvom procesu posudzovania a zmierňovania rizík;
b)
sledovateľnosť je zahrnutá v súvislosti so všetkými požiadavkami na bezpečnosť softvéru;
c)
implementácia softvéru neobsahuje žiadne funkcie, ktoré negatívne ovplyvňujú bezpečnosť;
d)
softvér EATMN spĺňa príslušné požiadavky s úrovňou istoty, ktorá je v súlade s kritickosťou softvéru;
e)
sa poskytli zaistenia potvrdzujúce splnenie všeobecných požiadaviek bezpečnosti uvedených v písmenách a) až d) a argumenty, ktoré preukazujú požadované zaistenia, sú vždy odvodené zo:
i)
známej spustiteľnej verzie softvéru;
ii)
známeho rozsahu konfiguračných údajov;
iii)
známeho súboru softvérových produktov a opisov vrátane špecifikácií, ktoré sa použili na výrobu danej verzie.
3. Organizácia musí vnútroštátnemu orgánu pre dohľad sprístupniť požadované záruky s preukázaním, že boli splnené požiadavky stanovené v odseku 2.
Článok 4
Požiadavky na systém zaistenia bezpečnosti softvéru
Organizácia zabezpečí minimálne to, aby systém zaistenia bezpečnosti softvéru:
1.
bol zdokumentovaný, konkrétne ako súčasť celkovej dokumentácie posudzovania a zmierňovania rizík;
2.
každému prevádzkovému softvéru EATMN priradil úroveň zaistenia softvéru v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe I;
3.
zahŕňal zaistenie:
a)
platnosti požiadaviek na bezpečnosť softvéru v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe II časti A;
b)
overovania softvéru v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe II časti B;
c)
riadenia konfigurácie softvéru v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe II časti C;
d)
sledovateľnosti požiadaviek na bezpečnosť softvéru v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe II časti D;
4.
určoval nároky na zaistenie; nároky sa musia definovať pre každú úroveň zaistenia softvéru a musia sa zvyšovať so zvyšovaním kritickosti softvéru; na tento účel:
a)
nároky zodpovedajúce jednotlivým úrovniam zaistenia softvéru a ich rozdiely musia zahŕňať kritériá:
i)
ktoré sa musia dosiahnuť nezávisle;
ii)
ktoré sa musia dosiahnuť;
iii)
ktoré sa nemusia dosiahnuť;
b)
zaistenia zodpovedajúce jednotlivým úrovniam zaistenia musia poskytovať dostatočnú istotu, že softvér EATMN sa môže prevádzkovať s tolerovateľnou úrovňou bezpečnosti;
5.
využíval skúsenosti so softvérom EATMN ako spätnú väzbu s cieľom potvrdiť, že systém zaistenia bezpečnosti softvéru a priradenie jednotlivých úrovní zaistenia sú vhodné. Na tento účel sa musia následky vyplývajúce z chybného fungovania alebo zlyhania softvéru hláseného podľa príslušných požiadaviek na hlásenie a posudzovanie udalostí súvisiacich s bezpečnosťou posudzovať v porovnaní s následkami identifikovanými v prípade príslušného systému podľa schémy klasifikácie závažnosti stanovenej v oddiele 3.2.4 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 2096/2005.
Článok 5
Požiadavky na zmeny softvéru a na konkrétny softvér
1. Pokiaľ ide o zmeny softvéru a o konkrétny softvér, ako je napríklad COTS, nevývojový softvér alebo predtým používaný softvér, v prípade ktorého sa nemôžu uplatňovať niektoré požiadavky článku 3 ods. 2 písm. d) alebo e) alebo článku 4 ods. 2, 3, 4 alebo 5, organizácia zabezpečí, aby systém zaistenia bezpečnosti softvéru poskytoval rovnakú úroveň istoty prostredníctvom iných prostriedkov vybraných a odsúhlasených vnútroštátnym úradom pre dohľad, ako je príslušná úroveň zaistenia softvéru v prípade, že je definovaná.
Tieto prostriedky musia poskytnúť dostatočnú istotu, že softvér spĺňa ciele a požiadavky bezpečnosti identifikované prostredníctvom procesu posudzovania a zmierňovania rizík.
2. Vnútroštátny orgán môže pri posudzovaní prostriedkov uvedených v odseku 1 využiť úradne uznanú organizáciu alebo notifikovaný orgán.
Článok 6
Zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 2096/2005
V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 2096/2005 sa dopĺňa nasledujúci oddiel:
„3.2.5. Oddiel 5
Systém zaistenia bezpečnosti softvéru
Poskytovateľ služieb leteckej dopravy implementuje systém zaistenia bezpečnosti softvéru v rámci prevádzky systému riadenia bezpečnosti v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 482/2008 [z 30. mája 2008, ktorým sa ustanovuje systém zaistenia bezpečnosti softvéru, ktorý majú implementovať poskytovatelia leteckých navigačných služieb, a ktorým sa mení a dopĺňa príloha II k nariadeniu (ES) č. 2096/2005 (4)].
Článok 7
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2009 na nový softvér systémov EATMN uvedených v článku 1 ods. 2 prvom pododseku.
Uplatňuje sa od 1. júla 2010 na akékoľvek zmeny softvéru systémov EATMN uvedených v článku 1 ods. 2 prvom pododseku, ktoré budú k tomuto dátumu v prevádzke.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 30. mája 2008