NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 289/2009
zo 7. apríla 2009,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Komisia oznámením uverejneným 9. júla 2008 v Úradnom vestníku Európskej únie (2) informovala o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušná krajina“ alebo „ČĽR“) do Spoločenstva.
(2)
Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 28. mája 2008 predložil Výbor na obranu odvetvia bezšvových oceľových rúr Európskej únie (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o ním spôsobenej predvídateľnej a bezprostredne hroziacej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
O začatí konania Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov v Spoločenstve, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov a používateľov, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, ako aj ich združenia a zástupcov vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanovisko a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Aby vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, ktorí si to želajú, mohli podať žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim výrobcom, o ktorých vedela, že sa ich konanie týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt uvedených v oznámení o začatí konania. Desať (skupín) spoločností požiadalo v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia o THZ alebo o IZ, ak by z prešetrovania vyplynulo, že nespĺňajú podmienky pre THZ.
(6)
Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov, dovozcov a výrobcov zo Spoločenstva sa v oznámení o začatí konania počítalo pri stanovení dumpingu a ujmy s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade vybrať vzorku, všetci vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a výrobcovia zo Spoločenstva boli vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom (uvedené v oznámení o začatí konania) počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2007 do 30. júna 2008).
(7)
Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na vysoký počet vyvážajúcich výrobcov a výrobcov zo Spoločenstva, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa rozhodlo, že je potrebné uskutočniť výber vzorky týchto výrobcov. Keďže počet dovozcov, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, bol malý, rozhodlo sa, že výber vzorky neprepojených dovozcov nebude potrebný.
(8)
Komisia zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, výrobcom zo Spoločenstva zaradeným do vzorky, dovozcom a všetkým známym používateľom a združeniam používateľov. Úplne vyplnené dotazníky zaslali vyvážajúci výrobcovia v ČĽR zaradení do vzorky, všetci výrobcovia zo Spoločenstva zaradení do vzorky okrem jednej spoločnosti, ktorá poskytla len čiastočné informácie, šiesti dovozcovia a piati používatelia.
(9)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy alebo hrozby ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, a Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd, a Hengyang Valin MPM Co., Ltd) a
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
Výrobcovia zo Spoločenstva:
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Francúzsko,
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Nemecko,
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Taliansko,
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Česká republika,
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumunsko,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Španielsko,
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Španielsko.
Prepojení predajcovia:
-
Almacenes Metalurgicos SA, Barcelona, Španielsko.
Neprepojení dovozcovia:
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Holandsko,
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Španielsko.
Používateľ v Spoločenstve:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakúsko.
(10)
Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by prípadne nebolo udelené THZ, sa s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny vykonala overovacia návšteva v priestoroch tejto spoločnosti:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, USA.
3. Výber vzorky
(11)
V súlade s článkom 17 základného nariadenia sa na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby vybrala vzorka výrobcov v Spoločenstve, ktorú možno v stanovenom čase náležite prešetriť. Vybraná vzorka pozostáva zo štyroch (skupín) spoločností, ktoré predstavujú 70 % objemu dovozu spolupracujúcich strán z ČĽR do Spoločenstva. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa príslušné strany zúčastnili na konzultáciách a nevzniesli žiadne námietky.
(12)
Pokiaľ ide o výrobcov zo Spoločenstva, Komisia v súlade s článkom 17 základného nariadenia vybrala na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby podobného výrobku v Spoločenstve vzorku, ktorú bolo možné v stanovenom čase náležite prešetriť. Vzorka pozostáva z piatich skupín spoločností (spolu deväť spoločností), ktoré predstavujú 62 % celkovej výroby v Spoločenstve. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa spolupracujúci výrobcovia zúčastnili na konzultáciách a voči vybranej vzorke nevzniesli žiadne námietky. Keďže počet spolupracujúcich dovozcov v Spoločenstve bol malý, rozhodlo sa, že v ich prípade nie je potrebné použiť metódu výberu vzorky.
4. Obdobie prešetrovania
(13)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 30. júna 2008 (ďalej len „OP“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska hodnotenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2005 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(14)
Príslušným výrobkom sú určité bezšvové rúry a rúrky zo železa alebo ocele s kruhovým prierezom s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) najviac 0,86 podľa vzorca a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) (3), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“). Podľa oznámenia o začatí konania (pozri odôvodnenie 1) je príslušný výrobok zvyčajne zaradený pod kódy KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a tieto kódy KN sa uvádzajú len pre informáciu. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že tri z týchto kódov KN sa na príslušný výrobok nevzťahujú, konkrétne ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 a ex 7304 24 00, a že ďalších päť kódov KN chýbalo, konkrétne ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 a ex 7304 59 10.
(15)
Príslušný výrobok má širokú škálu použití, využíva sa napríklad na mechanické účely (okrem iného v automobilovom a strojárskom priemysle), v odvetví stavebníctva na paketovanie, pri výrobe elektriny ako kotlové rúry a OCTG (oil and country tubular goods) rúry a rúrky používané na vŕtanie, pažnice v ropnom priemysle a ako potrubia na prepravu kvapalín alebo plynu.
(16)
Bezšvové rúry a rúrky sa používateľom dodávajú v rôznych formách. Môžu byť galvanizované, so závitmi, dodávané ako neopracované rúry (t. j. bez akéhokoľvek tepelného spracovania), s osobitnými ukončeniami, rezané alebo nerezané na určitú veľkosť. Keďže vlastnosti rúry sú definované mnohými rozdielnymi parametrami, väčšina bezšvových rúr a rúrok sa vyrába na objednávku zákazníkov. Bezšvové rúry a rúrky sa obvykle spájajú zváraním. V niektorých prípadoch sa však môžu spojiť pomocou závitu alebo sa môžu používať samostatne, hoci je naďalej možné ich zvárať.
(17)
Z prešetrovania vyplynulo, že napriek rozdielom v konečnom použití rôznych typov bezšvových rúr a rúrok majú všetky typy príslušného výrobku rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti. Z tohto dôvodu sa považujú za jediný výrobok.
(18)
Jedno združenie čínskych výrobcov tvrdilo, že z definície príslušného výrobku by sa mali vylúčiť OCTG rúry a rúrky, pretože majú odlišné použitia, odlišné špecifikácie a odlišné vlastnosti a nie sú zameniteľné s inými rúrami a rúrkami a okrem toho sa z ČĽR do EÚ vyváža len obmedzené množstvo. Z prešetrovania však vyplynulo, že OCTG rúry a rúrky majú okrem iného chemické vlastnosti, ktoré sú porovnateľné s inými typmi bezšvových rúr a rúrok, keďže neprekračujú hraničnú hodnotu CEV 0,86. Okrem toho majú s ostatnými typmi bezšvových rúr a rúrok spoločné aj iné základné vlastnosti, ako napr. vonkajší priemer a hrúbku steny. Pokiaľ ide o konečné použitia OCTG rúr a rúrok, zistilo sa, že určité OCTG rúry a rúrky sú zameniteľné s inými rúrami z nelegovanej ocele. Keďže OCTG rúry a rúrky majú rovnaké základné vlastnosti ako iné bezšvové rúry a rúrky a do určitej miery sú zameniteľné, dospelo sa k predbežnému záveru, že neexistuje dôvod na to, aby sa tento typ vylúčil z definície výrobku.
2. Podobný výrobok
(19)
Zistilo sa, že príslušný výrobok a bezšvové rúry a rúrky vyrábané a predávané na domácom trhu ČĽR a na domácom trhu USA, ktoré predbežne slúžili ako analogická krajina, ako aj bezšvové rúry a rúrky vyrábané a predávané v Spoločenstve výrobným odvetvím Spoločenstva majú rovnaké základné fyzické, chemické a technické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
(20)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(21)
Len na pripomenutie v krátkosti uvádzame súhrnne tieto kritériá:
1.
obchodné rozhodnutia sa prijímajú a náklady sa stanovujú na základe signálov trhu bez výrazného zasahovania štátu;
2.
účtovné záznamy sa preverujú nezávisle v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a uplatňujú na všetky účely;
3.
neexistujú výrazné deformácie prenesené z bývalého systému, iného ako trhového hospodárstva;
4.
právnu istotu a stabilitu zaručujú právne predpisy o konkurze a vlastníctve;
5.
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby.
(22)
Pri súčasnom prešetrovaní požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia traja z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktorí v stanovenej lehote vyplnili formulár žiadosti o THZ:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, a Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd, a Hengyang Valin MPM Co., Ltd) a
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
V prípade uvedených spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov si Komisia vyžiadala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a informácie predložené v žiadosti o THZ podľa potreby overila v priestoroch príslušných spoločností.
(24)
Z prešetrovania vyplynulo, že THZ nebolo možné udeliť žiadnej z týchto troch čínskych skupín spoločností, keďže ani jedna z nich nespĺňala kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia z nasledujúcich dôvodov.
(25)
Ani jedna spoločnosť (skupina spoločností) nepreukázala, že spĺňa kritérium 3, a zdá sa, že z predchádzajúceho systému, iného ako trhového hospodárstva, boli prenesené výrazné deformácie - t. j. všetky tri (skupiny) spoločností využívali zvýhodnené daňové zaobchádzanie a dve zo (skupín) spoločností získali aktíva pod trhovou hodnotou. Po zverejnení zistení týkajúcich sa THZ dve (skupiny) spoločností tvrdili, že skutočnosť, že využívali osobitné daňové výhody, nemôže byť v rozpore s kritériom 3, keďže daňové úľavy by sa uplatňovali aj v krajinách s trhovým hospodárstvom. Treba poznamenať, že na uvedené spoločnosti sa vzťahovalo viacero daňových zvýhodnení, keďže boli oslobodené od miestnej dane z príjmu a okrem toho dostali stopercentné daňové prázdniny na 2 roky a polovičnú daňovú úľavu na 3 roky, ktoré môžu využiť spoločnosti so zahraničným kapitálom a čínsko-zahraničné spoločné podniky. Spolu tieto zvýhodnené daňové režimy ponúkali spoločnostiam značné výhody, ktoré mali počas OP pravdepodobne významný vplyv na náklady a ceny. Tretia spoločnosť (skupina spoločností) tvrdila, že daňové zvýhodnenie, ktoré využívala, sa už od 1. januára 2008 neuplatňuje a že išlo o jednorazovú daňovú úľavu, ktorá nemohla mať žiadny vplyv na náklady spoločností v nasledujúcich rokoch, a navyše daňová úľava bola veľmi malá. Treba poznamenať, že táto skupina spoločností využívala daňovú úľavu na strojové zariadenia kúpené na domácom trhu v roku 2006, ako aj v roku 2007 (t. j. počas OP). Získaná úľava sa nemôže považovať za zanedbateľnú a z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že mala jednoznačne významný vplyv na náklady a ceny počas OP.
(26)
Okrem toho dve spoločnosti (skupiny spoločností) nespĺňali kritérium 2 týkajúce sa účtovníctva, pretože v prípade jednej sa zistilo, že kompenzovala splatné účty a pohľadávky a druhá nemala úplné finančné výkazy a konzistentne neuplatňovala zásadu časového rozlíšenia. Po zverejnení zistení týkajúcich sa THZ jedna spoločnosť tvrdila, že z dôvodu jej malej veľkosti skutočnosti, že nemá kótované akcie a že sa nachádza vo vidieckej oblasti, pre ňu nie sú medzinárodné účtovné štandardy (IAS) záväzné. Toto tvrdenie sa však muselo zamietnuť, keďže zistené porušenia boli veľmi vážne, najmä skutočnosť, že preverované účty boli neúplné v dôležitých oblastiach a nedodržala sa zásada časového rozlíšenia. Tieto základné účtovné zásady sa musia dodržiavať bez ohľadu na právnu formu spoločnosti, jej veľkosť a sídlo. Ďalšia skupina spoločností tvrdila, že audítor zabezpečil, aby súvaha v preverovanom finančnom výkaze zodpovedala medzinárodným účtovným štandardom, a už kompenzované účty preklasifikoval na pohľadávky a splatné účty. Treba poznamenať, že toto tvrdenie sa neuplatnilo pred zverejnením, a predovšetkým nie počas overovacej návštevy, a z toho dôvodu nemôže byť overené. Okrem toho treba poznamenať, že uvedená skupina spoločností nepopiera kompenzačné postupy, ktoré samy osebe jednoducho nie sú v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta.
(27)
Okrem toho dve skupiny spoločností nepredložili žiadny dôkaz o tom, že rozhodnutia týkajúce sa ich nákladov a vstupov sa prijímajú na základe signálov trhu a bez významného zasahovania štátu, a preto nepreukázali, že je splnené kritérium 1. Po zverejnení jedna spoločnosť tvrdila, že odôvodnenie, podľa ktorého sa toto kritérium považovalo za nesplnené, sa nezakladalo na objektívnych dôkazoch, keďže spoločnosť mohla bez obmedzenia rozhodovať o svojom predaji a tvorbe cien, hoci jej preverené finančné výkazy obsahujú ustanovenie týkajúce sa cenovej politiky medzi prepojenými stranami. Spoločnosť tvrdila, že to nebolo obmedzenie, ale skôr požiadavka na zverejňovanie pre audítora pri preskúmaní transakcií medzi „prepojenými stranami“. Toto vyhlásenie dostatočne nevysvetľuje výslovné ustanovenie uvedené v preverených finančných výkazoch, podľa ktorého „ak cenu určuje štátne ministerstvo obchodu, platí cena štátneho ministerstva obchodu“. Toto tvrdenie sa preto zamieta. Druhá spoločnosť tvrdila, že hoci jej väčšinovým vlastníkom je štát, v skutočnosti ju riadi súkromná spoločnosť a pôsobí bez zásahov štátu. Spoločnosť však nepredložila žiadne nové argumenty, ktoré by mohli zmeniť záver, že vzhľadom na súčasné zloženie predstavenstva, v ktorom je väčšina členov zástupcami štátnych podnikov, nemožno vylúčiť zasahovanie štátu a že spoločnosť nepreukázala, že rozhodnutia sa prijímajú bez významného zasahovania štátu, a preto toto kritérium nespĺňa. Okrem toho treba poznamenať, že zverejnené zistenia týkajúce sa THZ v prípade tejto skupiny spoločností obsahovali aj príklad rozhodnutia, ktoré nebolo prijaté na základe signálov trhu a pravdepodobne bolo dôsledkom zasahovania štátu (bezplatné práva na využívanie pôdy), a že spoločnosť sa k tomu nevyjadrila.
2. Individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“)
(28)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, môže stanoviť celoštátne clo s výnimkou prípadov, keď spoločnosti môžu preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(29)
Všetky tri čínske spoločnosti alebo skupiny spoločností, ktoré požiadali o THZ, požiadali aj o IZ pre prípad, že im nebude udelené THZ.
(30)
Na základe dostupných informácií sa zistilo, že dve z troch spoločností alebo skupín spoločností preukázali, že kumulatívne splnili všetky požiadavky na udelenie IZ uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(31)
Pokiaľ ide o tretiu spoločnosť alebo skupinu spoločností, väčšinu jej akcií vlastní štát. Okrem toho vzhľadom na väčšinovú držbu akcií štátu a jeho významný vplyv na čínsky oceliarsky priemysel nemožno vylúčiť možné obchádzanie.
(32)
Dospelo sa preto k záveru, že IZ by sa malo udeliť len týmto dvom vyvážajúcim spoločnostiam:
-
Hubei Xinyegang Steel Co,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Normálna hodnota
3.1. Analogická krajina
(33)
V súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia sa normálna hodnota v prípade spoločností, ktorým nemohlo byť udelené THZ, stanovila na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine.
(34)
V oznámení o začatí konania Komisia naznačila svoj úmysel použiť USA ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili.
(35)
Jedna zainteresovaná strana sa vyjadrila k výberu analogickej krajiny a navrhla, že na stanovenie normálnej hodnoty by bola vhodnejšia Ukrajina alebo India.
(36)
Tvrdila, že Ukrajina by bola lepšou voľbou, pretože na jej trhu je voľná hospodárska súťaž a okrem toho výrobný proces a prístup k surovinám sú podobné ako v prípade ČĽR. Treba poznamenať, že od 30. júna 2006 je na dovoz bezšvových rúr a rúrok s pôvodom na Ukrajine uložené antidumpingové clo vo výške od 12,3 % do 25,7 %. Hoci na ukrajinskom trhu existujú viacerí výrobcovia, skutočnosť, že v roku 2006 bol zistený dumping, poukazuje na možné narušené podmienky na trhu a zdá sa, že použitie týchto domácich cien a nákladov by bolo pochybné. V každom prípade pri prešetrovaní nespolupracoval žiadny ukrajinský výrobca.
(37)
Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že lepšou alternatívou ako USA by bola aj India, a poskytla názov indického výrobcu podobného výrobku. Tento výrobca však nebol ochotný spolupracovať. Keďže indickí výrobcovia neponúkli spoluprácu, India nemôže byť zvolená za analogickú krajinu.
(38)
Okrem toho veľkosť trhu USA, počet domácich výrobcov a významné množstvo dovozu svedčia o tom, že trh USA je konkurencieschopný, a preto sa predbežne zvolili za najvhodnejšiu analogickú krajinu. Ako je uvedené v odôvodnení 10, pri prešetrovaní spolupracoval jeden výrobca v USA, ktorý poskytol všetky potrebné informácie. Niekoľko neúplných informácií, ktoré vo všeobecnosti potvrdili informácie poskytnuté spolupracujúcim výrobcom v USA, poskytol ešte jeden výrobca v USA.
3.2. Stanovenie normálnej hodnoty
(39)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine v súlade s metodikou uvedenou ďalej.
(40)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv v prípade výrobcu v analogickej krajine zistila, či bol jeho celkový predaj dotknutého výrobku na domácom trhu počas OP reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % čínskeho predaja príslušného výrobku na vývoz do Spoločenstva.
(41)
V prípade jednotlivých typov dotknutého výrobku, ktorý výrobca v USA predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom príslušného výrobku predávaným na vývoz do Spoločenstva, sa stanovilo, či je predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu porovnateľného typu výrobku predaného čínskymi výrobcami na vývoz do Spoločenstva.
(42)
Komisia následne preskúmala, či by sa každý typ príslušného výrobku predávaného na domácom trhu v reprezentatívnom množstve mohol považovať za výrobok predávaný pri bežnom obchodovaní v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol v prípade každého typu výrobku stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP.
(43)
V prípade, ak objem predaja niektorého typu výrobku predávaného za netto predajnú cenu rovnajúcu sa vypočítaným výrobným nákladom alebo vyššiu predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu, a v prípade, ak bola vážená priemerná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jeho výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážená priemerná cena celkového domáceho predaja tohto typu uskutočneného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie.
(44)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo v prípade, ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa zakladala na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len daného typu výrobku.
4. Vývozná cena
(45)
Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok vyviezol nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
5. Porovnanie
(46)
Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za odôvodnené, presné a v ktorých boli podložené overenými dôkazmi. Vykonala sa úprava v prípade nákladov na námornú dopravu a poistenie, nákladov spojených s manipuláciou a nakládkou, ako aj vedľajších výdavkov, nákladov na kontroly, provízie a bankové poplatky.
(47)
V prípade rozdielov vo fyzických vlastnostiach dotknutého výrobku, ktorý na domácom trhu predávali spoločnosti v analogickej krajine, a príslušného výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva sa vykonala úprava v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia. Táto úprava zodpovedá odôvodnenému odhadu trhovej hodnoty rozdielu.
6. Dumpingové rozpätia
(48)
Dočasné dumpingové rozpätia boli vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.
(49)
V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa mohlo udeliť IZ, sa individuálne dumpingové rozpätia stanovili na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(50)
Dumpingové rozpätie v prípade spoločností zaradených do vzorky, ktorým nebolo udelené THZ ani IZ, a v prípade spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky sa vypočítalo ako priemer štyroch spoločností zaradených do vzorky.
(51)
Keďže úroveň spolupráce pri prešetrovaní sa považovala za nízku - spolupracujúce spoločnosti predstavovali asi 40 % celého dovozu z ČĽR počas OP - dumpingové rozpätie pre celú krajinu sa v prípade nespolupracujúcich spoločností stanovilo na základe najvyššieho rozpätia zisteného v prípade reprezentatívnych typov jedného spolupracujúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ ani IZ.
(52)
Z toho vyplývajú tieto predbežné úrovne dumpingu:
Spoločnosť
Predbežné dumpingové rozpätie
Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
35 %
Ostatné
51 %
D. UJMA
1. Výroba v Spoločenstve a výrobné odvetvie Spoločenstva
(53)
Podobný výrobok vyrába v rámci Spoločenstva dvadsaťtri výrobcov. Výroba týchto dvadsiatich troch výrobcov zo Spoločenstva sa preto považuje za výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(54)
Z týchto dvadsiatich troch výrobcov spolu pätnásti, z ktorých je väčšina členmi združenia podávajúceho podnet (ESTA), vyjadrili v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania svoj záujem spolupracovať na konaní a spolupracovali pri prešetrovaní. Zistilo sa, že týchto pätnásť výrobcov predstavuje významnú časť celkovej výroby Spoločenstva podobného výrobku, v tomto prípade viac ako 90 %. Týchto pätnásť spolupracujúcich výrobcov preto predstavuje výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a bude sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“. Zvyšní výrobcovia zo Spoločenstva sa budú ďalej uvádzať len ako „ostatní výrobcovia Spoločenstva“. Títo ostatní výrobcovia zo Spoločenstva podnet aktívne nepodporovali, nemali však proti nemu žiadne námietky.
(55)
Ako sa uvádza v odôvodnení 12, do vzorky bolo zaradených päť výrobcov, ktorí predstavujú 62 % celkovej výroby v Spoločenstve. Keďže v prípade týchto výrobcov išlo o skupiny spoločností, vzorka pozostávala celkovo z deviatich jednotlivých spoločností.
2. Spotreba v Spoločenstve
(56)
Spotreba v Spoločenstve sa určila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva, údajov Eurostatu o objeme dovozu za trh Spoločenstva, a pokiaľ ide o ostatných výrobcov zo Spoločenstva, na základe odhadov navrhovateľa.
(57)
Trh Spoločenstva s príslušným výrobkom a podobným výrobkom v období od roku 2005 do OP postupne narástol asi o 24 %. K najvýraznejšiemu nárastu došlo od roku 2006 do roku 2007, keď sa spotreba zvýšila o 17 percentuálnych bodov.
2005
2006
2007
OP
Spotreba v ES spolu (v tonách)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Index (2005 = 100)
100
106
123
124
(58)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že trh Spoločenstva s príslušným výrobkom je rozdelený na tieto hlavné trhové segmenty: strojárstvo a stavebníctvo (asi 60 %), výroba elektriny (asi 10 %), OCTG (asi 8 %) a potrubné rúry (asi 8 %). Príslušný výrobok sa preto používa najmä v strojárskom a stavebnom priemysle a tieto odvetvia zaznamenali v roku 2007 veľmi rýchly rast.
3. Dovoz z príslušnej krajiny
a) Objem príslušného dovozu
(59)
Objem dovozu príslušného výrobku z ČĽR do Spoločenstva sa v priebehu posudzovaného obdobia výrazne zvýšil. Dovoz do Spoločenstva sa od roku 2005 zvýšil viac ako dvadsaťnásobne.
Dovoz
2005
2006
2007
OP
ČĽR (v tonách)
26 396
136 850
470 413
542 840
Index (2005 = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
Z členenia dovozu z ČĽR na jednotlivé trhové segmenty vyplýva, že čínsky dovoz je zastúpený najmä v strojárstve a stavebníctve (asi 65 %) a vo výrobe potrubných rúr (asi 15 %), zatiaľ čo na OCTG a výrobu elektriny pripadá menej ako 5 %.
b) Podiel príslušného dovozu na trhu
(61)
Podiel dovozu z ČĽR na trhu predstavoval v roku 2005 1 % a v priebehu posudzovaného obdobia sa postupne zvýšil takmer o 16 percentuálnych bodov. Presnejšie sa v období 2005 a 2006 zvýšil o 4 percentuálne body, v období 2006 a 2007 o ďalších 10 percentuálnych bodov a počas OP o 2 percentuálne body. Podiel čínskeho dovozu na trhu v OP predstavoval 17,1 %.
Podiel na trhu
2005
2006
2007
OP
ČĽR
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Čínsky dovoz však nie je rovnomerne rozdelený na jednotlivé segmenty, z ktorých pozostáva trh Spoločenstva. Podiel čínskeho dovozu na trhu predstavoval počas OP v segmente výroby potrubných rúr asi 38 %, v strojárstve a stavebníctve 19 %, v oblasti OCTG 9 % a v segmente výroby elektriny asi 7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cien
(63)
Priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR sa od roku 2005 do roku 2007 výrazne znížila (o 9 %) a potom sa od roku 2007 do OP zvýšila o 2 percentuálne body. Celkovo sa priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR od roku 2005 do OP znížila o 7 %.
Jednotkové ceny
2005
2006
2007
OP
ČĽR (v EUR/tona)
766,48
699,90
699,10
715,09
Index (2005 = 100)
100
91
91
93
ii) Cenové podhodnotenie
(64)
Vykonalo sa porovnanie cien jednotlivých modelov, predajné ceny čínskych vyvážajúcich výrobcov sa porovnali s predajnými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve. Na tento účel sa porovnali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom s cenami spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine. V prípade potreby sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely v úrovni obchodu a v nákladoch po dovoze.
(65)
Na výpočet cenového podhodnotenia sa použili údaje od všetkých spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky, ktorí poskytli úplné a overiteľné informácie za OP. Z porovnania vyplynulo, že počas OP vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia vyjadrené ako percentuálny podiel z predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovalo 24 %.
4. Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(66)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné ekonomické faktory a indexy, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. Ďalej uvedené údaje týkajúce sa predaja a podielu na trhu sa vzťahujú na celé výrobné odvetvie Spoločenstva, údaje týkajúce sa všetkých ostatných ukazovateľov sa vzťahujú na spoločnosti zaradené do vzorky. Nezohľadnili sa údaje týkajúce sa troch spoločností zaradených do vzorky, pretože: i) jedna spoločnosť patrila až do vyčlenenia v máji 2007 do veľkého oceliarskeho koncernu, takže údaje z obdobia pred vyčlenením a po ňom by neboli porovnateľné; ii) ďalšia spoločnosť neposkytla dostatočne podrobné údaje a iii) jedna spoločnosť neposkytla skutočné číselné údaje za rok 2008 a prognózu na rok 2009. Keďže analýza ukazovateľov týkajúcich sa ujmy a analýza hrozby ujmy sa musí vykonať na základe konzistentných údajov, v analýze ukazovateľov týkajúcich sa ujmy sa nezohľadnila ani tretia spoločnosť. Vzhľadom na relatívne nízku váhu týchto troch spoločností vo vzorke to však nemá žiadny vplyv na celkový obraz vyplývajúci z ukazovateľov.
a) Výroba
(67)
Výroba výrobcov zaradených do vzorky sa na základe nárastu dopytu, ako je uvedené v odôvodnení 57, zvýšila z 2 000 000 ton v roku 2005 na najvyššiu úroveň viac ako 2 200 000 ton v roku 2007, potom sa v OP znížila. Výroba sa v posudzovanom období celkovo zvýšila o 7 % a počas OP predstavovala asi 2 150 000 ton.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Výroba (v tonách)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Index (2005 = 100)
100
109
109
107
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(68)
Výrobná kapacita bola stanovená na základe menovitej kapacity výrobných jednotiek, ktoré sú vo vlastníctve výrobcov zaradených do vzorky, so zohľadnením prerušení výroby, ako aj skutočnosti, že v niektorých prípadoch sa časť kapacity použila na výrobu iných výrobkov pomocou tých istých výrobných liniek.
(69)
Výrobná kapacita výrobcov zaradených do vzorky zostala počas posudzovaného obdobia nezmenená, a to na úrovni asi 2 400 000 ton.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Výrobná kapacita (v tonách)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Index (2005 = 100)
100
101
100
98
Využitie kapacity
83 %
89 %
90 %
90 %
Index (2005 = 100)
100
108
110
109
(70)
Využitie kapacity v roku 2005 predstavovalo 83 % a v zostávajúcom posudzovanom období sa zvýšilo asi na 90 %. Odráža to výkyvy v objeme výroby uvedené v odôvodnení 67. Celkovo sa využitie kapacity zvýšilo len o 7 percentuálnych bodov, čo je málo v porovnaní s výrazným nárastom spotreby uvedeným v odôvodnení 57.
(71)
Treba však poznamenať, že výrobcovia zaradení do vzorky na základe zvýšenej spotreby zaznamenali vysokú mieru využitia kapacity. Možnosť dosiahnuť vysokú mieru využitia kapacity sa považuje za dôležitý predpoklad na dosiahnutie uspokojivých úrovní ziskovosti v prípade podobného výrobku. Napríklad situácia počas posudzovaného obdobia sa zreteľne odlišuje od situácie v období od roku 2002 do roku 2004, keď využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva v dôsledku tlaku dumpingového dovozu s pôvodom okrem iného v Chorvátsku, Rusku a na Ukrajine predstavovalo len asi 66 % - 75 % a výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo straty vo výške 5 % až 10 %.
c) Zásoby
(72)
Úroveň konečných zásob výrobcov zaradených do vzorky sa v roku 2006 zvýšila o 16 % a potom sa v roku 2007 mierne znížila o 3 percentuálne body a v OP ešte o jeden percentuálny bod. Treba poznamenať, že bezšvové rúry a rúrky sa vyrábajú prevažne na objednávku. Preto sa tomuto ukazovateľu pripisuje v analýze ujmy len obmedzený význam.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Konečné zásoby (v tonách)
142 303
165 070
160 668
159 924
Index (2005 = 100)
100
116
113
112
d) Objem predaja
(73)
Objem predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom na trhu Spoločenstva počas OP predstavoval asi 2 000 000 ton, čo je o 14 % viac ako v roku 2005. Tento nárast treba pripísať výraznému nárastu spotreby uvedenému v odôvodnení 56, ktorého pozitívny vplyv sa však v náraste predaja výrobného odvetvia Spoločenstva prejavil len čiastočne.
Výrobné odvetvie Spoločenstva
2005
2006
2007
OP
Predaj v ES (v tonách)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Index (2005 = 100)
100
108
117
114
(74)
Treba poznamenať, že čínsky dovoz a predaj výrobného odvetvia Spoločenstva si konkurujú najmä v troch trhových segmentoch: strojárstvo, stavebníctvo a výroba potrubných rúr. Na tieto tri trhové segmenty pripadá 65 % predaja výrobného odvetvia Spoločenstva a 80 % čínskeho dovozu.
e) Podiel na trhu
(75)
Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu znížil o 5 percentuálnych bodov zo 69 % v roku 2005 na 64 % v OP. Táto strata podielu na trhu je podmienená tým, že výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo z dôvodu výrazného zvýšenia čínskeho dovozu využiť výrazný nárast spotreby len čiastočne. Treba pripomenúť, že podiel čínskeho dovozu na trhu sa za to isté obdobie zvýšil z 1 % na 17,1 % (pozri odôvodnenie 61).
2005
2006
2007
OP
Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Index (2005 = 100)
100
102
95
92
f) Rast
(76)
Zatiaľ čo spotreba v Spoločenstve sa od roku 2005 do OP zvýšila o 24 %, objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa zvýšil len o 14 % a podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu klesol o 5 percentuálnych bodov. Na druhej strane sa objem čínskeho dovozu zvýšil viac ako dvadsaťnásobne a jeho podiel na trhu sa za to isté obdobie zvýšil o 16 percentuálnych bodov. Preto sa dospelo k záveru, že hoci výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo určitý rast, nedokázalo v plnej miere využiť výrazný nárast dopytu na trhu, zatiaľ čo čínsky dovoz ho využil v nepomerne vyššej miere.
g) Zamestnanosť
(77)
Úroveň zamestnanosti v prípade výrobcov zaradených do vzorky sa od roku 2005 do roku 2007 postupne zvýšila o 6 %. Od roku 2007 do OP sa znížila o 6 percentuálnych bodov. Celkovo zostala zamestnanosť v prípade výrobcov zaradených do vzorky od roku 2005 do OP nezmenená na úrovni asi 9 100 osôb. Z toho vyplýva, že výrobcovia zaradení do vzorky zlepšili svoju efektívnosť, pretože objem výroby sa zároveň zvýšil o 7 % (pozri odôvodnenie 67).
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Zamestnanosť (počet osôb)
9 119
9 444
9 644
9 151
Index (2005 = 100)
100
104
106
100
h) Produktivita
(78)
Produktivita pracovnej sily výrobcov zaradených do vzorky meraná ako výroba (v tonách) na zamestnanú osobu za rok sa v posudzovanom období postupne zvyšovala a počas OP bola o 7 % vyššia ako v roku 2005. Je to v súlade so skutočnosťou, že zamestnanosť zostala v posudzovanom období nezmenená, zatiaľ čo výroba sa zároveň zvýšila o 7 %.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
369
387
386
395
Index (2005 = 100)
100
105
105
107
i) Mzdy
(79)
Priemerná mzda na zamestnanca sa od roku 2005 do roku 2006 zvýšila o 7 %, od roku 2006 do roku 2007 o ďalších 8 percentuálnych bodov a od roku 2007 do OP zostala takmer nezmenená. Celkovo sa priemerná mzda na zamestnanca v posudzovanom období zvýšila o 16 %. Zvýšenie priemerných nákladov na mzdy je čiastočne zapríčinené tým, že zníženie počtu pracovných miest v prípade výrobcov zo Spoločenstva s relatívne nízkymi priemernými mzdami sa vyrovnalo zvýšením počtu zamestnancov v prípade výrobcov v Spoločenstve s relatívne vysokými priemernými mzdami. Keďže priemerné zvýšenie miezd sa čiastočne kompenzovalo významným zvýšením produktivity, celkový vplyv na náklady práce nebol mimoriadne výrazný.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Ročné náklady práce na osobu (v EUR)
46 527
49 968
53 704
54 030
Index (2005 = 100)
100
107
115
116
j) Faktory ovplyvňujúce predajné ceny
(80)
Predajné ceny výrobcov zaradených do vzorky sa od roku 2005 do roku 2007 výrazne zvýšili, a to o 21 %, a počas OP zostali nezmenené. Zvýšenie predajných cien súčasne so zvýšením objemu predaja možno vysvetliť tým, že v tom istom období sa zvýšili aj náklady. Výrobcom zo Spoločenstva sa podarilo premietnuť toto zvýšenie nákladov do svojich predajných cien a preniesť ho na svojich zákazníkov. Preto sa zvyšujúci tlak spôsobený čínskymi výrobkami začal zreteľne prejavovať až v OP, keď ceny výrobného odvetvia Spoločenstva zostali nezmenené napriek zvýšeniu nákladov o 4 percentuálne body.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Jednotková cena na trhu ES (v EUR/tona)
983
1 047
1 188
1 192
Index (2005 = 100)
100
106
121
121
(81)
Ako je vidieť v ďalej uvedenej tabuľke, zvýšenie nákladov bolo zapríčinené najmä zvýšením cien surovín. Výrobnému odvetviu Spoločenstva sa skutočne podarilo veľmi efektívne obmedziť zvýšenie nákladov práce a iných všeobecných nákladov. Zvýšenie cien surovín sa však mohlo vyrovnať len zodpovedajúcim zvýšením predajných cien, a to bolo v posudzovanom období čoraz ťažšie.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Náklady na tonu spolu
863
863
974
1 007
Index (2005 = 100)
100
100
113
117
Náklady na suroviny
498
532
603
622
Index (2005 = 100)
100
107
121
125
k) Ziskovosť a návratnosť investícií
(82)
Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť predaja podobného výrobku výrobcami zaradenými do vzorky, vyjadrená ako percento z čistého predaja, zvýšila z 12,1 % v roku 2005 na 17,9 % v roku 2007. Neskôr sa v OP znížila na 15,4 %. Tým sa ziskovosť od roku 2005 do OP zvýšila o 3 percentuálne body.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Ziskovosť predaja ES neprepojeným subjektom (v % čistého predaja)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Index (2005 = 100)
100
143
147
127
NI (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Index (2005 = 100)
100
181
168
110
(83)
Návratnosť investícií (ďalej len „NI“) vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií do veľkej miery sledovala trend ziskovosti. Z úrovne 47 % v roku 2005 sa zvýšila na 85 % v roku 2006. V roku 2007 sa znížila na 79 % a v OP ďalej na 52 %. Celkovo sa návratnosť investícií v posudzovanom období zvýšila o 4,6 percentuálneho bodu
l) Peňažný tok a schopnosť zvýšiť kapitál
(84)
Čistý peňažný tok z prevádzkových činností predstavoval v roku 2005 takmer 367 mil. EUR. V roku 2006 sa zvýšil približne na 684 miliónov EUR, v roku 2007 na 1 miliardu EUR, predtým ako sa v OP vrátil približne na 630 miliónov EUR. Nič nepoukazovalo na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva bude mať problémy so zvýšením kapitálu.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Peňažný tok (v EUR)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Index (2005 = 100)
100
186
282
173
m) Investície
(85)
Ročné investície spoločností zaradených do vzorky do výroby podobného výrobku sa od roku 2005 do roku 2006 zvýšili o 83 %, od roku 2006 do roku 2007 o ďalších 94 percentuálnych bodov a neskôr v OP sa len mierne zvýšili. Celkovo sa investície od roku 2005 do OP zvýšili asi o 185 %. Hlavnými cieľmi týchto investícií výrobného odvetvia Spoločenstva bolo zlepšenie kvality výrobkov, zvýšenie efektívnosti výrobných zariadení, vývoj nových výrobkov a postupov a zlepšenie bezpečnosti pri práci a ochrany životného prostredia. Ich výsledkom nebolo zvýšenie výrobnej kapacity.
Vzorka
2005
2006
2007
OP
Čisté investície (v EUR)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Index (2005 = 100)
100
183
277
285
(86)
Dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia investovalo prostriedky v značnej výške. Pritom je potrebné zohľadniť, že v minulých rokoch, keď bola úroveň ziskovosti výrobného odvetvia Spoločenstva mimoriadne nízka alebo dokonca negatívna, bola možná len veľmi nízka úroveň investícií. Keďže výrobné odvetvie Spoločenstva počas dlhších období trpelo okrem iného dumpingovým dovozom s pôvodom v Chorvátsku, Rusku a na Ukrajine a v tom čase muselo svoje investície prudko znížiť (4), nemohla sa dosiahnuť potrebná úroveň investícií. Lepšia úroveň ziskov v posudzovanom období preto rozhodujúcim spôsobom prispela k tomu, že výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo uskutočniť tieto dlho odkladané investície. Pritom sa z dôvodu rastúcich obáv, či sa vzhľadom na agresívnu expanziu čínskeho dovozu podarí využiť zvyšujúci sa dopyt, neinvestovalo do rozšírenia výrobnej kapacity.
n) Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z dumpingu v minulosti
(87)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z príslušnej krajiny sa vplyv rozsahu skutočného rozpätia dumpingu na výrobné odvetvie Spoločenstva môže považovať za významný. Je dôležité pripomenúť, že antidumpingové opatrenia boli uložené v roku 2006 s cieľom vyrovnať vplyv poškodzujúceho dumpingu spôsobeného dovozom z viacerých iných krajín. Dobré finančné výsledky, ktoré dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia, umožnili zotaviť sa do určitej miery z dumpingu v minulosti. Okrem toho sa však ukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo v plnom rozsahu využiť výnimočnú expanziu trhu, ku ktorej došlo v období analýzy (pozri odôvodnenie 75), keďže podiely na trhu, ktoré predtým pripadali na dovoz, ktorý bol predmetom opatrení, boli nahradené čínskym dovozom za nízke ceny, ktorý výrobné odvetvie Spoločenstva takisto stál časť jeho podielov na trhu. V každom prípade to obmedzilo úplné zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva a jeho ochotu investovať a rozširovať výrobnú kapacitu, aby sa prispôsobilo expanzii na trhu (pozri odôvodnenie 86). Preto možno dospieť k záveru, že zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva z dumpingu v minulosti sa nemôže považovať za úplné a že výrobné odvetvie Spoločenstva je naďalej vystavené poškodzujúcemu vplyvu, ktorý je pravdepodobne spôsobený značným množstvom dumpingového dovozu na trhu Spoločenstva.
5. Záver o ujme
(88)
Overené údaje v určitých náznakoch poukazujú na ujmu. Výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo v skutočnosti na výrazne expandujúcom trhu (+ 24 %) zvýšiť svoj predaj na trhu Spoločenstva len čiastočne (+ 14 %), čo viedlo k zníženiu jeho podielu na trhu (zo 69 % na 64 %). Za týchto okolností sa výrobnému odvetviu Spoločenstva podarilo udržať svoje využitie kapacity a svoje ceny na dostatočne vysokej úrovni, takže jeho ziskovosť zostala na dobrej úrovni (asi 15 % v OP). Akákoľvek ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, bola obmedzená a nespôsobila žiadny väčší hospodársky problém.
(89)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva v OP neutrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Treba však zdôrazniť, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo predtým vystavené poškodzujúcemu dumpingu, ktorý viedol k prijatiu antidumpingových opatrení v roku 2006. Ak sa výrobnému odvetviu Spoločenstva podarilo čiastočne zotaviť z ujmy v minulosti, bolo to najmä z dôvodu mimoriadne silnej expanzie trhu, ku ktorej došlo v období od roku 2005 do OP. Hoci prijatím antidumpingových opatrení v júni 2006 sa odstránil poškodzujúci vplyv dumpingového dovozu z viacerých krajín, počas OP bol na trhu Spoločenstva veľký podiel dumpingových výrobkov dovezených z ČĽR, ktoré sa predávali za veľmi nízke ceny. Ak by sa situácia na trhu zmenila, expanzia trhu zaznamenaná počas posudzovaného obdobia by sa zastavila a predchádzajúci trend rastu by sa obrátil, výrobné odvetvie Spoločenstva by bolo v plnom rozsahu vystavené možnému poškodzujúcemu vplyvu tohto dumpingového dovozu. Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva v OP síce neutrpelo značnú ujmu, na jeho konci však bolo ohrozené.
E. HROZBA UJMY
1. Pravdepodobný vývoj spotreby v Spoločenstve, dovozu z príslušnej krajiny a situácie výrobného odvetvia Spoločenstva po období prešetrovania
(90)
Aby bolo možné posúdiť, či výrobnému odvetviu Spoločenstva eventuálne hrozila ujma, museli sa ďalej analyzovať niektoré zistenia týkajúce sa posudzovaného obdobia a OP. Táto podrobnejšia analýza sa vykonala na základe informácií týkajúcich sa najdôležitejších ukazovateľov ujmy za roky 2008 a 2009. Na tento účel sa použili informácie, ktoré vo svojich dotazníkoch poskytli spoločnosti zaradené do vzorky, aktualizovali sa štatistické informácie a analyzovali sa všetky ostatné údaje predložené stranami. Na základe toho sa stanovilo:
1.1. Spotreba v Spoločenstve
(91)
Odhaduje sa, že spotreba v Spoločenstve, ktorá sa do OP zvyšovala, sa od konca OP do roku 2009 výrazne zníži, a to aspoň o 30 %. Tento odhad je založený na verejne dostupných informáciách, ktoré sú podporené aj údajmi od navrhovateľa a prognózami výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky.
(92)
Okrem toho navrhovateľ predložil prognózu podľa trhových segmentov, podľa ktorej má dôjsť k významnému poklesu vo všetkých sektoroch okrem segmentu OCTG, ktorý sa považuje za menej ovplyvnený inak všeobecným silným poklesom dopytu.
1.2. Dovoz z ČĽR a jeho podiel na trhu
(93)
Dumpingový dovoz z ČĽR sa do konca OP naďalej výrazne zvyšoval. Jeho stúpajúci trend na ročnom základe je potvrdený aspoň do konca roku 2008. Vzhľadom na klesajúcu spotrebu od posledných mesiacov 2008 sa očakáva, že jeho podiel na trhu sa bude zvyšovať aj v roku 2009.
(94)
Podľa prognózy bude čínsky dovoz naďalej najviac zastúpený v strojárstve a stavebníctve, ako aj v segmente výroby potrubných rúr, ako je uvedené v odôvodnení 60.
(95)
Aj keď sa množstvo celkového dovozu v dôsledku poklesu dopytu na trhu zníži - neočakáva sa však, že zníženie bude výrazné -, primerane sa zvýši podiel čínskeho dovozu na trhu v týchto segmentoch, v ktorých má už oddávna silnú pozíciu. Dovoz za nízke ceny sa na trhu, ktorý sa čoraz väčšmi snaží znižovať náklady, stane pravdepodobne ešte atraktívnejší.
(96)
V dôsledku toho sa podľa prognózy má znížiť odhadovaný podiel čínskeho dovozu na trhu. V závislosti od vývoja spotreby by sa podiel čínskeho dovozu na trhu mohol vzhľadom na agresívnu politiku expanzie trhu predchádzajúcich rokov od roku 2008 do roku 2009 dokonca zvýšiť o niekoľko percentuálnych bodov, ako je uvedené v odôvodneniach 61, 114 a 115.
(97)
Pokiaľ ide o ceny dovozu príslušného výrobku, združenie čínskych vývozcov (ďalej len „CISA“) tvrdilo, že tieto ceny sa po OP výrazne zvýšili.
(98)
Potvrdilo sa, že z údajov Eurostatu takýto nárast po OP skutočne vyplýva. V tejto súvislosti treba poznamenať, že tento nárast je v niektorých prípadoch výrazný (až do 33 % - 43 %). Z prešetrovania však vyplynulo, že tento nárast je podmienený všeobecným nárastom cien určitých surovín (ocele, železného šrotu a surového železa) a energie, ktorý bol zaznamenaný na celom svete v období od apríla do októbra 2008, a že cenové podhodnotenie, ktoré je naďalej zjavne výrazné, sa týmto nárastom neodstránilo.
1.3. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva
(99)
Podľa prognózy sa výroba výrobného odvetvia Spoločenstva od OP do roku 2009 zníži o 20 až 35 percentuálnych bodov. Tento trend potvrdili aj prognózy spoločností zaradených do vzorky. Na základe analýzy týchto prognóz možno dospieť k záveru, že výroba síce svedčí o celkovom poklese spotreby, avšak dopyt po určitých typoch výrobkov sa znížil menej ako po iných typoch výrobkov, takže podľa prognózy pravdepodobne dôjde k zmene v sortimente výrobkov.
(100)
Z informácií spoločností zaradených do vzorky vyplýva, že výrobná kapacita by mala zostať v roku 2009 nezmenená, zatiaľ čo využitie kapacity by sa malo v tom istom roku výrazne znížiť približne na 70 %. To zodpovedá prudkému poklesu spotreby uvedenému v odôvodnení 91. Pri overovacích návštevách sa už preukázali tieto skutočnosti: i) zníženie počtu zmien (väčšinou z 18 na 15 za týždeň); ii) častejšie využívanie programov na znižovanie počtu zamestnancov z dôvodu nadbytočnosti a dočasného prepúšťania zamestnancov; iii) dlhšie odstávky počas dovolenkovej sezóny. Treba pripomenúť, že z predchádzajúcich prešetrovaní vyplynulo, že výrobné odvetvie Spoločenstva s mierou využitia kapacity pod 75 % by pravdepodobne nemohlo fungovať trvalo udržateľným spôsobom (pozri odôvodnenie 71).
1.4. Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva (množstvo a ceny)
(101)
Podľa prognózy sa predaj výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva z tých istých dôvodov ako v odôvodnení 99 výrazne zníži, aspoň tak ako spotreba, podľa prognóz výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky to však bude ešte viac.
(102)
Keďže podľa prognóz bude výrobné odvetvie Spoločenstva naďalej na trhu Spoločenstva strácať podiel na trhu v prospech dumpingového čínskeho dovozu, bude nútené sa viac orientovať na vývozné trhy. Spoločnosti zaradené do vzorky uviedli, že pokles predaja v Spoločenstve bol väčší ako zníženie celkovej výroby, pretože výroba určená na vývoz je v porovnaní s výrobou tovaru určeného na trh Spoločenstva naďalej stabilná. Je to spôsobené tým, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva je najviac zastúpená v odvetví OCTG (35 %), výroby potrubných rúr (25 %) a výroby elektriny (13 %), zatiaľ čo rúry pre strojárstvo a stavebníctvo predstavovali len 16 % vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva (oproti 60 % jeho predaja na trhu Spoločenstva, pozri odôvodnenie 73).
(103)
Výrobné odvetvie Spoločenstva poskytlo informácie, podľa ktorých sa objem predaja už znížil a/alebo sa podľa prognóz má výrazne znížiť najmä v určitých segmentoch trhu, do ktorých čínsky tovar prenikol silnejšie (t. j. strojárstvo a stavebníctvo a výroba potrubných rúr).
(104)
Podľa prognóz výrobcov zaradených do vzorky predajné ceny zostanú v porovnaní s cenami v OP v priemere stabilné.
(105)
Vývoj predajných cien však nie je úplne reprezentatívny, pokiaľ ide o skutočné zníženie cien, ku ktorému podľa očakávaní dôjde na úrovni jednotlivých výrobkov. Je to zapríčinené tým, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa z dôvodu tlaku čínskeho dovozu usiluje preorientovať na rúry s vyššou kvalitou. V dôsledku toho bude zníženie podielu výrobkov s nižšou kvalitou na celkovom predaji výrobného odvetvia Spoločenstva podstatne väčšie ako priemerné zníženie celkového predaja a podiel výrobkov s vyššou predajnou cenou sa bude zodpovedajúcim spôsobom zvyšovať. Z tohto dôvodu bude podľa prognóz priemerné zníženie ceny menšie ako zníženie ceny v prípade tých výrobkov, ktoré priamo konkurujú dumpingovému čínskemu dovozu.
(106)
Z tohto dôvodu sa od výrobného odvetvia Spoločenstva zozbierali informácie týkajúce sa vývoja cien viacerých reprezentatívnych typov výrobkov, o ktorých sa zistilo, že v OP priamo konkurovali dumpingovému čínskemu dovozu. Z tejto analýzy vyplynulo, že ceny dôležitých typov výrobkov, ktoré sa v OP dovážali z ČĽR vo významnom množstve, sa v druhej polovici roka 2008 zvýšili, čo čiastočne odrážalo zvýšenie nákladov uvedené v odôvodnení 98.
1.5. Ceny/náklady výrobného odvetvia Spoločenstva
(107)
Spoločnosti zaradené do vzorky okrem toho požiadali, aby poskytli prognózu údajov o vývoji ich nákladov na príslušný výrobok, ako aj o najdôležitejších nákladoch.
(108)
Z poskytnutých údajov vyplýva, že pravdepodobne dôjde k celkovému zvýšeniu nákladov. Spôsobujú to najmä dva faktory: po prvé sa očakáva, že zníženie počtu pracovných síl v dôsledku zníženej výroby a miery využitia kapacity nepovedie k zodpovedajúcemu zníženiu nákladov práce, pretože využívaním prechodnej nezamestnanosti a kratšieho pracovného času sa môžu priemerné náklady práce zvýšiť. Po druhé zmena sortimentu výrobkov smerom ku kvalitným výrobkom (čo nevyhnutne nepredstavuje vyššiu ziskovosť) znamená, že v priemere sa zvýšia aj náklady (vrátane nákladov na surovinu). Okrem toho by zjavné zníženie efektívnosti v dôsledku zníženého objemu a využitia kapacity pod optimálnou úrovňou viedlo k zodpovedajúcemu zvýšeniu fixných nákladov.
1.6. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu
(109)
Podľa prognózy sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu od OP do roku 2009 zníži o niekoľko percentuálnych bodov v dôsledku zvyšujúceho sa tlaku dumpingového čínskeho dovozu (pozri odôvodnenia 93 a 101) na výrazne sa zmenšujúcom európskom trhu.
1.7. Ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva
(110)
Podľa údajov výrobcov zo Spoločenstva sa ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva od OP do roku 2008 mierna znížila, a to o 0,5 percentuálneho bodu. Z údajov však vyplýva, že táto ziskovosť sa výrazne znížila na konci roka 2008 a podľa prognóz sa v roku 2009 prudko zníži približne na 2 %.
(111)
Treba pripomenúť, že už v minulosti sa ukázalo, že ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva bola v obdobiach, keď miera využitia kapacity predstavovala menej ako 75 %, mimoriadne nízka. Bolo to tak v období, na ktoré sa vzťahovalo prešetrovanie, ktorého výsledkom bolo nariadenie Rady (ES) č. 954/2006 (5), keď sa využitie kapacity výrazne znížilo v dôsledku tlaku dumpingového dovozu okrem iného z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny.
1.8. Záver o pravdepodobnom vývoji spotreby v Spoločenstve, dovozu z príslušnej krajiny a situácie výrobného odvetvia Spoločenstva po období prešetrovania
(112)
Z uvedenej analýzy týkajúcej sa pravdepodobného vývoja spotreby, dovozu čínskych výrobkov za dumpingové ceny a najdôležitejších ukazovateľov ujmy za obdobie od OP do roku 2009 (pozri odôvodnenia 90 až 111) vyplýva, že už nastáva výrazné zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, ktoré bude podľa očakávaní pokračovať alebo sa v blízkej budúcnosti ešte zvýrazní. Jasne o tom svedčí zreteľné zníženie výroby, objemu predaja na trhu Spoločenstva, podielov na trhu a ziskovosti (asi - 13 percentuálnych bodov). Toto hodnotenie sa vykonalo na základe údajov z prognóz, ktoré sú podporené dostatočne presnými dôkazmi. Predovšetkým už v priebehu overovacích návštev bolo možné do veľkej miery overiť trendy za obdobie od konca OP do konca roka 2008. V priebehu prešetrovania boli predložené ďalšie dôkazy (najmä v súvislosti so znížením predajných cien a objemu za rok 2009). Hoci tak ako v prípade každej prognózy nemožno mať istotu, že vývoj prebehne presne podľa očakávania, pokladá sa to za veľmi pravdepodobné. Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva už v prvých mesiacoch roka 2009 utrpelo značnú ujmu.
2. Hrozba ujmy
(113)
V súlade s článkom 3 ods. 9 základného nariadenia sa preskúmalo, aké skutočnosti, ak nejaké, by zapríčinili taký stav, že dumpingový dovoz by spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. V tejto súvislosti sa osobitne zvážil: i) vývoj dumpingového dovozu; ii) dostupnosť voľných kapacít vývozcov; iii) úroveň cien čínskeho dovozu a iv) úroveň zásob.
2.1. Vývoj objemu dumpingového dovozu
(114)
Dovoz z ČĽR sa medzi rokom 2005 a OP mimoriadne zvýšil z 26 000 na 543 000 ton, ako sa uvádza v odôvodnení 59. Tento dovoz sa sústavne realizoval za veľmi nízke ceny, ktoré výrazne podhodnocovali akúkoľvek inú cenu ponúkanú na trhu Spoločenstva inými dodávateľskými zdrojmi. Výrazné zvýšenie podielu na trhu, ktorý mal tento dumpingový dovoz (pozri odôvodnenie 61) potvrdzuje, že vývoj tohto dovozu nebol dôsledkom zvýšenia dopytu. Naopak, zdá sa, že tento vývoj bol z jeho väčšej časti výsledkom základnej stratégie založenej na nahradení miesta na trhu, ktoré bolo predtým obsadené dovozom z iných zdrojov (pozri odôvodnenie 141), s cieľom agresívne preniknúť na nový trh. Zvýšenie dovozných cien, ktoré sa zistilo v druhej polovici roka 2008, bolo v plnej miere spôsobené výrazným zvýšením nákladov na suroviny, ktoré sa premietlo do celosvetového zvýšenia nákladov na bezšvové rúry a rúrky, a nepredstavuje nijaký zámer znížiť cenový rozdiel, pokiaľ ide o ceny iných dodávateľov na trhu ES.
(115)
Na základe toho sa usudzuje, že nemožno stanoviť priame prepojenie medzi vývojom spotreby a úrovňou dumpingového dovozu. Namiesto toho sa usudzuje, že k zvýšeniu dumpingového dovozu medzi rokom 2005 a OP by aj tak došlo, dokonca aj v prípade, ak by spotreba bola stabilná, s jediným rozdielom, že by to malo väčší vplyv na podiely na trhu iných dodávateľov. Nemožno vylúčiť, že už počas posudzovaného obdobia, ak by sa spotreba nezvýšila tempom, akým sa zvýšila, by to spôsobilo značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že klesajúci trend, pokiaľ ide o celkovú situáciu na trhu Spoločenstva, by nemal výrazný vplyv na vývoj objemu dumpingového dovozu. Podľa všetkého agresívna stratégia použitá na preniknutie na trh Spoločenstva počas posudzovaného obdobia bude pokračovať s celkovým cieľom získať podiely na trhu na úkor iných hospodárskych subjektov prostredníctvom dumpingového dovozu za nízke ceny.
(116)
V najnovších údajoch, ktoré sú k dispozícii, týkajúcich sa celého roka 2008, sa uvádza dovoz 507 589 ton, t. j. vyšší než v roku 2007, hoci o niečo nižší než v OP. Okrem toho v údajoch týkajúcich sa posledných dvoch mesiacov roku 2008 sa uvádza, že dovoz sa zvýšil v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku (84 000 ton v roku 2008 oproti 79 000 tonám v roku 2007), napriek skutočnosti, že prešetrovaním sa ukázalo, že v novembri 2008 boli už zrejmé signály zníženia dopytu na trhu Spoločenstva. Preto možno usúdiť, že podľa najnovších informácií, ktoré sú k dispozícii, sa môže objem dovozu z ČĽR pokladať za najmenej stabilný. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že dokonca aj v prípade, že vývoj dumpingového dovozu by z krátkodobého hľadiska vykazoval odlišný trend v porovnaní s minulosťou, t. j. zostal by stabilný alebo by sa začal znižovať, tieto informácie by sa vždy mali posudzovať a analyzovať z hľadiska vývoja spotreby. Inými slovami, zistenia týkajúce sa tohto faktora by sa nemali zakladať len na pozorovaní vývoja objemu dumpingového dovozu v absolútnom vyjadrení, ale mali by náležite zohľadňovať situáciu na trhu, v rámci ktorej dochádza k takémuto vývoju, a či dôsledkom takéhoto dovozu bolo, alebo nebolo zvýšenie alebo zníženie podielu tohto dumpingového dovozu na trhu. Z informácií, ktoré sú k dispozícii, jednoznačne vyplýva, že v súvislosti s dumpingovým dovozom sa počas posudzovaného obdobia ukázalo výrazné zvýšenie jeho podielu na trhu a tiež to, že nebol zistený žiadny náznak zastavenia tohto trendu alebo jeho zvrátenia v období, keď sa už začal znižovať dopyt. V dôsledku toho sa podiel dumpingového čínskeho dovozu na trhu nevyhnutne zvýši (pozri odôvodnenie 96). Na základe uvedeného sa usudzuje, že vzhľadom na očakávané značné zníženie spotreby, tlak tohto dumpingového dovozu na trh Spoločenstva sa pravdepodobne značne zvýši.
2.2. Dostupnosť voľnej kapacity vývozcov
(117)
Z analýzy informácií poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky vyplýva, že počas roka 2008 sa predpokladalo zvýšenie kapacity aspoň o 740 000 ton, a to len pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Navyše výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdí, že dve zo spoločností zaradených do vzorky plánujú výstavbu závodov na výrobu bezšvových rúr a rúrok, ktorých kapacita do polovice roka 2009 predstavuje 500 000 ton. Overenie plánovaného zvýšenia kapacity sa však môže uskutočniť, až keď sa v týchto kapacitách začne vyrábať. Je preto ťažké posúdiť dostupnosť voľnej kapacity v ČĽR v budúcnosti. Možno však usúdiť, aj keď len na základe odpovedí čínskych vývozcov zaradených do vzorky, že vzhľadom na skutočnosť, že celková spotreba Spoločenstva počas OP sa vypočítala na 3 300 000 ton, v Číne je k dispozícii značná výrobná kapacita. Okrem toho navrhovateľ poskytol dôveryhodné informácie o začatí fungovania dvoch nových závodov na výrobu bezšvových rúr v ČĽR v januári 2009. Tieto dva závody, každý s kapacitou približne 400 000 ton, môžu samotné zásobovať jednu štvrtinu trhu ES.
(118)
Okrem toho podľa informácií poskytnutých CISA celková čínska výroba predstavuje približne 20 miliónov ton. Čínski výrobcovia zaradení do vzorky poskytli informáciu, že ich vývoz predstavoval 27 % ich celkového predaja počas OP, pričom ich vývozný priemer v roku 2005 predstavoval 17 %. Dá sa preto usúdiť, že počas posudzovaného obdobia čínski vývozcovia mali väčšiu tendenciu vyvážať, čo v praxi znamenalo značné zvýšenie vývozu v absolútnom vyjadrení, keďže celkový predaj počas posudzovaného obdobia výrobcov zaradených do vzorky narástol o viac než 56 %. Neexistuje žiadny náznak, že tento trend, ktorý je kombináciou vplyvu zvýšenia výroby s vplyvom zvýšenia podielu vývozu, sa v budúcnosti zvráti.
(119)
Počas posudzovaného obdobia sa výrazne zvýšil percentuálny podiel čínskeho vývozu do Spoločenstva (ako percentuálny podiel celkového čínskeho vývozu) z 1 % v roku 2005 na 9 % počas OP. Tým sa potvrdzuje, že už počas posudzovaného obdobia došlo k významnej zmene vývozných činností a Spoločenstvo nadobudlo dôležité miesto v rámci celkovej marketingovej stratégie čínskych vývozcov. Ďalšie hlavné trhy sú USA s 36 % (v porovnaní s 31 % v roku 2007), Alžírsko (6 % v porovnaní s 2 % v roku 2006) a Južná Kórea (6 % v porovnaní s 3 % v roku 2005). Na základe uvedeného sa dá očakávať, že značná časť výrobkov vyrobených v novovytvorených dodatočných kapacitách bude určená na trh ES. Okrem toho v blízkej budúcnosti sa dá očakávať výrazný pokles na niektorých z týchto trhov, najmä na trhu USA, takže objem uvoľnený z týchto trhov sa dal ľahko presmerovať do ES. K tomuto presmerovaniu doteraz veľmi nedochádzalo, pretože podľa čínskych štatistík a informácií poskytnutých čínskymi výrobcami zaradenými do vzorky ceny na trhu ES boli doteraz o niečo nižšie než na iných trhoch. Dá sa však očakávať, že v prípade výrazného zníženia objemu predaného na iných trhoch sa nebudú zvažovať cenové úrovne vzhľadom na potrebu udržať výrobu a využitie kapacít na dostatočne vysokej úrovni. Okrem toho sa očakáva, že trhy, ako je Spoločenstvo, kde sa ukázalo, že preniknutie je pomerne ľahké a veľmi úspešné, budú uprednostňované ako cieľové trhy v rámci akejkoľvek takejto politiky presmerovania.
2.3. Ceny dovozu z ČĽR
(120)
Ceny čínskeho dovozu boli počas posudzovaného obdobia výrazne nižšie nielen ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, ale aj ako ceny dovozu z iných krajín. Potvrdzuje to aj analýza podhodnotenia uvedená v odôvodneniach 65 a 142. Zistené veľmi výrazné a systematické podhodnotenie (t. j. relatívne homogénne podľa jednotlivých typov) zabezpečilo, že počas posudzovaného obdobia sa nepretržite zvyšoval podiel dumpingového dovozu na trhu. Počas posudzovaného obdobia teda existovalo jasné prepojenie medzi zvýšením podielu dumpingového dovozu na trhu a znížením podielu na trhu predaja z iných zdrojov vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva. Bolo to možné dosiahnuť vďaka výhode vyplývajúcej z viditeľného rozdielu v predajných cenách. Skutočnosť, že to nemalo za dôsledok značnú ujmu pre výrobné odvetvie Spoločenstva počas posudzovaného obdobia, možno vysvetliť iba tým, že rozšírenie trhu Spoločenstva poskytlo výrobnému odvetviu Spoločenstva dostatočné dôvody na zachovanie jeho výroby, výrobnej kapacity, predaja a úrovní ziskovosti.
(121)
Nie je dôvod domnievať sa, že v hospodárskom prostredí, pre ktoré je charakteristický výrazný pokles dopytu, bude vývoj smerovať k zvyšovaniu nízkych cien. Naopak, pokiaľ ide o dodávateľa, v kontexte klesajúcej spotreby sa očakáva, že nízke ceny bude udržiavať na nízkej úrovni s cieľom získať ďalší podiel na trhu alebo aspoň zachovať a upevniť existujúci podiel. Zároveň výrobcovia tovaru obsahujúceho príslušný výrobok, ktorí už kupovali tovar za nízku cenu, budú vyvíjať tlak na zachovanie týchto nízkych cien alebo dokonca ich zníženie s cieľom udržať si pod kontrolou svoje rozpočty nákladov. Výrobcovia, ktorí v minulosti uprednostnili výrobky s vyššími cenami, majú tendenciu znížiť svoje výrobné náklady vždy, keď je to možné, a preto uprednostňujú vstupné materiály s nižšou cenou, aj keď si to môže vyžadovať určitú stratu napríklad z hľadiska kvality výrobku a spoľahlivosti dodávky.
(122)
V odôvodnení 98 bolo uvedené, že pokiaľ ide o ceny čínskeho dovozu, zaznamenalo sa určité zvýšenie po OP. Vzhľadom na to, že v tomto zvýšení sa predovšetkým odráža svetové zvýšenie ceny niektorých dôležitých surovín, nemožno vylúčiť, že takéto zvýšenie je len dočasné a zmení sa hneď, ako sa cena týchto surovín zníži. Navyše, keďže tieto suroviny sú komodity, zistené zvýšenie ich cien sa v čo najväčšej miere odrazilo v konečnej cene bezšvových rúr a rúrok všetkých výrobcov. Aj výrobné odvetvie Spoločenstva muselo zohľadniť toto zvýšenie nákladov vo svojich predajných cenách, ktoré sa z tohto dôvodu zvýšili. V dôsledku toho, že sa ukázalo, že všetky ceny na trhu sa zvýšili, ceny dumpingového dovozu boli naďalej výrazne nižšie než predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, dokonca aj v období po OP.
(123)
Na záver treba povedať, že sa zistilo, že negatívny vplyv veľmi nízkych cien dumpingového dovozu je dvojaký: i) na jednej strane výrazný cenový rozdiel pravdepodobne spôsobí posun smerom k dumpingovému dovozu, pretože používatelia budú pravdepodobne nakupovať väčšie množstvá tovaru, ktoré sa predávajú za nízke ceny; ii) na druhej strane existenciu takýchto nízkych cien na trhu pravdepodobne využijú nákupcovia v rámci rokovaní ako nástroj na zníženie cien ponúkaných výrobcami zo Spoločenstva a inými zdrojmi, čo bude mať negatívny vplyv vo forme klesajúceho objemu a nižších cien. Kým tento vplyv nie je až taký výrazný v prípadoch, keď cenové rozdiely nie sú veľké, v tomto konkrétnom prípade, a vzhľadom na veľmi veľké cenové podhodnotenie, sa očakáva, že vyplývajúca ujma bude vážna.
2.4. Úroveň zásob
(124)
Tento faktor nie je veľmi dôležitý, pokiaľ ide o analýzu, pretože zásoby zvyčajne skladujú obchodníci (dodávatelia) a nie výrobcovia. Hoci výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že mohlo dôjsť k akumulácii zásob v takom rozsahu, že to mohlo výrazným spôsobom ovplyvniť trh v blízkej budúcnosti, žiadne dôkazy sa v tomto smere nenašli.
2.5. Iné prvky
(125)
Malo by sa tiež poznamenať, že sa zistilo, že žiadny z čínskych výrobcov zaradených do vzorky nespĺňal kritériá THZ okrem iného preto, lebo tieto spoločnosti sa považujú za spoločnosti pôsobiace pod vplyvom štátu (ani jedna nespĺňa minimálne jedno z kritérií 1 alebo 3). V situácii svetovej hospodárskej krízy je pravdepodobné, že čínska vláda bude chcieť ešte viac zasahovať, aby podporila tieto spoločnosti (alebo ich dodávateľov), čím im pomôže udržať nízke náklady a zachovať, ak nie zvýšiť, ich cenovú výhodu na trhu ES. Na záver sa usudzuje, že čínski vývozcovia pôsobia v prostredí, ktoré im môže ľahko poskytnúť príležitosti naďalej si zachovávať cenovú výhodu aj v prípade, že iní dodávatelia na trh Spoločenstva by znížili ceny s cieľom znížiť rozdiel v porovnaní s cenami dumpingového dovozu prevládajúcimi počas posudzovaného obdobia. Aj v prípade, že tlak vyvíjaný značným podhodnocovaním, ktoré sa ukázalo v súvislosti s dumpingovým dovozom počas OP, by viedol k zníženiu úrovne cien výrobného odvetvia Spoločenstva, nemožno vylúčiť ďalšie zníženie cien čínskych vývozcov v záujme zachovania rozdielu zisteného počas OP.
3. Záver o hrozbe ujmy
(126)
Faktory hrozby ujmy analyzované v odôvodneniach 113 až 125 je potrebné chápať na pozadí špecifickej situácie na trhu, ktorá sa po OP zmenila, a je pravdepodobné, že aspoň v blízkej budúcnosti bude na trhu ES rovnaká. V situácii výrazného poklesu spotreby uvedeného v odôvodnení 91 čínsky dovoz predstavuje významnú hrozbu ujmy, pretože:
i)
jeho objem v minulosti sa na trhu Spoločenstva zvyšoval v absolútnom a relatívnom vyjadrení, čo spolu so stabilným vývojom po OP zdôrazňuje, že ide o stratégiu preniknutia na trh aj napriek klesajúcemu dopytu;
ii)
jeho potenciálne zvýšenie v absolútnom a/alebo relatívnom vyjadrení v budúcnosti z dôvodu existencie veľkých nevyužitých výrobných kapacít v ČĽR a pravdepodobného poklesu na iných trhoch, čo by mohlo uvoľniť ďalšie objemy na presmerovanie do Európy, a
iii)
výrazný cenový rozdiel v porovnaní s cenou podobného výrobku v Spoločenstve alebo z iných krajín, ktorý pravdepodobne podporí presun smerom k čínskemu dumpingovému dovozu a zníži úroveň cien na trhu Spoločenstva.
Dočasne sa dospelo k záveru, že ak by sa neprijali opatrenia, čínsky dumpingový dovoz by okamžite spôsobil značnú ujmu oslabenému výrobnému odvetviu Spoločenstva najmä z hľadiska zníženého predaja, podielu na trhu, výroby a ziskovosti.
F. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Úvod
(127)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, alebo preňho predstavuje hrozbu ujmy do takej miery, ktorú možno označiť za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa skúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom čase poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva alebo preňho mohli predstavovať hrozbu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(128)
Od roku 2005 do OP sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR zvýšil viac než dvadsaťnásobne z 26 273 ton na 542 840 ton a jeho podiel na trhu Spoločenstva sa zvýšil približne o 16 percentuálnych bodov (z 1 % na 17,1 %). Od roku 2005 do OP sa priemerná cena tohto dovozu znížila a zostala na omnoho nižšej úrovni než priemerná cena všetkých ostatných zdrojov dodávky.
(129)
Ako sa uvádza v odôvodnení 65, cenové podhodnotenie čínskeho dovozu bolo na základe váženého priemeru celkovo 24 %. Malo by sa tiež poznamenať, že v tom istom období sa dumpingový dovoz predával za ceny výrazne nižšie než dovoz z iných zdrojov (pozri odôvodnenie 143).
(130)
Dovoz z ČĽR nespôsobil počas obdobia od roku 2005 do OP ujmu, ktorá sa dá považovať za značnú. Existovala však jasná časová zhoda medzi značným zvýšením čínskeho dovozu a zhoršením niektorých ukazovateľov ujmy, ako je napríklad zníženie podielu na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorý na pozadí stúpajúcej spotreby klesol o 5 percentuálnych bodov. Zvýšenie dumpingového čínskeho dovozu bolo teda dôvodom, prečo výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné plne využívať výhody plynúce zo zvýšenia dopytu, ku ktorému došlo na trhu Spoločenstva. V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že existuje jasná časová zhoda medzi rapídnym zvýšením podielu čínskych výrobkov na trhu a zodpovedajúcim výrazným zhoršením podielov na trhu dovozu z Ruska a Ukrajiny, ktorý bol ich najbližším konkurentom, pokiaľ ide o ceny.
(131)
Okrem toho vzhľadom na výrazné podhodnotenie cien výrobného odvetvia Spoločenstva dovozom z ČĽR sa usudzuje, že tento dumpingový dovoz vyvinul celkový tlak na ceny na trhu Spoločenstva už od OP, čím výrobnému odvetviu Spoločenstva zabránil zvýšiť jeho predajné ceny na úroveň potrebnú na zachovanie dosiahnutej úrovne ziskovosti.
(132)
Ako sa uvádza v odôvodnení 89, bez ohľadu na negatívny trend spôsobený čínskym dovozom v súvislosti s určitými ukazovateľmi ujmy, usúdilo sa, že celková ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nebola značná. Tieto zistenia je však potrebné chápať so zreteľom na výhľadovú analýzu týkajúcu sa vývoja spotreby, dovozu a určitých ukazovateľov ujmy vykonanú za obdobie nasledujúce po OP a podrobnejšie opísanú v odôvodneniach 91 až 112.
(133)
Ako sa uvádza v odôvodnení 93, z informácií týkajúcich sa posledného z období medzi OP a decembrom 2008 vyplýva, že objem dumpingového dovozu sa v porovnaní s rokom 2007 za posledné dva mesiace roku 2008 nezvýšil, a to aj napriek jasným signálom už klesajúcej spotreby Spoločenstva v mesiacoch november a december 2008. Z toho je zrejmé, že začínajúce znižovanie spotreby nemalo žiadny vplyv na objem dovozu, ktorý dokonca zvýšil svoj podiel na trhu. Nie je dôvod domnievať sa, že v podobnej, dokonca z krátkodobého hľadiska horšej situácii sa tento trend zvráti.
(134)
Aj keby sa dumpingový dovoz do určitej miery v absolútnom vyjadrení znížil, jeho podiel na trhu, kde sa predpokladá relatívne rýchly pokles, zostane stabilný alebo sa zvýši. Na záver treba povedať, že aj v prípade, že objem čínskeho dovozu by sa začal proporčne znižovať viac ako znižovanie spotreby, usudzuje sa, že samotný významný objem čínskeho tovaru za nízke ceny v situácii klesajúcej spotreby by sa považoval za príčinu ujmy, pretože vyvíja značný negatívny tlak na všeobecnú úroveň cien na trhu. V situácii nadmernej ponuky a keď sa zákazníci snažia znížiť svoje výrobné náklady v záujme udržania konkurencieschopnosti, sa ceny vstupných materiálov pravdepodobne nastavia smerom k ich najnižšej úrovni (čo predstavuje čínsku cenu). Je pravdepodobné, že zohľadňovanie kvality a bezpečnosti dodávky, ktoré doteraz mohlo byť pre výrobné odvetvie Spoločenstva priaznivé, nebude už také dôležité a výrobné odvetvie Spoločenstva bude musieť znížiť svoje ceny vzhľadom na tlak, ktorý na trh budú vyvíjať čínske výrobky za nízke ceny.
(135)
Na záver treba povedať, že vzhľadom na to, že hoci výrobné odvetvie Spoločenstva neutrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu, ale na konci OP už bolo oslabené (pozri odôvodnenie 89), zdá sa, že existujú všetky podmienky na jej úplné prepuknutie po OP (pozri odôvodnenie 112) a je naplnená aj podmienka hrozby ujmy, ako sa uvádza v odôvodnení 126, sa usudzuje, že existuje príčinná súvislosť medzi bezprostrednou hrozbou dumpingového dovozu z Číny a ujmou, ktorú pravdepodobne utrpí výrobné odvetvie Spoločenstva.
3. Vplyv ostatných faktorov
3.1. Činnosti dovozu a vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva
(136)
Zistilo sa, že niektorí členovia výrobného odvetvia Spoločenstva dovážali obmedzené množstvá príslušného výrobku z ČĽR a z iných krajín. Tento dovoz (ktorý sa odhaduje na menej než 2 % celkového dovozu z ČĽR) sa uskutočnil na osobitnú žiadosť zákazníkov, ktorí majú záujem buď o výrobky so špecifikáciami, ktoré títo výrobcovia zo Spoločenstva nevyrábajú, alebo o tovar za veľmi nízku cenu. Vzhľadom na veľmi nízke dovezené množstvá sa usudzuje, že tento dovoz sa nemôže považovať za dovoz, ktorý narušuje uvedenú príčinnú súvislosť.
(137)
Navyše jedna skupina výrobcov zo Spoločenstva je prepojená s čínskym vyvážajúcim výrobcom prostredníctvom menšinového vlastníckeho podielu. Zistilo sa však, že tento čínsky vyvážajúci výrobca neuskutočňuje nijaký vývozný predaj do Spoločenstva spoločnostiam prepojeným s uvedeným výrobcom zo Spoločenstva. Na základe toho sa usúdilo, že tento menšinový vlastnícky podiel nemá žiadny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva a je pravdepodobné, že ani v budúcnosti ho mať nebude.
(138)
Jedna skupina výrobcov zo Spoločenstva doviezla značné množstvá oceľových rúr a rúrok s pôvodom v Argentíne a Mexiku od prepojených spoločností. Tieto výrobky boli väčšinou výrobky vysokej hodnoty, ako napríklad potrubné rúry a OCTG, a predstavovali menej než 10 % výroby tejto skupiny v Spoločenstve. Navyše na základe porovnania podľa jednotlivých modelov sa ukázalo, že tento dovoz nepodhodnocoval predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto sa usúdilo, že tento dovoz nespôsobil ani v budúcnosti nespôsobí žiadnu ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva.
(139)
Ako vyplýva z tabuľky uvedenej nižšie, objem vývozného predaja bol v priebehu posudzovaného obdobia stabilný. Preskúmala sa aj vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva a možno vylúčiť, že by prispela k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. Po prvé počas prešetrovania sa riadne oddelili a preskúmali možné účinky týchto činností. Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 102, predpokladá sa, že vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva v porovnaní s klesajúcou výrobou a predajom na trhu Spoločenstva zostane stabilný, keďže vývoz je zameraný na iné segmenty trhu, ako sa uvádza v odôvodnení 102.
Výrobné odvetvie Spoločenstva
2005
2006
2007
OP
Predaj na vývoz (v tonách)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Index (2005 = 100)
100
111
104
100
3.2. Dovoz z tretích krajín (Rusko + Ukrajina)
(140)
Objem dovozu z Ruska aj Ukrajiny sa počas posudzovaného obdobia výrazne znížil, ako vyplýva z ďalej uvedenej tabuľky. Spoločný podiel dovozu z týchto dvoch krajín na trhu klesol z 15,4 % v roku 2005 na 4,4 % počas OP. V tom istom období sa zvýšila priemerná cena tohto predaja o 33 %. Je potrebné poznamenať, že od roku 2006 bol ruský aj ukrajinský dovoz predmetom antidumpingových opatrení (pozri aj odôvodnenie 86). Z tohto dôvodu ceny v ďalej uvedených tabuľkách nie sú skutočné ceny tovaru pri jeho vstupe na trh ES. Ak sa k nim pripočíta uplatniteľné antidumpingové clo, priemerná cena dovozu z Ruska a Ukrajiny sa zvýši na 860 EUR za tonu počas OP.
(141)
Vzhľadom na jednotný cenový rozdiel medzi priemernou cenou dovozu z ČĽR a dovozu z Ruska a Ukrajiny pri jeho vstupe na trh ES a na skutočnosť, že ruský a ukrajinský dovoz bol jasnou cenovo najbližšou konkurenciou čínskeho dovozu, sa usudzuje, že dramatický pokles podielov na trhu týchto dvoch krajín bol spôsobený skutočnosťou, že v dôsledku uložených antidumpingových ciel bol tento dovoz menej konkurencieschopný ako čínsky dumpingový dovoz, ktorý v dôsledku toho nepriaznivo ovplyvnil predtým dosiahnutý podiel ruského a ukrajinského dovozu na trhu. Okrem toho sa poznamenáva, že tento nepriaznivý vplyv bol už taký výrazný, že akékoľvek zvýšenie podielu čínskeho dovozu na trhu sa dosiahne na úkor jeho najjednoznačnejšieho konkurenta v najbližšom cenovom pásme, ktorým bude výrobné odvetvie Spoločenstva.
Rusko + Ukrajina
2005
2006
2007
OP
Objem dovozu (v tonách)
395 926
255 394
172 155
140 910
Index (2005 = 100)
100
65
43
36
Podiel dovozu na trhu
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Cena dovozu (v EUR/tona)
613
672
777
814
Index (2005 = 100)
100
110
127
133
Zdroj: Eurostat.
3.3. Dovoz z ostatných tretích krajín
(142)
Objem dovozu z ostatných krajín a jeho trhová cena sa od roku 2005 do OP výrazne zvýšili. Jeho podiel na trhu však v priebehu tohto obdobia zostal v zásade stabilný. Z analýzy trhových cien vyplýva, že výrobky s pôvodom v týchto krajinách mali veľmi vysoké ceny v porovnaní s výrobkami vyrobenými a predávanými výrobným odvetvím Spoločenstva a s dumpingovým čínskym dovozom.
Ostatné tretie krajiny
2005
2006
2007
OP
Argentína
Objem dovozu (v tonách)
54 082
53 423
60 556
70 804
Index (2005 = 100)
100
99
112
131
Podiel dovozu na trhu
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Japonsko
Objem dovozu (v tonách)
40 686
61 807
45 719
41 028
Index (2005 = 100)
100
152
112
101
Podiel dovozu na trhu
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
USA
Objem dovozu (v tonách)
25 866
18 006
26 875
41 226
Index (2005 = 100)
100
70
104
159
Podiel dovozu na trhu
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Mexiko
Objem dovozu (v tonách)
16 211
18 412
30 001
25 771
Index (2005 = 100)
100
114
185
159
Podiel dovozu na trhu
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Všetky ostatné
Objem dovozu (v tonách)
63 107
64 620
77 647
90 788
Index (2005 = 100)
100
102
123
144
Podiel dovozu na trhu
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Ostatné tretie krajiny spolu
Objem dovozu (v tonách)
199 952
216 268
240 798
269 617
Index (2005 = 100)
100
108
120
135
Podiel dovozu na trhu
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Cena dovozu (v EUR/tona)
1 332
1 911
1 875
1 709
Index (2005 = 100)
100
143
141
128
Zdroj: Eurostat.
(143)
Ceny dovozu z Argentíny a Mexika boli v priemere výrazne vyššie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Ako sa uvádza v odôvodnení 138, ceny z Argentíny a Mexika nepodhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva.
(144)
Dovoz z Japonska a USA sa tiež uskutočnil v priemere za ceny výrazne vyššie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Navyše tento dovoz nezískal žiadny podiel na trhu. Z tohto dôvodu sa ani tento dovoz nepokladá za možný zdroj ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva.
(145)
Dovoz zo všetkých ostatných krajín sa uskutočňuje v objemoch, ktoré sú také nízke, že sa nemôžu považovať za príčinu ujmy. Dospelo sa preto k záveru, že dovoz z iných zdrojov, ako je Čína, nespôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva žiadnu ujmu a nie je dôvod domnievať sa, že by mohol prípadne prispieť k ujme v blízkej budúcnosti.
3.4. Konkurencia zo strany ostatných výrobcov zo Spoločenstva
(146)
Nie je dôvod domnievať sa, že ostatní výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí podnet nepodporujú aktívne, počas OP zaznamenali výrazne odlišný vývoj než výrobné odvetvie Spoločenstva alebo že budú čeliť inému vývoju v blízkej budúcnosti. Nič nesvedčí o tom, že správanie týchto výrobcov môže byť príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva v dohľadnej budúcnosti.
3.5. Výrobné náklady (suroviny)
(147)
Ako bolo uvedené v odôvodnení 80, výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné zohľadniť zvýšenie nákladov, ku ktorému došlo počas posudzovaného obdobia, primeraným zvýšením predajných cien. Pokiaľ ide o obdobie od roku 2005 do OP, dá sa teda povedať, že výrobné odvetvie Spoločenstva preukázalo schopnosť efektívne fungovať za normálnych podmienok a reagovať primeraným spôsobom na zmeny jeho nákupných cien.
(148)
Ako sa uvádza v odôvodnení 107, náklady sa výrazne zvýšili v období nasledujúcom po OP a naďalej sa predpokladá ich zvyšovanie v ďalšom období. Je to hlavne z dôvodu predpokladaného zvýšenia v relatívnom vyjadrení pevných nákladov vzhľadom na znížené využitie kapacity. Malo by sa v každom prípade zvážiť, že zvýšenie celkových priemerných nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva môže byť spôsobené aj zmenou v sortimente výrobkov, ku ktorej by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo byť donútené z dôvodu značného nepriaznivého tlaku vyvíjaného určitými čínskymi dumpingovými typmi výrobkov.
(149)
Ako sa uvádza v odôvodnení 105, vzhľadom na vysoké podhodnotenie môže byť trh s určitými typmi výrobkov výrazne zúžený alebo pre výrobné odvetvie Spoločenstva úplne uzavretý, na základe čoho bude musieť výrobné odvetvie Spoločenstva zmeniť výrobu na výrobu typov, ktoré majú vyššiu predajnú cenu a zároveň proporčne vyššie výrobné náklady. Zdá sa však, že na rozdiel od vývoja počas analyzovaného obdobia už výrobné odvetvie Spoločenstva nemá vzhľadom na tlak vyvíjaný čínskym dovozom vo forme straty podielov na trhu a zníženia predajnej ceny dostatočné prostriedky na to, aby premietlo zvýšenie nákladov do zodpovedajúceho zvýšenia predajných cien.
3.6. Nepriaznivý vývoj na trhu Spoločenstva s bezšvovými rúrami a rúrkami z dôvodu hospodárskej krízy
(150)
Pokiaľ ide o pravdepodobné účinky vo forme poklesu spotreby a zníženia dopytu, bude to určite mať vplyv na celkovú výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva. Význam tohto pravdepodobného nepriaznivého vplyvu však bude závisieť od vývoja podielu čínskeho dovozu na trhu. Ak by aj bolo možné považovať hospodársku krízu sa možnú príčinu ujmy v období od novembra 2008, týmto sa v žiadnom prípade nemôžu zmierniť poškodzujúce účinky vyplývajúce z existencie značných množstiev dumpingového čínskeho dovozu za veľmi nízke ceny na trhu ES. Napríklad aj v situácii klesajúcich objemov by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo byť schopné udržať primeranú úroveň cien, a teda obmedziť negatívne účinky poklesu spotreby, ak by neexistovala nekalá súťaž v podobe čínskeho dumpingového tovaru za veľmi nízke ceny, ktorá zníži celkovú úroveň cien na trhu. Z tohto dôvodu sa hospodárska kríza nemôže považovať za možnú príčinu narušenia príčinnej súvislosti medzi hrozbou ujmy a čínskym dumpingovým dovozom.
4. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(151)
Z časovej zhody medzi zvýšením dumpingového dovozu z ČĽR, zvýšením podielov na trhu a zisteným podhodnocovaním na jednej strane a existenciou všetkých náznakov smerujúcich k zjavnej a bezprostrednej hrozbe ujmy, ktorá spôsobí značné zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, na druhej strane vyplýva, že dumpingový dovoz bude príčinou značnej ujmy, ktorú utrpí výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia v prípade neprijatia žiadneho ochranného opatrenia v súvislosti s týmto dovozom.
(152)
Ostatné faktory boli predmetom analýz, ale nezistilo sa, že by boli určujúcim dôvodom ujmy, ktorá bude pravdepodobne spôsobená. Konkrétne ani dovoz z ostatných krajín, ani náklady, ani všeobecné zníženie dopytu po príslušnom výrobku z dôvodu hospodárskej krízy nemôžu nijako zmierniť potenciálne narúšajúci vplyv hrozby, ktorú predstavuje čínsky dovoz, na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva.
(153)
Na základe už uvedenej analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila vplyv všetkých známych faktorov, ktoré mali alebo pravdepodobne budú mať vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od pravdepodobného poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dospelo k záveru, že dovoz z ČĽR predstavuje bezprostrednú hrozbu pre výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 ods. 6 a článku 3 ods. 9 základného nariadenia.
G. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
(154)
Komisia skúmala, či napriek záverom týkajúcim sa dumpingu, ujmy, hrozby ujmy a príčinných súvislostí neexistujú presvedčivé dôkazy, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva, aby sa prijali opatrenia. S týmto cieľom a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia Komisia zvážila pravdepodobný vplyv opatrení na všetky zúčastnené strany, ako aj pravdepodobné dôsledky neprijatia opatrení.
1. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva
(155)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa mali na dovoz z ČĽR uložiť opatrenia. Očakáva sa, že uloženie týchto opatrení by viedlo k zvýšeniu cien z tejto krajiny a poskytlo by výrobnému odvetviu Spoločenstva príležitosť na zlepšenie jeho situácie prostredníctvom zachovania dostatočnej úrovne objemu výroby, predaja, a teda podielu na trhu. V prípade neprijatia opatrení sa očakáva, že v situácii poklesu spotreby by dovoz z ČĽR bol naďalej za veľmi nízke ceny a na základe toho by sa zvýšil jeho podiel na trhu a došlo by k nepriaznivému vplyvu na celkovú úroveň cien na trhu. V takejto situácii výrobné odvetvie Spoločenstva čelí bezprostrednej hrozbe ujmy v dôsledku straty objemu spôsobenej čínskym dovozom a možnému poklesu ceny v dôsledku nepriaznivého tlaku vyvíjaného na trhové ceny na základe narastajúceho množstva čínskeho dovozu na trhu Spoločenstva.
2. Záujem ostatných výrobcov zo Spoločenstva
(156)
Nič nesvedčí o tom, že by bol záujem ostatných výrobcov zo Spoločenstva, ktorí nepodporujú podnet aktívne, odlišný od záujmu, ktorý uviedlo výrobné odvetvie Spoločenstva. Podľa dostupných informácií v skutočnosti neexistuje dôvod, prečo by sa analýza vykonaná v súvislosti s výrobným odvetvím Spoločenstva nemohla rovnako uplatňovať na tieto ostatné spoločnosti.
3. Záujem neprepojených dovozcov v Spoločenstve
(157)
Len šesť dovozcov spolupracovalo pri prešetrovaní. Iba jeden dovozca, ktorý predstavuje približne 1,5 % celkového čínskeho dovozu do ES, nakupuje výlučne z Číny. Tento dovozca má ziskovosť menej ako 5 % a je jediný, ktorý vyjadril jednoznačný nesúhlas s možným uložením opatrení. Malo by sa však poznamenať, že počas OP príslušný výrobok predstavoval menej než 10 % z obratu tejto spoločnosti. Okrem toho, keďže antidumpingové clá sa uložia na všetkých čínskych výrobcov, je pravdepodobné, že tento dovozca bude schopný preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov, keďže jeho priami konkurenti budú rovnako zasiahnutí. Všetci ostatní spolupracujúci dovozcovia tiež nakupujú z iných zdrojov vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva (výrobné odvetvie Spoločenstva využívajú ako zdroj na 25 % až 95 % svojich potrieb) a ich ziskovosť je omnoho vyššia.
4. Záujem používateľov
(158)
Iba jeden z piatich spolupracujúcich používateľov nakupuje od Číny (približne 20 % objemu nákupu, pre zvyšok je zdrojom väčšinou výrobné odvetvie Spoločenstva) a tvrdí, že uloženie opatrení by malo značný vplyv na jeho činnosť. Ziskovosť tejto spoločnosti v súvislosti s výrobkami obsahujúcimi daný výrobok je však veľmi vysoká na úrovni viac než 10 %. Na základe výpočtov sa ukázalo, že aj v najhoršom prípade, t. j. ak by sa všetok čínsky materiál nakupoval za ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a žiadne zvýšenie cien by nebolo možné preniesť na zákazníkov, vplyv na ziskovosť tohto používateľa by bol zanedbateľný (približne 1 % obratu). Usudzuje sa teda, že možné uloženie opatrení by nijako vážne neovplyvnilo záujmy tohto používateľa.
5. Záver týkajúci sa záujmu Spoločenstva
(159)
Na záver treba povedať, že sa očakáva, že uloženie opatrení na dovoz z ČĽR by v situácii klesajúcej spotreby nemalo vplyv, pokiaľ ide o objem ponúkaný na trhu ES, pre ktorý existuje dostatočná výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva. Z hľadiska bezpečnosti dodávky sa preto nepredpokladajú negatívne účinky (pripomína sa, že dovážané typy výrobkov vyrába aj výrobné odvetvie Spoločenstva). Z analýzy tiež vyplýva, že neexistujú žiadne zásadné záujmy dovozcov alebo používateľov, ktoré by boli ohrozené v prípade uloženia opatrení, a relatívne nízka spolupráca dovozcov a používateľov v tomto prípade toto zistenie potvrdzuje.
H. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
(160)
Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, hrozby ujmy, príčinných súvislostí a záujmu Spoločenstva, ku ktorým sa dospelo, by sa mali uložiť dočasné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR s cieľom zabrániť vzniku značnej ujmy výrobnému odvetviu Spoločenstva v dôsledku dumpingového dovozu, ktorá hrozí a ku ktorej v prípade neprijatia opatrení dôjde.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(161)
Dočasné opatrenia na dovoz s pôvodom v ČĽR by mali byť na úrovni postačujúcej na odstránenie hrozby ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom, a to bez prekročenia zisteného dumpingového rozpätia. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa zvyčajne usudzuje, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť, aby výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo pokryť svoje náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by bolo možné primerane dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz.
(162)
Výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že ak by neexistoval poškodzujúci dumping, na zabezpečenie normálnych podmienok hospodárskej súťaže na trhu Spoločenstva by bolo potrebné ziskové rozpätie na úrovni 12 %. Združenie čínskych vývozcov pripustilo, že zisk na úrovni 8 % sa môže za určitých okolností považovať za primerané ziskové rozpätie.
(163)
Prešetrovanie vychádzajúce z hrozby ujmy si nevyhnutne vyžaduje väčší počet posúdení a predpovedí, než je prešetrovanie založené na značnej ujme v OP. Dôvodom je skutočnosť, že v rámci konceptu hrozby ujmy sa nevyhnutne predpokladá, že sa vykoná prognóza o budúcej materializácii ujmy, ku ktorej nedošlo počas OP. V takejto neistej situácii sa za obozretnejší prístup považuje dočasné použitie ziskového rozpätia, ktoré bolo stanovené v rámci posledného konania týkajúceho sa toho istého výrobku (6), t. j. 3 %. Uznáva sa však, že táto otázka sa bude musieť podrobnejšie preskúmať v konečnej fáze, keď bude možné zhromaždiť viac dôkazov v súvislosti s predpokladanou ujmou.
(164)
Vzhľadom na uvedené potrebné zvýšenie cien bolo teda stanovené na základe porovnania vážených priemerných dovozných cien stanovených pre výpočty cenového podhodnotenia na rovnakej úrovni obchodu s cenou, ktorá nespôsobuje ujmu, výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva, stanovenou, ako je uvedené v odôvodnení 162.
(165)
Rozdiel vyplývajúci z porovnania uvedeného v odôvodnení 163 sa potom vyjadril ako percentuálny podiel celkovej dovoznej hodnoty CIF stanovenej pre OP. Vzhľadom na to, že dvom zo spolupracujúcich čínskych výrobcov bolo udelené IZ, a vzhľadom na nízku úroveň spolupráce dočasná jednotná celoštátna úroveň odstránenia ujmy sa vypočítala ako najvyššie rozpätia ujmy zistené v súvislosti s reprezentatívnymi typmi výrobkov predávaných vyvážajúcim výrobcom z krajiny s iným ako trhovým hospodárstvom.
(166)
Takto stanovené rozpätie ujmy pre ČĽR bolo omnoho nižšie než zistené dumpingové rozpätie.
Názov spoločnosti
Rozpätie ujmy
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
22,3 %
Všetky ostatné spoločnosti
24,2 %
2. Dočasné opatrenia
(167)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného rozhodnutia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR na úrovni najnižších zistených rozpätí dumpingu a ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla, ktoré vo všetkých prípadoch predstavuje rozpätie ujmy.
(168)
Na základe uvedeného navrhované colné sadzby sú tieto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo (%)
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
22,3 %
Všetky ostatné spoločnosti
24,2 %
(169)
Sadzby individuálneho antidumpingového cla pre spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu v týchto spoločnostiach zistenú počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrábaných spoločnosťami, čiže uvedenými osobitnými právnickými osobami. Na dovoz výrobkov vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(170)
Každú žiadosť o uplatňovanie týchto sadzieb individuálneho antidumpingového cla pre spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (7) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Nariadenie sa podľa potreby zmení a doplní aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby.
(171)
V záujme riadneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Spoločenstva.
I. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(172)
V záujme riadneho úradného postupu by sa malo stanoviť obdobie, počas ktorého môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci časovej lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, vyjadriť svoje názory v písomnej podobe a podať žiadosť o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel na účely tohto dokumentu sú dočasné a môžu sa znova zvážiť na účely akýchkoľvek konečných opatrení,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré majú kruhový prierez s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) by podľa výpočtov a chemickej analýzy (8) Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) nemala presahovať výšku 0,86, zaradených pod kódy KN 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (9) (kódy TARIC 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 a 7304599320).
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú frankocenu na hranici Spoločenstva pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrábaných ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo (%)
Doplnkový kód TARIC
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City
15,1
A949
Spoločnosti uvedené v prílohe
22,3
A950
Všetky ostatné spoločnosti
24,2
A999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu žiadať o uverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo toto nariadenie prijaté, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 príslušné strany môžu predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 7. apríla 2009