Rozhodnutie č. 163/2001/ES Európskeho parlamentu a Rady
z 19. januára 2001
o implementácii programu ďalšieho vzdelávania odborníkov Európskeho audiovizuálneho programového priemyslu (MEDIA - vzdelávanie) (2001 - 2005)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 150 ods. 4,
so zreteľom na návrh Komisie [1],
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [3],
konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy [4],
keďže:
(1) Od 6. do 8. apríla 1998 Komisia v spolupráci s úradujúcim predsedom Rady v Birminghame uskutočnila audiovizuálnu konferenciu "Výzvy a príležitosti digitálneho veku". Tento konzultačný postup vyzdvihol potrebu zlepšených vzdelávacích programov v audiovizuálnom sektore, ktorý sa sústreďoval na všetky nové aspekty digitálneho veku. Rada 28. mája 1998 vzala na vedomie závery menovanej konferencie a vyzýva na rozvíjanie nových schém podpory silného, konkurenčne schopného programovacieho priemyslu.
(2) V správe skupiny na vysokej úrovni pre audiovizuálnu politiku z 26. októbra 1998 nazvanej "Digitálny vek: Európska audiovizuálna politika" sa v záveroch uvádza, že v tomto prostredí by malo byť posilnené základné aj ďalšie vzdelávanie v audiovizuálnom sektore.
(3) Výzvy v súvislosti s výrobou, rozširovaním a použiteľnosťou európskeho obsahu audiovizuálnych médií boli hlavnými témami na Fóre o audiovizuálnej politike nazvanom "Európsky obsah pre digitálne milénium" usporiadanom v Helsinkách 10. a 11. septembra 1999 úradujúcim predsedom Rady v spolupráci s Komisiou.
(4) Seminár "Vzdelávanie pre nové milénium", usporiadaný úradujúcim predsedom Rady v spolupráci s Komisiou v Oporte 10. a 11. apríla 2000, vo svojich záveroch zdôraznil, že je potrebné vyvinúť úsilie v oblasti vzdelávania, aby sa uľahčil rast a potrebná internacionalizácia európskeho audiovizuálneho priemyslu.
(5) V oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade nazvanom "Audiovizuálna politika: ďalší postup" uznáva Komisia významný vplyv na zamestnanosť, ktorý bude mať digitálny vek v audiovizuálnom priemysle.
(6) Zelená kniha o "Konvergencii sektoru telekomunikácií, médií a informačných technológií a jej príslušných politických dôsledkoch" uznáva, že vývoj nových služieb povedie k vytvoreniu nových pracovných miest. Prispôsobenie sa novým trhom vyžaduje personál vyškolený v používaní nových technológií. Verejné porady Komisie o zelenej knihe potvrdili dopyt po špecializovaných profesných vzdelávaniach prispôsobených na potreby trhu.
(7) Vo svojich záveroch z 27. septembra 1999 o výsledkoch verejných porád o zelenej knihe [5] Rada vyzvala Komisiu, aby zohľadnila výsledky pri vypracovaní návrhov opatrení na posilnenie európskeho audiovizuálneho sektoru vrátane multimediálneho sektoru.
(8) Európska Rada v Luxemburgu 20. a 21. novembra 1997 uznala, že pokračujúce vzdelávanie a profesné vzdelávanie môže značne prispieť k politike zamestnanosti členských štátov, aby sa zvýšila spôsobilosť pre zamestnanie, schopnosť prispôsobenia a podnikateľské iniciatívy a aby sa podporila rovnosť príležitostí.
(9) Stretnutie Európskej rady usporiadané v Lisabone 24. marca 2000 tiež zdôraznilo dôležitosť vhodných vzdelávaní hlavne v nových technológiách používaných v informačnej spoločnosti.
(10) Vo svojej správe Európskej rade o pracovných príležitostiach v informačnej spoločnosti Komisia zaznamenala, že nové audiovizuálne služby ponúkajú silný potenciál na vytvorenie pracovných miest.
(11) Je preto vhodné uľahčiť rozvoj investícií v európskom audiovizuálnom priemysle a vyzvať členské štáty, aby podporovali vytvorenie nových pracovných miest rozličnými prostriedkami.
(12) Komisia implementovala "Akčný program na podporu rozvoja európskeho audiovizuálneho priemyslu (MEDIA) (1991 - 1995)", prijatý rozhodnutím Rady 90/685/EHS [6] a obsahujúci hlavne podporu na vzdelávacie činnosti na zdokonalenie profesionálnych zručností osôb pracujúcich v európskom audiovizuálnom priemysle.
(13) Stratégia spoločenstva na rozvoj a posilnenie európskeho audiovizuálneho priemyslu bola potvrdená v rámci programu MEDIA II, prijatého rozhodnutím Rady 95/563/ES [7] a rozhodnutím Rady 95/564/ES [8].
(14) Vo svojej správe o výsledkoch dosiahnutých podľa programu MEDIA II (1996 - 2000) v období od 1. januára 1996 do 30. júna 1998 Komisia usudzuje, že program z hľadiska národných fondov spĺňa princíp subsidiarity fondov spoločenstva, pretože oblasť intervencie MEDIA II dopĺňa tradične dominantnú úlohu národných mechanizmov.
(15) Komisia uznala pozitívny vplyv programu MEDIA II na zamestnanosť v audiovizuálnom priemysle vo svojom oznámení o politike spoločenstva v podpore zamestnanosti.
(16) V súlade s článkom 151 ods. 4 zmluvy sa musia zohľadniť kultúrne aspekty audiovizuálneho sektoru a preto by sa malo zabezpečiť, aby účasť v tomto programe odrážala európsku kultúrnu rozmanitosť.
(17) Z hľadiska podpory európskych audiovizuálnych projektov Komisia preskúma možnosť doplnkového financovania inými nástrojmi spoločenstva, hlavne podľa akčného plánu "e-Europe", a to projektov financovaných Európskou investičnou bankou (EIB), Európskym investičným fondom (EIF), ako aj projektov financovaných v rámci Piateho rámcového programu Európskeho spoločenstva pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti, prijatého rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 182/1999/ES [9]. Odborníci v audiovizuálnom sektore budú informovaní o rôznych typoch financovania dostupných na úrovni spoločenstva.
(18) Vznik európskeho audiovizuálneho trhu si vyžaduje odborné znalosti prispôsobené novej dimenzii trhu, hlavne v oblasti ekonomického, finančného a komerčného manažmentu audiovizuálnych projektov a v používaní nových technológií v projektovaní, vývoji, výrobe, distribúcii, marketingu a vysielaní programov.
(19) Odborníci by mali dostať profesné znalosti, ktoré by im umožnili plne ťažiť z európskej a medzinárodnej dimenzie trhu audiovizuálnych programov a musia byť podporovaní pri rozvoji projektov, ktoré spĺňajú potreby tohto trhu.
(20) Zvláštny dôraz by sa mal klásť na špeciálne vzdelávanie v právach duševného vlastníctva vrátane príslušných predpisov spoločenstva, ako aj špeciálneho vzdelávania v marketingu audiovizuálnych produktov zameraných hlavne na nové technológie ako prostriedky šírenia a marketingu.
(21) Rovnaké možnosti sú základným princípom politiky spoločenstva, ktorý musí byť rešpektovaný pri implementácii tohto programu.
(22) Vzdelávanie odborníkov by malo zahŕňať podstatný ekonomický, právnický, technologický a obchodný obsah; kvôli rýchlym zmenám v tejto oblasti je potrebné celoživotné vzdelávanie.
(23) Aby sa zabezpečilo, že odborníci zvládnu nové technológie, mal by sa klásť zvláštny dôraz na vzdelávanie v používaní nových technológií a tým aj zvyšovanie konkurenčnej schopnosti podnikov v audiovizuálnom sektore.
(24) V súlade s princípom subsidiarity by sa malo podporovať budovanie siete profesných vzdelávacích centier, aby sa uľahčila výmena know-how a najlepšia prax v medzinárodnom prostredí.
(25) Pri podpore profesného vzdelávania by sa mali zohľadniť štrukturálne ciele, ako je rozvoj potenciálu tvorby, výroby, marketingu a distribúcie v štátoch alebo regiónoch s nízkym objemom audiovizuálnej výroby; a/alebo limitovanou jazykovou a geografickou rozlohou; ako aj rozvoj nezávislého európskeho výrobného a distribučného sektoru, najmä malých a stredných podnikov.
(26) V súlade s princípom subsidiarity a proporcionality a vzhľadom na skutočnosť, že ciele navrhovaných opatrení týkajúce sa implementácie politiky profesného vzdelávania nemôžu dosiahnuť členské štáty najmä vzhľadom na nadnárodné partnerstvo, ktoré sa má vytvoriť medzi vzdelávacími centrami, opatrenia potrebné na ich dosiahnutie by malo implementovať spoločenstvo. Toto rozhodnutie nepresahuje rámec, ktorý je potrebný na dosiahnutie týchto cieľov.
(27) Všetky opatrenia navrhnuté podľa tohto programu sú zamerané na dosiahnutie spolupráce, ktorej výsledkom je pridaná hodnota k opatreniam prijatým členskými štátmi, v súlade s vyššie uvedeným princípom subsidiarity.
(28) Pridružené štáty strednej a východnej Európy, tie štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, Cyprus, Malta a Turecko sú uznané ako potenciálni účastníci programov spoločenstva na základe dodatočných prostriedkov a v súlade s postupmi dohodnutými s týmito krajinami. Tie štáty Európy, ktoré podpísali dohovor Rady Európy o cezhraničnej televízii, patria do európskej audiovizuálnej oblasti, a preto, ak chcú a zohľadňujúc rozpočtové úvahy alebo ďalšie priority ich audiovizuálneho priemyslu, môžu sa zúčastniť na programe alebo podpore podľa limitovanej kooperačnej schémy na základe doplnkových prostriedkov v súlade s postupmi stanovenými v dohodách medzi zainteresovanými stranami.
(29) Rozšírenie programu na európske tretie štáty by malo byť dôvodom na predbežné overovanie kompatibility vnútroštátnych právnych predpisov s acquis spoločenstva, najmä so smernicou Rady 89/552/EHS z 3. októbra 1989 o koordinácii určitých opatrení stanovených zákonmi, inými právnymi predpismi alebo správnymi opatreniami členského štátu, týkajúcimi sa prevádzkovania televízneho vysielania [10].
(30) Spolupráca v oblasti profesného vzdelávania medzi európskymi vzdelávacími zariadeniami a podobnými v tretích štátoch je v spoločnom záujme vhodná na to, aby sa vytvorila pridaná hodnota v európskom audiovizuálnom priemysle. Okrem toho, rozšírenie na tretie štáty zvýši povedomie európskej kultúrnej rozmanitosti a povedie k šíreniu spoločných demokratických hodnôt. Taká spolupráca bude rozvíjaná na základe doplnkových prostriedkov a v súlade s postupmi stanovenými v dohodách medzi zainteresovanými stranami.
(31) Aby sa zvýšila pridaná hodnota opatrení spoločenstva, je potrebné na všetkých úrovniach zabezpečiť, aby boli opatrenia prijaté podľa tohto rozhodnutia zhodné s ostatnými opatreniami spoločenstva a aby ich dopĺňali. Je žiaduce koordinovať činnosti stanovené programami s tými, ktoré prijali medzinárodné organizácie, ako je Rada Európy.
(32) V súlade so závermi Európskej rady v Lisabone mali Rada a Komisia do konca roka 2000 podať správu o revízii finančných prostriedkov EIB a EIF, ktoré boli realizované s cieľom presmerovať financovanie na podporu zakladania podnikov, podnikov v oblasti "high-tech" a malých podnikov, ako aj ďalších podnetov navrhovaných EIB a EIF v oblasti rizikového kapitálu alebo záručných mechanizmov. V tejto súvislosti by sa mala venovať pozornosť najmä audiovizuálnemu sektoru vrátane vzdelávacích programov.
(33) Toto rozhodnutie stanovuje na celý čas trvania programu finančný rámec, ktorý predstavuje pre rozpočtový úrad v rámci ročného rozpočtového postupu, referenčný rámec v zmysle bodu 33 medziinštitucionálnej dohody zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou [11].
(34) Opatrenia potrebné na implementáciu tohto rozhodnutia by mali byť prijaté v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999 stanovujúcom postupy na výkon implementačných právomocí zverených Komisii [12],
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Zriadenie programu
Na obdobie od 1. januára 2001 do 31. decembra 2005 sa týmto zriaďuje profesný vzdelávací program MEDIA - vzdelávanie, ďalej ako "program".
Program je zameraný na to, aby poskytol odborníkom európskeho audiovizuálneho programovacieho priemyslu hlavne prostredníctvom nepretržitého profesného vzdelávania potrebné skúsenosti, ktoré by im umožnili plne využívať výhody európskeho a medzinárodného rozmeru trhu a používania nových technológií.
Článok 2
Ciele programu
1. Ciele programu sú nasledujúce:
a) Splniť požiadavky priemyslu a podporovať konkurenčnú schopnosť zdokonaľovaním nepretržitého profesného vzdelávania odborníkov v audiovizuálnom sektore s úmyslom poskytnúť im know-how a skúsenosti potrebné na vytvorenie konkurenčných produktov na európskom a iných trhoch, hlavne v oblasti:
- aplikácií nových technológií a hlavne digitálnych technológií na výrobu a distribúciu audiovizuálnych programov s vysokou obchodnou a umeleckou pridanou hodnotou,
- ekonomického, finančného a obchodného manažmentu vrátane právneho rámca a techniky na financovanie, výrobu a distribúciu audiovizuálnych programov,
- techník scenárov a hovorových techník vrátane techník na rozvoj nových typov audiovizuálnych programov.
Zvláštna pozornosť bude venovaná možnostiam diaľkového učenia a pedagogickým inováciám ponúkaným rozvojom on-line technológií.
V rámci týchto vzdelávacích opatrení bude podporovaná spolupráca medzi rôznymi aktérmi audiovizuálneho priemyslu, ako sú scenáristi, riaditelia a producenti.
Výnimočne môžu byť podporené tiež určité úvodné odborné vzdelávacie opatrenia s priamou účasťou priemyselného sektoru, ako je napríklad Master-diplom, ak nie je dostupná žiadna iná podpora spoločenstva a v oblastiach, v ktorých na národnej úrovni neexistujú podporné opatrenia.
b) Podporovať spoluprácu a výmenu know-how a najlepšiu prax prostredníctvom budovania siete medzi partnermi zodpovednými za vzdelávanie, a to vzdelávacie zariadenia, odborné spoločnosti a podniky, ako aj prostredníctvom rozvoja vzdelávania inštruktorov.
Osobitný význam sa bude prikladať podpore postupného zakladania sietí v audiovizuálnom vzdelávacom sektore a nepretržitému vzdelávaniu inštruktorov.
2. Na dosiahnutie cieľov stanovených v prvom pododseku odseku 1 písm. a) a v odseku 1 písm. b) by sa mala osobitná pozornosť venovať špecifickým požiadavkám štátov a regiónov s nízkou audiovizuálnou výrobnou kapacitou a/alebo jazykovo obmedzeným alebo geografickým oblastiam, ako aj rozvoju nezávislého európskeho výrobného a distribučného sektoru, najmä malým a stredným podnikom.
3. Ciele stanovené v odseku 1 sa majú realizovať v súlade s opatreniami uvedenými v prílohe.
Článok 3
Koordinácia
Aby sa dosiahla maximálna koordinácia, Komisia musí zabezpečiť spoluprácu medzi vzdelávacími činnosťami uvedenými v programe a rozvojovými projektmi podporovanými podľa rozhodnutia Rady 2000/821/ES [13].
Článok 4
Finančné ustanovenia a podmienky financovania
1. Užívatelia podpory spoločenstva zúčastňujúci sa na implementácii opatrení uvedených v prílohe musia zabezpečiť podstatnú časť financovania. Financovanie spoločenstva by nemalo prevýšiť 50 % nákladov na činnosti. V prípadoch výslovne uvedených v prílohe tento podiel môže však byť až do 60 % nákladov na činnosti.
2. Užívatelia podpory spoločenstva zabezpečia, aby v zásade väčšina účastníkov vzdelávacích opatrení, ktorí sú štátnymi príslušníkmi štátov zúčastňujúcich sa na programe, mala inú štátnu príslušnosť, než je štátna príslušnosť užívateľského štátu. Na tento účel môže byť podpora na uľahčenie účasti odborníkov z rôznych jazykových oblastí zahrnutá do financovania spoločenstva na vzdelávacie opatrenia.
3. Komisia by mala zabezpečiť, aby, pokiaľ je to možné, príslušný podiel financovania každoročne dostupný, ktorý je vymedzený v súlade s postupmi stanovenými v článku 6 ods. 2, bol rezervovaný na nové činnosti.
4. Financovanie spoločenstva by malo byť vymedzené podľa nákladov a povahy každého plánovaného projektu.
5. Finančný rámec na implementáciu tohto programu na obdobie uvedené v článku 1 je určený na 50 miliónov EUR.
6. Ročné finančné prostriedky musí schvaľovať rozpočtový úrad v rámci limitov finančného výhľadu.
Článok 5
Implementácia programu
1. Komisia je zodpovedná za implementáciu programu.
2. Opatrenia potrebné na implementáciu tohto rozhodnutia týkajúce sa záležitostí uvedených nižšie majú byť prijaté v súlade s riadiacim procesom uvedeným v článku 6 ods. 2:
a) všeobecné smernice na všetky opatrenia opísané v prílohe;
b) obsah vypísaných súťaží, definícia kritérií a postupov na výber projektov;
c) primeraný podiel v percentách fondov dostupných každý rok, rezervovaný na nové činnosti;
d) podrobnosti o sprievodných a hodnotiacich opatreniach;
e) každý návrh na alokáciu prostriedkov spoločenstva prevyšujúcich 200000 EUR na užívateľa a na rok. Tento limit môže byť overený na základe skúseností.
3. Opatrenia potrebné na implementáciu tohto rozhodnutia týkajúce sa ďalších záležitostí sa prijmú v súlade s dozorným postupom uvedeným v článku 6 ods. 3 Tento postup sa tiež uplatní na konečnú voľbu úradov technickej pomoci.
4. Technická pomoc sa riadi ustanoveniami prijatými na základe finančného nariadenia.
5. Komisia pravidelne a včas informuje Európsky parlament a Radu o stave implementácie programu, hlavne o použití dostupných zdrojov.
Článok 6
Výbor
1. Komisii pomáha výbor.
2. Tam, kde sa odkazuje na tento odsek, platia články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8
Obdobie podľa článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je vymedzené na dva mesiace.
3. Tam, kde sa odkazuje na tento odsek, platia články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8
4. Komisia prijme rokovací poriadok.
Článok 7
Konzistentnosť a komplementarita
Pri implementácii programu Komisia zabezpečí v úzkej spolupráci s členskými štátmi celkovú konzistentnosť a komplementaritu s inými príslušnými politikami, programami a opatreniami spoločenstva, ktoré sa týkajú oblasti vzdelávania a audiovizuálnych médií.
Komisia okrem toho zabezpečí koordináciu medzi týmto programom a ostatnými programami spoločenstva v oblasti základného a ďalšieho vzdelávania, ako aj s činnosťou Európskeho sociálneho fondu v súlade s pravidlami tohto fondu.
Komisia zabezpečí účinné väzby medzi týmto programom a programami a opatreniami v oblasti vzdelávania a audiovizuálnych médií, ktoré sa realizujú v rámci spolupráce spoločenstva s nečlenskými štátmi a príslušnými medzinárodnými organizáciami.
Článok 8
Otvorenie programu tretím štátom
1. Program je otvorený pre pridružené štáty strednej a východnej Európy v súlade s podmienkami stanovenými v asociačných dohodách alebo ich dodatkových protokoloch týkajúcich sa účasti v programoch spoločenstva, uzatvorených alebo ktoré sa majú uzatvoriť s tými štátmi.
2. Program je otvorený pre Cyprus, Maltu, Turecko, štáty EFTA, ktoré sú členmi dohody EHP, na základe doplnkových prostriedkov v súlade s postupmi dohodnutými s týmito štátmi.
3. Program je otvorený pre štáty, ktoré sú stranami dohovoru Rady Európy o cezhraničnej televízii, ktoré nie sú uvedené v odseku 1 a 2, na základe doplnkových prostriedkov a v súlade s podmienkami stanovenými v dohode medzi zainteresovanými stranami.
4. Otvorenie programu európskym tretím štátom uvedeným v odseku 1, 2 a 3 je predmetom predbežného overovania, pokiaľ ide o kompatibilitu ich vnútroštátnych právnych predpisov s acquis spoločenstva vrátane druhého pododseku článku 6 ods. 1 smernice Rady 89/552/ES.
5. Program je tiež otvorený na spoluprácu s inými tretími štátmi na základe dodatočných prostriedkov a prostredníctvom finančnej účasti podľa dohodnutých postupov stanovených v dohodách medzi zainteresovanými stranami. Európske tretie štáty uvedené v odseku 3, ktoré sa nechcú plne zúčastniť programu, môžu byť spôsobilé na spoluprácu podľa podmienok stanovených v tomto odseku.
Článok 9
Monitorovanie a hodnotenie
1. Komisia zabezpečí, aby opatrenia prijaté podľa tohto rozhodnutia boli predmetom predbežnej expertízy a následného monitorovania a hodnotenia, pričom sa musí postarať o dostupnosť programu a jeho transparentnosť.
2. Vybratí užívatelia predložia Komisii výročnú správu.
3. Po ukončení projektov Komisia zhodnotí spôsob, akým sa realizovali, a vplyv ich implementácie, aby sa mohlo posúdiť, či boli dosiahnuté pôvodné ciele.
4. Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov výročnú správu o vplyve a účinnosti programu na základe výsledkov po dvoch rokoch implementácie. Táto správa musí obsahovať výkonové ukazovatele, ako je dopad na zamestnanosť.
Táto správa sa doloží, ak to je potrebné, každým návrhom týkajúcim sa prispôsobenia.
5. Po dokončení programu Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov podrobnú správu o implementácii a výsledkoch programu.
V správe musí Komisia najmä vyčísliť pridanú hodnotu vytvorenú finančnou podporou spoločenstva, jej možný dopad na zamestnanosť a koordinačné opatrenia uvedené v článkoch 3 a 7.
Článok 10
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť 1. januára 2001.
V Bruseli 19. januára 2001