Smernica 2002/3/ES európskeho parlamentu a rady
z 12. februára 2002,
ktorá sa týka ozónu v okolitom ovzduší
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 175 ods. 1,
so zreteľom na návrh Komisie [1],
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [3],
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [4], s ohľadom na spoločný návrh schválený Dohodovacím výborom dňa 10. decembra 2001,
keďže:
(1) na základe princípov zhrnutých v článku 174 zmluvy piaty akčný program pre životné prostredie, schválený rezolúciou Rady a zástupcov vlád členských štátov na stretnutí v rámci Rady z 1. februára 1993 o Programe politiky a činnosti Európskeho spoločenstva vo vzťahu k životnému prostrediu a trvalo udržateľnému rozvoju [5] a doplnený rozhodnutím č. 2179/98/ES [6], predpokladá najmä zmeny a doplnenia existujúcich právnych predpisov o látkach znečisťujúcich ovzdušie. Uvedený program odporúča stanoviť dlhodobé ciele týkajúce sa kvality ovzdušia;
(2) podľa článku 4 ods. 5 smernice Rady 96/62/ES z 27. septembra 1996 o posudzovaní a riadení kvality okolitého ovzdušia [7] prijme Rada právne predpisy uvedené v odseku 1 a ustanovenia uvedené v odsekoch 3 a 4 toho článku;
(3) je dôležité zabezpečiť účinnú ochranu ľudského zdravia pred škodlivými účinkami vystavenia sa ozónu. Nepriaznivé účinky ozónu na vegetáciu, ekosystémy a životné prostredie ako celok by sa mali znížiť v čo najväčšej miere. Cezhraničný charakter ozónového znečistenia vyžaduje, aby sa prijali opatrenia na úrovni spoločenstva;
(4) smernica 96/62/ES ustanovuje, že číselné prahy sa majú zakladať na nálezoch medzinárodných vedeckých skupín činných v tejto oblasti. Komisia zohľadňuje najnovšie údaje z vedeckého výskumu v oblasti epidemiológie a environmentalistiky a najnovší pokrok v metrológii s cieľom opätovného preskúmania prvkov, na ktorých sa tieto prahy zakladajú;
(5) smernica 96/62/ES vyžaduje, aby sa stanovili limity a/alebo cieľové hodnoty pre ozón. Vzhľadom na cezhraničný charakter znečistenia ozónom by sa cieľové hodnoty na ochranu ľudského zdravia a vegetácie mali ustanoviť na úrovni spoločenstva. Tieto cieľové hodnoty by sa mali vzťahovať na prechodné dlhodobé ciele odvodené z integrovanej stratégie spoločenstva v boji proti okysľovaniu a prízemnému ozónu, ktoré tiež tvoria základ smernice 2001/81/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2001 o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie [8];
(6) v súlade so smernicou 96/62/ES by sa mali plány a programy zavádzať vzhľadom na zóny a aglomerácie, v rámci ktorých koncentrácie ozónu prevyšujú cieľové hodnoty, aby sa pokiaľ možno zabezpečilo, že cieľové hodnoty sa dosiahnu do stanoveného termínu. Takéto plány a programy by sa vo veľkej miere mali vzťahovať na kontrolné opatrenia, ktoré sa majú uplatniť v súlade s príslušnými právnymi predpismi spoločenstva;
(7) dlhodobé ciele by sa mali stanoviť na účel poskytnutia účinnej ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. Dlhodobé ciele by sa mali týkať stratégie znižovania ozónu a okysľovania a jej cieľa odstrániť rozdiel medzi súčasnými hladinami ozónu a dlhodobými cieľmi;
(8) merania by mali byť povinné v zónach s prekročenými dlhodobými cieľmi. Dodatočné prostriedky posúdenia môžu znížiť požadovaný počet stálych miest odberu;
(9) výstražný prah pre ozón by mal byť ustanovený na ochranu obyvateľstva. Mal by byť stanovený informačný prah na ochranu citlivých skupín obyvateľstva. Aktuálne informácie o koncentráciách ozónu v okolitom ovzduší by sa mali bežne sprístupňovať verejnosti;
(10) krátkodobé akčné plány by mali byť vypracované tam, kde možno výrazne znížiť riziko prekročenia výstražného prahu. Mal by sa preskúmať a posúdiť potenciál na zníženie rizika, doby trvania a závažnosti prekročenia hodnôt. Miestne opatrenia by sa nemali požadovať tam, kde prieskum ziskov a nákladov preukáže ich neprimeranosť;
(11) cezhraničný charakter ozónového znečistenia môže vyžadovať určitú spoluprácu medzi susednými členskými štátmi pri vypracovávaní a zavádzaní plánov, programov a krátkodobých akčných plánov a pri informovaní verejnosti. Vo vhodných prípadoch by členské štáty mali spolupracovať s nečlenskými štátmi so zvláštnym dôrazom na skoré zapojenie kandidátskych krajín;
(12) ako základ pravidelných správ by sa mali zaslať Komisii informácie o nameraných koncentráciách;
(13) Komisia by mala preskúmať ustanovenia tejto smernice vzhľadom na najnovší vedecký výskum týkajúci sa najmä účinkov ozónu na ľudské zdravie a životné prostredie. Správa Komisie by sa mala predstaviť ako integrálna súčasť stratégie kvality ovzdušia určenej na preskúmanie a navrhovanie cieľov spoločenstva v oblasti kvality ovzdušia a na vývoj vykonávacích stratégií na dosiahnutie týchto cieľov. V tomto kontexte by mala správa zohľadňovať možnosti dosiahnutia dlhodobých cieľov v rámci vymedzeného časového obdobia;
(14) opatrenia potrebné na zavedenie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na uplatňovanie výkonných právomocí delegovaných na Komisiu [9];
(15) vzhľadom na to, že ciele navrhovaných opatrení na zabezpečenie účinnej ochrany pred škodlivými účinkami ozónu na zdravie a znižovanie nepriaznivého účinku ozónu na vegetáciu, ekosystémy a životné prostredie ako celok nemôžu členské štáty kvôli cezhraničnému charakteru znečistenia ozónom dostatočne dosiahnuť, a preto sa lepšie dosiahnu na úrovni spoločenstva, spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade s princípom subsidiarity, ako uvádza článok 5 zmluvy. V súlade s princípom proporcionality, ako uvádza ten istý článok, nejde táto smernica za hranicu, ktorá je potrebná na dosiahnutie tých cieľov;
(16) smernica Rady 92/72/EHS z 21. septembra 1992 o znečistení ovzdušia ozónom [10] by sa mala zrušiť,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Ciele
Účelom tejto smernice je:
a) stanoviť dlhodobé ciele, cieľové hodnoty, výstražný prah a informačný prah koncentrácií ozónu v okolitom ovzduší v spoločenstve, určené na vyhýbanie sa, predchádzanie alebo znižovanie škodlivých účinkov na ľudské zdravie a životné prostredie ako celok;
b) zabezpečiť, aby sa používali spoločné metódy a kritériá na posudzovanie koncentrácií ozónu a vo vhodných prípadoch prekurzorov ozónu (oxidov dusíka a prchavých organických zlúčenín) v okolitom ovzduší členských štátov;
c) zabezpečiť získavanie primeraných informácií o úrovniach ozónu v okolitom ovzduší a ich sprístupnenie verejnosti;
d) zabezpečiť zachovávanie kvality okolitého ovzdušia vzhľadom na ozón tam, kde je dobrý stav a zlepšovanie stavu v ostatných prípadoch;
e) podporovať zvýšenú spoluprácu medzi členskými štátmi pri znižovaní úrovní ozónu, využívanie možných opatrení presahujúcich hranice štátov a dohody o takýchto opatreniach.
Článok 2
Definície
Na účely tejto smernice:
1. "okolité ovzdušie" je vonkajší vzduch v troposfére s výnimkou pracovných priestorov;
2. "znečisťujúca látka" je akákoľvek látka priamo alebo nepriamo uvedená človekom do okolitého ovzdušia s pravdepodobnými škodlivými účinkami na ľudské zdravie a životné prostredie ako celok;
3. "prekurzory ozónu" sú látky, ktoré prispievajú k vytváraniu prízemného ozónu, z ktorých niektoré sú vymenované v prílohe VI;
4. "úroveň" je koncentrácia znečisťujúcej látky v okolitom ovzduší alebo jej ukladanie na povrchu v danom čase;
5. "posudzovanie" je akákoľvek metóda použitá na meranie, výpočet, predpoveď alebo odhad úrovne znečisťujúcej látky v okolitom ovzduší;
6. "stále merania" sú merania uskutočnené v súlade s článkom 6 ods. 5 smernice 96/62/ES;
7. "zóna" je časť územia členského štátu, ako ju vymedzil;
8. "aglomerácia" je zóna s koncentráciou populácie presahujúcou 250000 obyvateľov alebo, kde je koncentrácia populácie 250000 obyvateľov alebo menšia, s hustotou osídlenia na km2, čo pre členský štát odôvodňuje potrebu pre posudzovanie a riadenie kvality okolitého ovzdušia;
9. "cieľová hodnota" je úroveň pevne určená s dlhodobým cieľom predchádzať škodlivým účinkom na ľudské zdravie a/alebo životné prostredie ako celok, ktorú treba dosiahnuť pokiaľ možno v danom období;
10. "dlhodobý cieľ" je koncentrácia ozónu v okolitom ovzduší, pri ktorej je podľa súčasných vedeckých poznatkov nepravdepodobný výskyt nepriaznivých účinkov na ľudské zdravie a životné prostredie ako celok. Tento cieľ sa má dosiahnuť v najvyššej uplatniteľnej miere z dlhodobého hľadiska na účel zabezpečenia účinnej ochrany ľudského zdravia a životného prostredia;
11. "výstražný prah" je úroveň, ktorej prekročením vzniká riziko pre zdravie obyvateľstvo pri krátkodobom vystavení a pri ktorom musia členské štáty prijať okamžité opatrenia, ako je to ustanovené v článkoch 6 a 7;
12. "informačný prah" je úroveň, ktorej prekročením vzniká riziko pre zdravie zvlášť citlivých skupín obyvateľstva pri krátkodobom vystavení a pri ktorom sú potrebné aktuálne informácie;
13. "prchavé organické zlúčeniny" (POZ) sú všetky organické zlúčeniny z antropogénnych a biogénnych zdrojov iné ako metán, ktoré majú schopnosť za slnečného svetla vytvárať fotochemické oxidanty reakciou s oxidmi dusíka.
Článok 3
Cieľové hodnoty
1. Cieľové hodnoty pre koncentrácie ozónu v okolitom ovzduší na rok 2010 sú uvedené v oddiele II prílohy I.
2. Členské štáty vytvoria zoznam zón a aglomerácii, v ktorých úrovne ozónu v okolitom ovzduší, posúdené v súlade s článkom 9, sú vyššie ako cieľové hodnoty uvedené v odseku 1.
3. Pre zóny a aglomerácie uvedené v odseku 2 prijmú členské štáty opatrenia, v súlade s ustanoveniami smernice 2001/81/ES, aby sa zabezpečilo, že plán alebo program je pripravený a vykonávaný na dosiahnutie cieľových hodnôt, okrem prípadov nedosiahnuteľných primeranými opatreniami od termínu uvedeného v oddiele II prílohy I.
Kde sa musia v súlade s článkom 8 ods. 3 smernice 96/62/ES pripravovať alebo vykonávať plány alebo programy vzhľadom na iné znečisťujúce látky ako ozón, členské štáty vo vhodných prípadoch pripravia a vykonávajú integrované plány alebo programy týkajúce sa všetkých dotknutých znečisťujúcich látok.
4. Plány alebo programy podľa odseku 3 obsahujú prinajmenšom informácie uvedené v prílohe IV smernice 96/62/ES a sprístupnia sa verejnosti a vhodným organizáciám, ako sú environmentálne organizácie, spotrebiteľské organizácie, organizácie zastupujúce záujmy citlivých skupín obyvateľstva a iné príslušné orgány zdravotnej starostlivosti.
Článok 4
Dlhodobé ciele
1. Dlhodobé ciele pre koncentrácie ozónu v okolitom ovzduší sú stanovené v oddiele III prílohy I.
2. Členské štáty vytvoria zoznam zón a aglomerácií, v ktorých sú úrovne ozónu v okolitom ovzduší, posúdené v súlade s článkom 9, vyššie ako dlhodobé ciele uvedené v odseku 1, ale nižšie alebo rovné cieľovým hodnotám stanoveným v oddiele II prílohy I. Pre takéto zóny a aglomerácie členské štáty pripravia a vykonávajú ekonomicky efektívne opatrenia s cieľom dosiahnuť dlhodobé ciele. Prijaté opatrenia sú prinajmenšom v súlade so všetkými plánmi a programami uvedenými v článku 3 ods. 3 Navyše sa zakladajú na opatreniach prijatých podľa ustanovení smernice 2001/81/ES a ďalších príslušných súčasných alebo budúcich právnych predpisov.
3. Pokrok spoločenstva pri dosahovaní dlhodobých cieľov bude predmetom následných preskúmaní ako súčasť procesu uvedeného v článku 11 a v spojení so smernicou 2001/81/ES, pričom rok 2020 sa použije ako orientačný bod a zohľadní sa pokrok pri dosahovaní národných emisných stropov uvedených v danej smernici.
Článok 5
Požiadavky v zónach a aglomeráciách, kde úroveň ozónu spĺňa dlhodobé ciele
Členské štáty vytvoria zoznam zón a aglomerácií, v ktorých úroveň ozónu spĺňa dlhodobé ciele. Pokiaľ to faktory vrátane cezhraničného charakteru znečistenia ozónom a meteorologické podmienky umožnia, udržiavajú úrovne ozónu v týchto zónach a aglomeráciách pod hranicou dlhodobého cieľa a zachovávajú prostredníctvom proporčných opatrení najlepšiu kvalitu okolitého ovzdušia kompatibilnú s trvalo udržateľným rozvojom a vysokou úrovňou ochrany zdravia a životného prostredia.
Článok 6
Informácie pre verejnosť
1. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia, aby:
a) zabezpečili, že sa aktualizované informácie o koncentráciách ozónu v okolitom ovzduší bežne sprístupňujú verejnosti, ako aj vhodným organizáciám, ako sú environmentálne organizácie, spotrebiteľské organizácie, organizácie zastupujúce záujmy citlivých skupín obyvateľstva a iné príslušné orgány zdravotnej starostlivosti.
Tieto informácie sa aktualizujú aspoň raz denne a všade, kde je to vhodné a uskutočniteľné, každú hodinu.
Takéto informácie uvedú prinajmenšom všetky prekročenia koncentrácií v dlhodobom cieli na ochranu zdravia, informačný a výstražný prah pre príslušné priemerované obdobie. Mali by tiež poskytnúť krátke zhodnotenie týkajúce sa účinkov na zdravie.
Informačný prah a výstražný prah pre koncentrácie ozónu v okolitom ovzduší sú uvedené v oddiele I prílohy II;
b) sprístupnili verejnosti a príslušným organizáciám, ako sú environmentálne organizácie, spotrebiteľské organizácie, organizácie zastupujúce záujmy citlivých skupín obyvateľstva a iné príslušné orgány zdravotnej starostlivosti, súhrnné výročné správy, ktoré uvedú prinajmenšom, v prípade ľudského zdravia, všetky prekročenia koncentrácií v cieľovej hodnote a dlhodobom cieli, informačný prah a výstražný prah pre príslušné priemerované obdobie a v prípade vegetácie prekročenie cieľovej hodnoty a dlhodobého cieľa, kombinované vo vhodných prípadoch s krátkym zhodnotením účinkov týchto prekročení. Tam, kde je to vhodné, môžu obsahovať aj ďalšie informácie a posúdenia ochrany lesov, ako to uvádza oddiel I prílohy III. Môžu tiež obsahovať informácie o príslušných prekurzoroch, pokiaľ nie sú zahrnuté v existujúcich právnych predpisoch spoločenstva;
c) zabezpečili, že sa inštitúciám zdravotnej starostlivosti a obyvateľstvu poskytnú včasné informácie o skutočných alebo predpokladaných prekročeniach výstražného prahu.
Informácie a správy uvedené vyššie sa zverejňujú vhodnými prostriedkami v závislosti od prípadu, napríklad rozhlasové vysielanie, tlač alebo publikácie, informačné obrazovky alebo služby počítačových sietí, ako je internet.
2. Podrobnosti poskytnuté verejnosti v súlade s článkom 10 smernice 96/62/ES, keď je prekročený jeden z prahov, obsahujú položky uvedené v oddiele II prílohy II. Členské štáty prijmú, ak je to možné, opatrenia na poskytnutie takýchto informácií aj keď sa predpokladá prekročenie informačného alebo výstražného prahu.
3. Informácie poskytnuté podľa odsekov 1 a 2 sú jasné, pochopiteľné a prístupné.
Článok 7
Krátkodobé akčné plány
1. V súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 96/62/ES vytvoria členské štáty akčné plány na príslušných administratívnych úrovniach, určujúc konkrétne opatrenia, ktoré treba pri zohľadnení špecifických miestnych podmienok prijať v krátkom období pre zóny, kde je riziko prekročenia výstražného prahu, ak existuje významný potenciál zníženia tohto rizika alebo skrátenia trvania alebo zmiernenia závažnosti akéhokoľvek prekročenia výstražného prahu. Kde sa zistí, že neexistuje významný potenciál na zníženie rizika, skrátenie trvania alebo zmiernenie závažnosti prekročenia v príslušných zónach, na členské štáty sa nevzťahujú ustanovenia článku 7 ods. 3 smernice 96/62/ES. Členské štáty zistia, či existuje významný potenciál zníženia rizika, skrátenia trvania alebo zmiernenia závažnosti akéhokoľvek prekročenia, zohľadňujúc národné geografické, meteorologické a ekonomické podmienky.
2. Za vypracovanie krátkodobých akčných plánov, vrátane úrovní na spustenie konkrétnych akcií, zodpovedajú členské štáty. V závislosti od konkrétneho prípadu môžu plány zabezpečovať odstupňované, ekonomicky efektívne opatrenia na kontrolu a, kde je to potrebné, aj obmedzenie alebo pozastavenie určitých aktivít, vrátane automobilovej dopravy, ktoré prispievajú k emisiám, ktoré majú za následok prekročenie výstražného prahu. Môžu obsahovať aj účinné opatrenia vo vzťahu k využívaniu priemyselných závodov alebo výrobkov.
3. Pri vývoji a vykonávaní krátkodobých akčných plánov zvažujú členské štáty príklady opatrení (účinnosť ktorých sa posudzovala), ktoré by sa mali zahrnúť do usmernenia uvedeného v článku 12.
4. Členské štáty sprístupnia verejnosti a príslušným organizáciám, ako sú environmentálne organizácie, spotrebiteľské organizácie, organizácie zastupujúce záujmy citlivých skupín obyvateľstva a iné príslušné orgány zdravotnej starostlivosti, výsledky svojich šetrení a obsah konkrétnych krátkodobých akčných plánoch, ako aj informácie o vykonávaní týchto plánov.
Článok 8
Cezhraničné znečistenie
1. Kde koncentrácie ozónu prekračujú cieľové hodnoty alebo dlhodobé ciele zväčša kvôli emisiám prekurzorov v iných členských štátoch, zainteresované členské štáty budú spolupracovať vo vhodných prípadoch pri navrhovaní spoločných plánov a programov na dosiahnutie cieľových hodnôt alebo dlhodobých cieľov, okrem prípadov nedosiahnuteľných primeranými opatreniami. Komisia pri tomto úsilí pomáha. Pri vykonávaní svojich záväzkov podľa článku 11 Komisia zváži, pri zohľadnení smernice 2001/81/ES, najmä jej článku 9, či by sa ďalšie opatrenia na zníženie emisií prekurzorov zodpovedných za cezhraničné znečistenie ozónom nemali uskutočniť na úrovni spoločenstva.
2. Členské štáty, ak je to podľa článku 7 vhodné, vypracujú a vykonávajú spoločné krátkodobé akčné plány zahŕňajúce susediace zóny v rôznych členských štátoch. Členské štáty zabezpečia, že susediace zóny v rôznych členských štátoch, ktoré vytvorili krátkodobé akčné plány, dostanú všetky relevantné informácie.
3. Ak dôjde k prekročeniu informačného prahu alebo výstražného prahu v zónach v blízkosti štátnych hraníc, mali by sa čo najskôr poskytnúť informácie príslušným orgánom v susediacich členských štátoch, ktorých sa to týka, aby poskytli informácie verejnosti v týchto štátoch.
4. Pri navrhovaní plánov a programov uvedených v odseku 1 a 2 a pri informovaní verejnosti podľa odseku 3 členské štáty vo vhodných prípadoch spolupracujú s nečlenskými štátmi so zvláštnym dôrazom na kandidátske krajiny.
Článok 9
Posudzovanie koncentrácií ozónu a prekurzorov v okolitom ovzduší
1. V zónach a aglomeráciách, kde počas ktoréhokoľvek z predchádzajúcich piatich rokov merania prekročili koncentrácie ozónu dlhodobý cieľ, je povinné stále nepretržité meranie.
Kde je dostupných údajov menej ako za päť rokov, členské štáty môžu pri určovaní prekročení kombinovať meracie kampane krátkeho trvania v čase a na miestach, u ktorých sa predpokladá, že sú typické najvyššími úrovňami znečistenia podľa výsledkov z inventúr emisií a modelovania.
Príloha IV stanovuje kritériá pre určenie umiestňovania miest odberu na meranie ozónu.
Oddiel I prílohy V stanovuje minimálny počet stálych miest odberu pre nepretržité meranie ozónu v každej zóne alebo aglomerácii, v rámci ktorých je meranie jediným zdrojom informácií pre posudzovanie kvality okolitého ovzdušia.
Merania oxidu dusičitého sa taktiež uskutočňujú na minimálne 50 % miest odberu pre ozón, požadovaných oddielom I prílohy V. Meranie oxidu dusičitého je nepretržité, s výnimkou staníc vo vidieckom pozadí, ako to určuje oddiel I prílohy IV, kde sa môžu použiť iné metódy merania.
Pre zóny a aglomerácie, v rámci ktorých sú informácie z miest odberu na stále meranie doplnené informáciami z modelovania a/alebo z indikatívnych meraní, môže byť celkový počet miest odberu uvedený v oddiele 1 prílohy V znížený za predpokladu, že:
a) doplňujúce metódy poskytujú primeranú úroveň informácií pre posudzovanie kvality ovzdušia vzhľadom na cieľové hodnoty, informácie a výstražné prahy;
b) počet miest odberu, ktoré sa majú inštalovať, a priestorové rozlíšenie ostatných techník sú dostatočné na stanovenie koncentrácie ozónu v súlade s cieľmi v kvalite údajov uvedených v oddiele I prílohy VII a vedú k výsledkom posúdenia, ktoré sú uvedené v oddiele II prílohy VII;
c) počet miest odberu v každej zóne alebo aglomerácii sa rovná minimálne jednému miestu odberu na 2 milióny obyvateľov alebo jednému miestu odberu na 50000 km2 podľa toho, čo poskytuje väčší počet miest odberu;
d) každá zóna alebo aglomerácia obsahuje minimálne jedno miesto odberu a
e) oxid dusičitý je meraný vo všetkých zvyšných miestach odberu s výnimkou staníc vo vidieckom pozadí.
V tomto prípade sa výsledky modelovania a/alebo indikatívneho merania zohľadňujú pri posudzovaní kvality ovzdušia vzhľadom na cieľové hodnoty.
2. V zónach a aglomeráciách, kde sú počas každého z predchádzajúcich piatich rokov merania koncentrácie pod hranicou dlhodobých cieľov, počet staníc nepretržitého merania sa určuje v súlade s oddielom II prílohy V.
3. Každý členský štát zabezpečí, že minimálne jedna meracia stanica na poskytovanie údajov o koncentráciách prekurzorov ozónu uvedených v prílohe VI je vytvorená a prevádzkovaná na jeho území. Každý členský štát si vyberie počet a umiestnenie staníc, v ktorých sa budú merať prekurzory ozónu, zohľadňujúc ciele, metódy a odporúčania ustanovené v danej prílohe.
Ako súčasť usmernenia vytvoreného podľa článku 12 sa ustanovia pokyny na vhodnú stratégiu merania prekurzorov ozónu, zohľadňujúc existujúce požiadavky právnych predpisov spoločenstva a program spolupráce pre monitorovanie a posúdenie diaľkového prenosu znečisťujúcich látok v ovzduší v Európe (EMEP).
4. Referenčné metódy analýzy ozónu sú stanovené v oddiele I prílohy VIII. Oddiel II prílohy VIII poskytuje referenčné modelové techniky pre ozón.
5. Akékoľvek zmeny a doplnenia potrebné na prispôsobenie tohto článku a príloh IV až VIII vedeckému a technickému pokroku sa prijmú v súlade s postupom ustanoveným v článku 13 ods. 2
Článok 10
Odovzdávanie informácií a správ
1. Pri zasielaní informácií Komisii podľa článku 11 smernice 96/62/ES členské štáty taktiež, a prvýkrát za kalendárny rok nasledujúci po termíne uvedenom v článku 15 ods. 1,:
a) zasielajú Komisii za každý kalendárny rok najneskôr do 30. septembra nasledujúceho roku zoznamy zón a aglomerácií uvedených v článku 3 ods. 2, článku 4 ods. 2 a článku 5;
b) zasielajú Komisii správu poskytujúcu prehľad situácie, ktorá sa týka prekročenia cieľových hodnôt, ako sú ustanovené v oddiele II prílohy I. Táto správa poskytne vysvetlenie ročných prekročení cieľových hodnôt pre ochranu ľudského zdravia. Správa taktiež obsahuje plány a programy uvedené v článku 3 ods. 3 Správa sa zasiela do dvoch rokov od konca obdobia, počas ktorého boli pozorované prekročenia cieľových hodnôt ozónu;
c) informujú Komisiu každé tri roky o pokroku každého takého plánu alebo programu.
2. Členské štáty navyše prvýkrát za kalendárny rok nasledujúci po termíne uvedenom v článku 15 ods. 1:
a) zašlú Komisii na predbežnom základe každý rok za každý mesiac od apríla do septembra,
i) najneskôr do konca nasledujúceho mesiaca za každý deň s prekročeným informačným a/alebo výstražným prahom nasledujúce informácie: dátum, celkové hodiny prekročenia, najvyššie jednohodinové hodnoty ozónu;
ii) najneskôr 31. októbra každého roku akékoľvek ďalšie informácie špecifikované v prílohe III;
b) za každý kalendárny rok najneskôr 30. septembra zašlú Komisii potvrdené informácie špecifikované v prílohe III a ročné priemerné koncentrácie prekurzorov ozónu uvedených v prílohe VI za daný rok;
c) pošlú Komisii každé tri roky v rámci odvetvovej správy uvedenej v článku 4 smernice Rady 91/692/EHS [11] a najneskôr 30. septembra po konci každého trojročného obdobia:
i) informácie, pozorované prípadne posúdené, o úrovniach ozónu v zónach a aglomeráciách uvedených v článku 3 ods. 2, článku 4 ods. 2 a článku 5;
ii) informácie o každom prijatom alebo plánovanom opatrení podľa článku 4 ods. 2 a
iii) informácie týkajúce sa rozhodnutí o krátkodobých akčných plánoch, podoby a obsahu a posúdenia účinkov každého takého plánu pripraveného v súlade s článkom 7.
3. Komisia:
a) zabezpečí, že informácie zaslané podľa odseku 2 písm. a) sú okamžite sprístupnené vhodnými prostriedkami a postúpené Európskej agentúre životného prostredia;
b) vydá každoročne zoznam zón a aglomerácií zaslaných podľa odseku 1 a) a každý rok do 30. novembra správu o ozónovej situácii počas leta aktuálneho roku a predchádzajúceho kalendárneho roku s cieľom poskytnúť, v porovnateľnom formáte, prehľad situácií každého členského štátu, zohľadňujúc rozdielne meteorologické podmienky, cezhraničné znečistenie a prehľad o všetkých prekročeniach dlhodobého cieľa v členských štátoch;
c) pravidelne kontroluje vykonávanie plánov alebo programov zaslaných podľa odseku 1 písm. b) preskúmaním ich pokroku a trendov v znečisťovaní ovzdušia, zohľadňujúc meteorologické podmienky a pôvod prekurzorov ozónu (biogénny alebo antropogénny);
d) zohľadní informácie poskytované podľa odsekov 1 a 2 pri príprave trojročných správ o kvalite okolitého ovzdušia v súlade s článkom 11 ods. 2 smernice 96/62/ES;
e) zariadi náležitú výmenu informácií a skúseností zaslaných v súlade s odsekom 2 písm. c) bod iii), týkajúcich sa vypracovania a vykonávania krátkodobých akčných plánov.
4. Ak to bude potrebné, požiada Komisia pri vykonávaní úloh uvedených v odseku 3 o expertízy dostupné v Európskej environmentálnej agentúre.
5. Dátum, do ktorého členské štáty informujú Komisiu o metódach použitých na predbežné posúdenie kvality ovzdušia podľa článku 11 ods. 1 písm. d) smernice 96/62/ES, je najneskôr 9. september 2003.
Článok 11
Preskúmanie a podávanie správ
1. Komisia zašle Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do 31. decembra 2004 správu založenú na skúsenostiach z uplatňovania tejto smernice. Podá správu najmä o:
a) nálezoch najnovšieho vedeckého výskumu v zmysle smerníc Svetovej zdravotníckej organizácie v oblasti účinkov ozónu na životné prostredie a ľudské zdravie, zohľadňujúc zvlášť citlivé skupiny obyvateľstva; zohľadňujúc vývoj presnejších modelov;
b) technologickom rozvoji vrátane pokroku dosiahnutého v metódach merania a iných spôsobov posúdenia koncentrácií a vývoja koncentrácií ozónu v Európe;
c) porovnaní modelových predpovedí so skutočnými meraniami;
d) stanovení a úrovniach dlhodobých plánov, cieľových hodnôt a informačných a výstražných prahov;
e) výsledkoch o účinkoch ozónu na poľnohospodárske plodiny a prírodnú vegetáciu medzinárodného programu pre spoluprácu podľa Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov.
2. Správa bude predložená ako integrálna súčasť stratégie pre kvalitu ovzdušia, vytvorenej na skúmanie a navrhovanie cieľov spoločenstva v oblasti kvality ovzdušia a vývoj vykonávacích stratégií na zabezpečenie dosiahnutia týchto cieľov. V tomto kontexte správa zohľadní:
a) široký rozsah pôsobnosti na uskutočnenie ďalšieho znižovania znečisťujúcich emisií zo všetkých príslušných zdrojov, zohľadňujúc technickú uskutočniteľnosť a ekonomickú efektivitu;
b) vzťahy medzi znečisťujúcimi látkami a možnosťami kombinovaných stratégií na dosiahnutie cieľov kvality ovzdušia v spoločenstve a príbuzných cieľov;
c) možnosti ďalších opatrení na úrovni spoločenstva na znižovanie emisií prekurzorov;
d) pokrok vo vykonávaní cieľových hodnôt prílohy I vrátane plánov a programov vytvorených a vykonávaných v súlade s článkami 3 a 4, skúsenosť z vykonávania krátkodobých akčných plánov podľa článku 7 a podmienky stanovené prílohy IV, pri ktorých sa vykonávali merania kvality ovzdušia;
e) možnosti dosiahnutia dlhodobých cieľov uvedených v oddiele III prílohy I v rámci špecifikovaného časového obdobia;
f) súčasné a budúce požiadavky na informovanie verejnosti a výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou;
g) vzťah medzi touto smernicou a očakávanými zmenami vyplývajúcimi z opatrení, ktoré spoločenstvo a členské štáty prijmú na splnenie záväzkov týkajúcich sa klimatickej zmeny;
h) prenos znečistenia cez hranice štátov, zohľadňujúc opatrenia prijatých v kandidátskych krajinách.
3. Správa taktiež obsahuje preskúmanie ustanovení tejto smernice vzhľadom na jej nálezy, a ak je to vhodné, sprevádzajú ju návrhy na zmenu a doplnenie tejto smernice, venujúc zvláštnu pozornosť účinkom ozónu na životné prostredie a ľudské zdravie so špecifickým odkazom na citlivé skupiny obyvateľstva.
Článok 12
Usmernenie
1. Komisia vytvorí usmernenie na vykonávanie tejto smernice do 9. septembra 2002. Pri jej vytváraní si bude vo vhodných prípadoch nárokovať na expertízy dostupné v členských štátoch, Európskej agentúre životného prostredia a iných odborných orgánov a zohľadní existujúce požiadavky právnych predpisov spoločenstva a EMEP.
2. Usmernenie sa prijme v súlade s postupom ustanoveným v článku 13 ods. 2 Toto usmernenie nemá priamy alebo nepriamy vplyv na zmenu cieľových hodnôt, dlhodobých cieľov, výstražné prahy alebo informačné prahy.
Článok 13
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor založený článkom 12 ods. 2 smernice 96/62/ES.
2. Kde sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.
Obdobie určené v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanovuje na tri mesiace.
3. Výbor schváli svoj rokovací poriadok.
Článok 14
Sankcie
Členské štáty určia sankcie, ktoré sa uplatnia pri porušení vnútroštátnych právnych predpisov prijatých podľa tejto smernice. Sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
Článok 15
Transpozícia
1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou, do 9. septembra 2003. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
2. Členské štáty oznámia Komisii texty hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 16
Zrušenie
Smernica 92/72/EHS sa zrušuje 9. septembra 2003.
Článok 17
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dňom uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
Článok 18
Adresáti
Táto smernica je adresovaná členským štátom.
V Bruseli 12. februára 2002.