NARIADENIE RADY (ES) č. 2268/2004
z 22. decembra 2004,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy karbidu volfrámu a taveného karbidu volfrámu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dovozom za dumpingové ceny z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) („základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (EHS) č. 2737/90 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo vo výške 33 % na dovozy karbidu volfrámu a taveného karbidu volfrámu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike („ČĽR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komisia akceptovala záväzky dané dvomi hlavnými vývozcami, ktoré sa týkajú výrobku podliehajúcemu opatreniam.
(2)
Po odvolaní záväzkov dvomi príslušnými čínskymi vývozcami, Komisia uložila nariadením (ES) č. 2286/94 (4) dočasné antidumpingové clo na dovozy príslušného výrobku.
(3)
Nariadením (ES) č. 610/95 (5) Rada zmenila a doplnila nariadenie (EHS) č. 2737/90 a uložila konečné clo vo výške 33 % na dovozy karbidu volfrámu a taveného karbidu volfrámu. Po preskúmaní, ktoré sa začalo na základe článku 11 ods. 2 základného nariadenia („prešetrenie predchádzajúceho preskúmania“), platnosť týchto opatrení bola predĺžená o ďalšie päťročné obdobie nariadením (ES) č. 771/98 (6).
2. Súčasné prešetrovanie
(4)
Po uverejnení oznámenia o hroziacom ukončení platnosti antidumpingových opatrení platných na dovozy karbidu volfrámu a taveného karbidu volfrámu s pôvodom v ČĽR (7), Komisia 9. januára 2003 dostala žiadosť o preskúmanie ukončenia platnosti od Eurometaux („žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich hlavnú časť, v tomto prípade viac ako 80 % celkovej výroby Spoločenstva. Žiadosť sa zakladala na dôvodoch, že ukončenie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pretrvávaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy pre priemysel Spoločenstva.
(5)
Keď po porade s poradným výborom Komisia rozhodla, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmavania, začala prešetrenie podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia (8).
3. Žiadosť o predbežné preskúmanie
(6)
Komisia 25. novembra 2003 dostala žiadosť o predbežné preskúmanie od žiadateľa, v mene výrobcov na ktorých pripadá hlavná časť celkovej výroby Spoločenstva.
(7)
Žiadateľ tvrdil, že na trhu sa objavil nový druh výrobku, ktorý má rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitie ako výrobok, na ktorý sa vzťahujú opatrenia platné pre dovozy karbidu volfrámu a taveného karbidu volfrámu s pôvodom v ČĽR. Hoci nepodlieha opatreniam, žiadateľ tvrdil, že nový druh výrobku je v skutočnosti časťou príslušného výrobku. Žiadateľ tvrdil, že následne existujúce opatrenia už nie sú dostačujúce na pôsobeniu proti dumpingu, ktorý spôsobuje ujmu, a že oblasť pôsobnosti opatrení sa musí preto zmeniť a doplniť tak, aby nový druh výrobku spadal do vymedzenia pojmu výrobku.
(8)
Konštatujúc, po porade s poradným výborom, že existujú dostatočné dôkazy, ktoré oprávňujú začatie čiastočného predbežného skúmania, Komisia 31. marca 2004 (9) začala skúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, ktoré sa svojím rozsahom obmedzilo na vymedzenie pojmu príslušného výrobku. Toto prešetrenie v súčasnosti stále ešte prebieha.
4. Strany, ktorých sa prešetrenie týka
(9)
Komisia úradne oznámila výrobcom, dovozcom a užívateľom, ako aj vývozcom v ČĽR začatie preskúmania.
(10)
Zainteresovaným stranám sa poskytla možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania.
(11)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich to týka a obdržala odpovede od troch sťažujúcich sa výrobcov Spoločenstva, od jedného ďalšieho výrobcu Spoločenstva, od jedného dovozcu, ktorý bol taktiež užívateľom príslušného výrobku, siedmich vývozcov/dovozcov, jedného obchodníka založeného v Hongkongu, jedného obchodníka/dovozcu v Nemecku a od jedného výrobcu v analogickej krajine. Všetky strany oznámili svoje stanoviská v písomnej forme a bola im poskytnutá možnosť vypočutia na požiadanie.
(12)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účel vyšetrovania a vykonala overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia Spoločenstva:
-
Wolfram Bergbau und Hutten - GmbH Nfg. K.G, St Peter, Austria,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Germany,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, France;
b)
Dovozcovia/užívatelia v Spoločenstve:
-
Harditalia SpA and F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Italy (prepojené spoločnosti),
c)
Vývozcovia v ČĽR:
-
Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd., Nanchang City, Jiangxi Province,
-
Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Xiamen City, Fujian Province,
-
Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, Hunan Province,
-
Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong City, Sichuan Province;
d)
Výrobca v analogickej krajine:
-
Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Spojené štáty americké.
5. Doba prešetrenia
(13)
Prešetrenie týkajúce sa pokračovania a/alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy trvalo od 1. januára 2002 do 31. decembra 2002 („IP“). Preskúmanie trendov relevantných pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a opakovaného výskytu ujmy prebiehalo v období roku 1998 až do konca IP („doba posudzovania“).
6. Príslušný výrobok a rovnaký výrobok
6.1. Príslušný výrobok
(14)
Pripomíname, že po údajnom objavení sa nového druhu výrobku na trhu, ktorý má rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitie ako výrobok, na ktorý sa vzťahujú dané opatrenia, čiastkové predbežné preskúmanie svojim rozsahom obmedzené na vymedzenie pojmu príslušného výrobku sa začalo 31. marca 2004 (pozri odôvodnenia 6 až 8).
(15)
Výrobok, ktorého sa týka súčasné preskúmanie, je však rovnaký ako výrobok posudzovaný v nariadení Rady (EHS) č. 2737/90 a jeho následných zmenách a doplneniach, t. j. karbid volfrámu a tavený karbid volfrámu zaradený pod kód KN 2849 90 30.
(16)
Karbid volfrámu a tavený karbid volfrámu sú zlúčeniny uhlíka a volfrámu vyrobené tepelným spracovaním (v prvom prípade nauhličovanie, v druhom prípade tavenie). Obidva výrobky sú medziprodukty, používané ako vstupné materiály vo výrobe komponentov zo spekaných karbidov, ako sú rezné nástroje a komponenty odolné proti opotrebeniu zo spekaných karbidov, v povlakoch odolných proti oteru, vo vŕtacích dlátach na ťažbu ropy a v banských nástrojoch ako aj v upínacích čeľustiach a hrotoch pre ťahanie a kovanie kovov.
(17)
Niektorí vývozcovia argumentovali tým, že karbid volfrámu a tavený karbid volfrámu sú rozdielne výrobky. Toto tvrdenie bolo založené na tom, že ich výrobné procesy sú úplne rozdielne a že ich konečné použitie je taktiež rozdielne.
(18)
Pripomíname, že v odôvodnení (11) nariadenia Rady (ES) č. 771/98, sa prešetrením zistilo, že hoci ich výrobný proces je rozdielny, karbid volfrámu a tavený karbid volfrámu majú rovnaké chemické zloženie (obidva pozostávajú z približne 92 až 94 % kovového volfrámu a 4 až 6 % uhlíka) a pochádzajú z rovnakého štádia reťazca výroby volfrámu, t. j. medzi kovovým práškovým volfrámom a nástrojmi z karbidov a materiálmi odolnými proti opotrebeniu. Ďalej, uplatňujú sa pri podobných konečných použitiach v priemysle, t. j. ako komponent na povrchové kalenie. Hoci pre určité špecifické a limitované aplikácie, ktoré si vyžadujú vyššiu odolnosť proti opotrebeniu a oteru, sa používa iba tavený karbid volfrámu, tavený karbid volfrámu a karbid volfrámu sú spravidla vzájomne zameniteľné. Preto sa dospelo v rámci predchádzajúceho prieskumného prešetrenia k záveru, že karbid volfrámu a tavený karbid volfrámu sú na účely tohto prešetrenia jedným jediným výrobkom.
(19)
Nebol predložený žiadny podstatný argument, ktorý by oprávňoval ku zmene v prístupe vedúcej k inému záveru ako je záver, ku ktorému sa dospelo v rámci predchádzajúceho prieskumného prešetrenia. Naviac, nie je žiadny významný cenový rozdiel na trhu medzi taveným karbidom volfrámu a karbidom volfrámu, keďže určité ďalšie spracovanie v prípade taveného karbidu volfrámu je kompenzované výberom menej rafinovaných veľkostí zrna. Preto treba karbid volfrámu a tavený karbid volfrámu považovať za jediný výrobok, ktorý má na účely tohto prešetrenia rovnaké základné vlastnosti.
6.2. Rovnaký výrobok
(20)
Ako bolo uvedené v predchádzajúcich prešetreniach, toto prieskumné prešetrenie potvrdilo, že výrobky vyvážené z ČĽR a výrobky vyrábané a predávané výrobcami Spoločenstva výrobcom v analogickej krajine sú, keďže majú v podstate rovnaké fyzikálne vlastnosti a konečné použitia, rovnaké výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
B. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Úvodné poznámky
(21)
Ako všeobecné okolnosti pripomíname, že dovozy príslušného výrobku z ČĽR počas 9-mesačného IP, ktoré viedli k uloženiu opatrení v roku 1990, predstavovali 117 ton, čo reprezentovalo trhový podiel 5,3 %. Dumpingové rozpätie zistené v tomto čase predstavovalo 73,13 %. V rámci IP predchádzajúceho prieskumného šetrenia predstavovali dovozy 234 ton, čo predstavovalo trhový podiel 5 %, zatiaľ čo dumpingové rozpätie predstavovalo 30,6 %.
2. Štatút trhového hospodárstva a analogická krajina
(22)
Pripomíname, že žiadny z vývozcov príslušného výrobku nezískal štatút trhového hospodárstva („ŠTH“) počas predchádzajúcich prešetrení. Spolupracujúci vývozcovia argumentovali tým, že možnosť udelenia ŠTH je potrebné preskúmať podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia, pričom uviedli, že v základnom nariadení neexistujú žiadne ustanovenia, ktoré bránia udeleniu ŠTH spolupracujúcim vývozcom v prieskume na základe článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
(23)
Pripomíname, že súčasné prešetrenie je skúmaním ukončenia platnosti, na základe ktorého môžu byť opatrenia iba zrušené alebo ponechané v platnosti, avšak nie zmenené a doplnené. V súlade s konzistentnou praxou inštitúcií, nárokmi na ŠTH sa treba zaoberať v kontexte s predbežnými preskúmaniami, keďže v dôsledku takéhoto dočasného preskúmania môže byť zmenená úroveň opatrení.
(24)
Spolupracujúci vývozcovia taktiež spochybnili používanie Spojených štátov amerických ako vhodnej tretej krajiny s trhovou ekonomikou („analogická krajina“), odvolávajúc sa na rozdiel v HDP na hlavu medzi ČĽR a Spojenými štátmi americkými ako na dôvod jeho neprimeranosti. Namiesto toho spolupracujúci vývozcovia navrhli využívať Kórejskú republiku alebo Českú republiku z tohto dôvodu, že HDP na hlavu bolo viac v súlade s výškou HDP v ČĽR.
(25)
Otázka samotného HDP na hlavu sa nepovažuje za určujúci faktor pri rozhodovaní o vhodnej analogickej krajine. V rámci predchádzajúceho preskúmania sa zistilo, že Spojené štáty americké sú vhodnou analogickou krajinou a nebola zistená žiadna zmena okolností, ktorá by spôsobila nevhodnosť ich použitia v súčasnom šetrení. Navyše, nebol poskytnutý žiadny presvedčivý dôkaz potvrdzujúci, že Kórejská alebo Česká republika sú vhodnejšie.
(26)
Osram Sylvania Inc. ako výrobca príslušného výrobku v Spojených štátoch amerických, ponúkol spoluprácu v rámci prešetrenia a s ohľadom na to sa preskúmalo, či bol predaj na vnútornom trhu firmy Osram Sylvania Inc. významný v porovnaní s objemom príslušného výrobku vyvážaného z ČĽR. Zistilo sa, že predaj na vnútornom trhu firmy Osram Sylvania Inc. domácim zákazníkom, a za bežného obchodu, bol realizovaný v objemoch, ktoré značne presahovali 5 % vývozov realizovaných čínskymi vývozcami do Spoločenstva tak, ako sa vyžadovalo, pokiaľ má byť bežná hodnota založená na domácich predajných cenách.
(27)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa rozhodlo ponechať Spojené štáty americké ako analogickú krajinu v terajšom konaní a za základ na stanovenie bežnej hodnoty používať predaj na domácom trhu firmy Osram Sylvania Inc.
3. Bežná hodnota
(28)
Bolo prešetrené, či môžu byť predaje na vnútornom trhu firmy Osram Sylvania Inc. nezávislým zákazníkom považované za realizované v rámci bežného obchodovania podľa článku 2. ods. 4 základného nariadenia.
(29)
Zistilo sa, že predajná cena s váženým priemerom všetkých predajov počas IP bola vyššia ako jednotkové výrobné náklady s váženým priemerom. Preto sa všetky predaje na vnútornom trhu považovali za realizované v rámci bežného obchodovania.
(30)
V súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia, bežná hodnota bola založená na cenách všetkých predajov na vnútornom trhu firmy Osram Sylvania Inc. karbidu volfrámu a taveného karbidu volfrámu nezávislým zákazníkom v Spojených štátoch amerických počas IP.
4. Vývozná cena
(31)
Na piatich zo siedmich spolupracujúcich vývozov pripadali takmer všetky vývozy z ČĽR nezávislým zákazníkom v Spoločenstve počas IP. Ostatní dvaja spolupracujúci vývozcovia počas IP daný výrobok do Spoločenstva nevyvážali. Preto sa mohla vývozná cena stanoviť v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia (t. j. na základe cien skutočne účtovaných piatimi spolupracujúcimi vývozcami).
5. Porovnanie
(32)
S cieľom dosiahnuť spravodlivé porovnanie, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, boli vykonané úpravy rozdielov s ohľadom na dopravu, balenie, poistenie, úverové náklady, platobné lehoty, manipulačné a pomocné náklady, o ktorých sa tvrdilo a u ktorých sa preukázalo, že ovplyvnili ceny a cenovú porovnateľnosť.
6. Dumpingové rozpätie
(33)
V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, bežná hodnota bola porovnaná s vývoznou cenou. Obe boli vypočítané na základe „ceny mimo závodu“, a porovnanie bolo vykonané na rovnakej úrovni obchodu.
(34)
S cieľom vypočítať dumpingové rozpätie, bežná hodnota s váženým priemerom bola porovnaná s vývoznou cenou s váženým priemerom do Spoločenstva na úrovni „ceny mimo závodu“ a na rovnakej úrovni obchodu. Toto porovnanie potvrdilo existenciu dumpingu na úrovni približne 31 %, čo je veľmi blízko k súčasnej výške antidumpingového cla.
7. Pravdepodobnosť pokračovania dumpingu
(35)
Keďže dumping nebol ukončený, preskúmalo sa, či existuje pravdepodobnosť pretrvávania vývozov príslušného výrobku za dumpingové ceny. V tejto súvislosti, boli zohľadnené také faktory, ako je výrobná kapacita výrobcov príslušného výrobku v ČĽR a ich predajné ceny do ostatných tretích krajín a na vnútornom trhu v ČĽR.
7.1. Voľná výrobná kapacita
(36)
Ako bolo uvedené v ustanovení 31, v ČĽR existuje päť spolupracujúcich vývozcov, ktorí vyvážali príslušný výrobok počas IP do Spoločenstva.
(37)
Dvaja z týchto vývozcov vyrábali príslušný výrobok sami, t. j. k výrobe a k vývozu dochádzalo u tej istej právnickej osoby.
(38)
Dvaja ďalší vývozcovia boli každý prepojený s výrobnými spoločnosťami, t. j. k výrobe a k vývozu dochádzalo u dvoch samostatných právnických osôb, ktoré však boli navzájom prepojené.
(39)
Piaty vývozca nemal žiadnu prepojenú výrobnú spoločnosť; jeho výrobky boli namiesto toho nakupované od výrobcov/vývozcov uvedených v ustanoveniach 37 a 38 a potom vyvážané.
(40)
Štyria vývozcovia s výrobnými zariadeniami disponovali kombinovanou teoretickou (10) kapacitou 9 850 ton počas IP a zaznamenali celkovú výrobu 8 460 ton, čo predstavovalo pomer využitia 86 %. Štyria vyrábajúci vývozcovia disponovali preto voľnou výrobnou kapacitou 1 390 čo sa rovná 21,5 % vypočítanej spotreby príslušného výrobku pre voľný trh (6 461 ton) (11).
(41)
Dvaja ďalší spolupracujúci vývozcovia, ktorí nevyvážali príslušný výrobok počas IP do Spoločenstva, taktiež predložili informácie o svojej výrobe a predajoch počas IP. Jedným z týchto dvoch vývozov bol obchodník bez vlastnej výroby, druhý mal svoje vlastné výrobné kapacity, s výrobnou kapacitou približne 200 ton a skutočnou výrobou počas IP 49 ton.
(42)
Kombinovaná kapacita siedmich vývozcov je 10 050 ton. Siedmi vývozcovia disponovali počas IP voľnou výrobnou kapacitou 1 541 ton, čo predstavovalo približne 24 % spotreby na voľnom trhu v Spoločenstve vymedzenej vo vyššie uvedenom ustanovení 41. Táto voľná kapacita jasne svedčí o tom, že čínski vývozcovia by mohli zvoliť podstatný nárast svojich vývozov príslušného výrobku do Spoločenstva, ak by opatrenia boli zrušené. Pripomíname, že celkové vývozy spolupracujúcich vývozcov predstavovali 239 ton, alebo takmer 100 % celkových dovozov príslušného výrobku počas IP, a že na spolupracujúcich vývozcov preto pripadali takmer všetky vývozy do Spoločenstva.
7.2. Predaje vývozcov ČĽR na vnútornom trhu a na trhoch tretích krajín
(43)
Od zavedenia existujúcich opatrení čínski vývozcovia rozvinuli svoju schopnosť následného využívania príslušného výrobku, najmä v priemysle výroby nástrojov (získavaných zo spekaných karbidov).
(44)
Počas IP bolo približne 4 846 ton (57 %) celkovej výroby piatich spolupracujúcich výrobcov ďalej spracovaných, zatiaľ čo 1 557 ton (18 %) bolo predaných na vnútornom trhu a 2 021 ton (24 %) bolo vyvezených cez spolupracujúcich vývozcov.
(45)
V nižšie uvedenej tabuľke sú uvedené priemerné predajné ceny podľa miesta určenia piatich spolupracujúcich vývozcov počas IP, a porovnanie s priemernou predajnou cenou priemyslu Spoločenstva:
Priemerná predajná cena/kg (EUR) (CIF)
Porovnaná s priemernou predajnou cenou priemyslu Spoločenstva v Spoločenstve
Predaj na vnútornom trhu
9,79
- 34 %
Vývoz do Japonska
11,99
- 20 %
Vývoz do Spojených štátov amerických
12,54
- 16 %
Vývoz do iných krajín v Juhovýchodnej Ázii
12,33
- 17 %
Vývoz do Európskeho spoločenstva
12,59
- 16 %
Vývoz do iných miest určenia
12,30
- 18 %
(46)
Ako sa uvádza vyššie, čínski vývozcovia majú eminentný záujem nie iba využívať svoju existujúcu voľnú kapacitu na zvyšovanie predaja na trh Spoločenstva, ale aj na presunutí aspoň časti svojho predaja na vnútornom trhu a predaja do tretích krajín na trh Spoločenstva. V porovnaní s cenami, ktoré by spolupracujúci vývozcovia mohli účtovať na svojich domácich trhoch, ceny na trhu Spoločenstva by z neho urobili veľmi atraktívny trh, pokiaľ by bolo umožnené ukončiť platnosť antidumpingových opatrení.
(47)
Taktiež v porovnaní s čínskymi vývozmi do ostatných tretích krajín ako je Japonsko a Spojené štáty americké, ceny na trhu Spoločenstva by boli atraktívnym trhom, a riziko prevedenia obchodu na trh Spoločenstva, pokiaľ by bolo povolené ukončiť platnosť opatrení, by bolo vysoké.
(48)
Dospelo sa teda k záveru, že ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že významné množstvá príslušného výrobku by sa predávali za ceny, ktoré by boli nižšie ako priemerné predajné ceny priemyslu Spoločenstva, čo by tomuto priemyslu spôsobilo ujmu.
8. Záver
(49)
Ako sa uvádza v ustanovení 34, čínski vývozcovia pokračovali vo svojich dumpingových praktikách. Dumpingové rozpätie zistené počas IP predstavovalo 31 %, čo predstavuje približne rovnakú úroveň ako dumpingové rozpätie zistené v rámci predchádzajúceho prieskumného prešetrenia.
(50)
Kombinovaná kapacita piatich spolupracujúcich vývozcov je 10 050 ton počas IP, čo je viac ako kombinovaná kapacita priemyslu Spoločenstva. Ďalej, piati spolupracujúci vyrábajúci vývozcovia disponovali počas IP voľnou výrobnou kapacitou predstavujúcou približne 24 % spotreby na voľnom trhu Spoločenstva.
(51)
Pokiaľ ide o vývozné ceny príslušného výrobku z ČĽR počas IP, upozorňujeme, že priemerné predajné ceny pre trh Spoločenstva sú atraktívne vysoké pre čínskych vývozcov. Preto sa dospelo k záveru, že v prípade zrušenia opatrení by existovalo riziko pretrvávania škodiaceho dumpingu. Navyše, s ohľadom na cenové rozdiely zistené počas IP medzi vývoznými cenami spolupracujúcich vývozcov príslušného výrobku do Spoločenstva a vývoznými cenami do ostatných vývozných krajín, by taktiež existovala pravdepodobnosť, že vývozy za dumpingové ceny by boli odklonené z iných trhov (napr. Japonsko a Spojené štáty americké) na trh Spoločenstva, keďže ceny v Spoločenstve sú vyššie ako ceny zistené na ostatných hlavných vývozných trhoch.
(52)
Súhrnom, zo všetkých ukazovateľov vyplýva, že dovozy do Spoločenstva z ČĽR budú pokračovať za dumpingové ceny, a pokiaľ by boli opatrenia zrušené, v rastúcich objemoch.
C. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA
(53)
Počas IP príslušný výrobok vyrábali:
-
traja sťažujúci sa výrobcovia, ktorí spolupracovali v plnom rozsahu s Komisiou počas prešetrenia, a ktorí vyrábali príslušný výrobok na predaj tretím stranám za ceny určené na trhu („voľný trh“),
-
jeden ďalší výrobca, ktorý vyrába pre voľný trh a ktorý podporil sťažnosť, avšak pri prešetrení nespolupracoval,
-
traja ďalší výrobcovia, ktorí vyrábali príslušný výrobok pre vlastnú spotrebu. Jeden z týchto výrobcov spolupracoval a ostatní súčasné prešetrenie nepodporili, ale ho ani nenapadli.
(54)
Pokiaľ ide o výrobcov, ktorí vyrábajú príslušný výrobok pre vlastnú spotrebu, výroba týchto spoločností príslušného výrobku predstavuje medziprodukt, ktorý sa v plnej miere spotrebuje pri výrobe následných výrobkov s vysokou hodnotou. Nič z ich výroby sa nepredalo na voľnom trhu.
(55)
Rozlišovanie medzi vlastnou spotrebou a voľným trhom je dôležité pre analýzu ekonomickej situácie na trhu Spoločenstva a situácie priemyslu Spoločenstva, keďže výrobky určené pre vlastnú spotrebu nie sú vystavené priamej konkurencii zo strany dovozov. V protiklade s vyššie uvedeným sa zistilo, že výroba určená na voľný trh bola v priamej konkurencii s dovozmi príslušného výrobku z ČĽR. S ohľadom na vyššie uvedené sa dospelo k záveru, že situácia medzi voľným trhom a trhom pre vlastnú spotrebu je odlišná.
(56)
Výroba troch spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva, ktorí vyrábali pre voľný trh a naplno spolupracovali predstavovala približne 89 % celkovej výroby Spoločenstva príslušného výrobku na voľný trh počas IP. Títo výrobcovia Spoločenstva predstavujú v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia priemysel Spoločenstva.
D. SITUÁCIA NA TRHU SPOLOČENSTVA
1. Všeobecne
1.1. Údaje o dovoze
(57)
Ako zdroj údajov o dovoze boli použité informácie Eurostat, ktoré sa týkajú dovozných objemov pre KN kód 2849 90 30 a overené vývozné údaje zo strany spolupracujúcich vývozcov z ČĽR.
1.2. Údaje o priemysle Spoločenstva
(58)
Údaje o priemysle Spoločenstva boli získané z overených odpovedí na dotazník od troch spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva, ktorí vyrábali príslušný výrobok na predaj na voľnom trhu, a od spolupracujúceho výrobcu, ktorý vyrábal príslušný výrobok pre svoju vlastnú spotrebu.
1.3. Spotreba Spoločenstva
(59)
Zrejmá spotreba na voľnom trhu príslušného výrobku v Spoločenstve bola stanovená na základe:
-
celkových dovozných objemov príslušného výrobku do Spoločenstva tak, ako ich vykazoval Eurostat, plus,
-
celkových overených objemov predaja nezávislým zákazníkom na trhu Spoločenstva troch spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva, ktorí vyrábali pre voľný trh.
(60)
Spotreba na voľnom trhu Spoločenstva vzrástla počas posudzovaného obdobia o 9 %. Tento nárast však vykazoval nerovnomerný trend. Po poklese medzi rokom 1998 a 1999, spotreba až do roku 2001 rástla, kedy kulminovala na 7 949 tonách, než poklesla na 6 461 ton počas IP.
1998
1999
2000
2001
IP
Spotreba na voľnom trhu (tony)
5 947
5 393
6 706
7 949
6 461
1998 = 100
100
91
113
134
109
(61)
Významný nárast spotreby na voľnom trhu počas rokov 2000 a 2001 sa dá čiastočne vysvetliť vyššou hospodárskou aktivitou v Spoločenstve ako aj na svetovom trhu, a čiastočne zavedením nového systému vydávania vývozných licencií v ČĽR. Posledne uvedená okolnosť podnietila masívne nákupy (vytváranie skladových zásob zo strany užívateľov) ku koncu roku 2000 a počas roku 2001 z dôvodu obáv pred prípadným nedostatkom surovín a príslušného výrobku.
2. Dovozy z ČĽR
2.1. Objem a podiel na trhu
(62)
Objem dovozov z ČĽR vykazuje do určitej miery kolísavý trend počas posudzovaného obdobia, končiaci nárastom objemu v porovnaní s rokom 1998, čo sa premietlo do vyššieho podielu na trhu v IP v porovnaní s rokom 1998.
2.2. Ceny a znižovanie cien
(63)
Priemerná cena dovozov príslušného výrobku z ČĽR počas IP predstavovala 12,59 eur/kg CIF na hranici ES: Na účely analyzovania znižovania cien boli porovnané ceny s váženým priemerom príslušného výrobku predávaného priemyslom Spoločenstva s cenami s váženým priemerom dovozov z ČĽR na trhu Spoločenstva počas IP, primerane upravené na clá a na náklady po dovoze.
(64)
Cenami priemyslu Spoločenstva sú ceny uvádzané v odpovediach na dotazníky pre ich predaje v Spoločenstve prvému zákazníkovi, ktorý nie je v spojení na báze „ceny mimo závodu“. Cenami čínskych dovozov sú ceny uvádzané takýmito spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami, ktorí vyvážali príslušný výrobok počas IP.
(65)
Na tomto základe sa zistilo, že rozpätie znižovania cien, vyjadrené ako percento z cien priemyslu Spoločenstva, predstavovalo približne 10 %. Ak sa súčasná výška antidumpingových ciel zahrnie do výpočtu, tak nedôjde k žiadnemu zníženiu cien.
3. Objemy a jednotkové ceny dovozov a predaje priemyslu Spoločenstva v EÚ počas IP
(66)
V porovnaní s dovozmi s pôvodom v iných tretích krajinách, ceny dovozov s pôvodom v ČĽR (t. j. v priemere 12,59 eur/kg) boli podstatne nižšie. Za týchto okolností je jednoznačne pravdepodobné, že ak by opatrenia boli zrušené, dovozy príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR by sa presadili na úkor vývozov z ostatných tretích krajín do Spoločenstva, a to za dumpingové ceny.
E. SITUÁCIA PRIEMYSLU SPOLOČENSTVA
(67)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia, preskúmanie situácie priemyslu Spoločenstva zahŕňalo vyhodnotenie všetkých ekonomických faktorov a ukazovateľov, ktoré majú dosah na stav priemyslu od roku 1998 (základný rok) po IP. Nižšie uvedené údaje o priemysle Spoločenstva predstavujú súhrnné informácie troch spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva, ak nie je uvedené inak.
1. Výroba, kapacita, využívanie kapacity a zásoby
(68)
Výrobná kapacita bola stanovená na základe teoretického maximálneho hodinového výkonu inštalovaných strojov, vynásobeného ročným maximálnym počtom pracovných hodín, pri zohľadnení údržby a iných podobných prerušení výroby. Počas posudzovaného obdobia výrobná kapacita vzrástla o 22 %.
1998
1999
2000
2001
IP
Výroba
(tony)
5 494
5 150
5 606
6 528
5 554
Index
100
94
102
119
101
Výrobná kapacita (tony)
(tony)
6 838
6 848
7 799
8 030
8 310
Index
100
100
114
117
122
Využítie výrobnej kapacity v %
80,3
75,2
71,9
81,3
66,8
Index
100
94
90
101
83
Zásoby
(tony)
996
1 133
1 189
834
1 688
Index
100
114
119
84
169
Zásoby ako % výroby
18
22
21
13
30
Index
100
122
117
72
167
(69)
Výroba priemyslu Spoločenstva vzrástla počas posudzovaného obdobia o 1 %. Tento mierny nárast však vykazoval nerovnomerný trend. Po poklese o 6 % v roku 1999, v období medzi rokmi 1999 a 2001, výroba vzrástla o 27 %. Nakoniec, počas IP, sa výroba vrátila na úroveň, ktorá bola iba okrajovo vyššia ako úroveň v roku 1998.
(70)
Dôvody nárastu výroby a kapacity v rokoch 2000 a 2001 sú vysvetlené v ustanovení 61. Dramatický nárast celosvetového dopytu po príslušnom výrobku, ktorý bol spôsobený vysokou hospodárskou aktivitou na svetových trhoch a zavedením nového systému vydávania vývozných licencií v ČĽR, naštartoval investície do výrobnej kapacity, najmä počas rokov 2000 a 2001, čo malo za následok zvýšenie kapacity v posudzovanom období o 22 %.
(71)
Zníženie miery využívania kapacity počas IP v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi sa vysvetľuje náhlym poklesom dopytu po príslušnom výrobku počas IP. Zatiaľ čo kapacita vzrástla, vychádzajúc z predpokladu trvalého veľkého dopytu na trhu, toto nebolo dosiahnuté, keďže počas IP zákazníci znížili svoje nákupy s cieľom znížiť svoje skladové zásoby. V dôsledku vyššie uvedeného, výroba počas IP vykazovala viac menej rovnakú úroveň ako v roku 1998.
(72)
Výška skladových zásob zostala relatívne rovnaká s ohľadom na výrobu a predaj až do roku 2000. V roku 2001 zásoby, v dôsledku vysokého dopytu, poklesli. Počas IP, v dôsledku neočakávaného poklesu celosvetového dopytu, výška zásob v držbe priemyslu Spoločenstva vzrástla, a dosiahla výšku 30 % výroby, v porovnaní s 18 % v roku 1998. Bežná výška zásob pre tento priemysel predstavuje približne 20 % výroby.
2. Objem predajov, ceny, podiel na trhu a objem predajov na vývozných trhoch
(73)
Údaje uvedené nižšie predstavujú objemy predaja priemyslu Spoločenstva a ceny pre nezávislých zákazníkov v Spoločenstve, podiel na trhu v Spoločenstve a objemy predaja na vývozných trhoch
1998
1999
2000
2001
IP
Objemy predaja na trhu Spoločenstva
(tony)
3 662
3 702
4 353
4 164
4 154
Podiel na trhu na trhu Spoločenstva
62 %
69 %
65 %
52 %
64 %
Priemerná predajná cena
(EUR)
14,27
13,65
13,70
17,10
14,92
Objemy predaja na vývoznom trhu
(tony)
1 367
1 118
1 470
1 955
1 696
Celkové objemy predaja
(tony)
5 029
4 820
5 823
6 119
5 850
(74)
Objemy predaja na trhu Spoločenstva vykazujú počas posudzovaného obdobia mierny nárast, pričom množstvá predané počas IP boli o 13 % vyššie ako úroveň v roku 1998. Celkove, priemysel Spoločenstva sa do určitej miery presadil na úkor dovozov, pričom podiel na trhu vzrástol zo 62 % v roku 1998 na 64 % počas IP.
(75)
S výnimkou roku 2001, priemerná predajná cena priemyslu Spoločenstva zostala relatívne stabilná, s priemernou predajnou cenou počas IP o 5 % vyššou ako v roku 1998. Počas roku 2001, priemerná predajná cena vzrástla na 17,10 eur/tonu, avšak následne poklesla počas IP na 14,92 eur.
(76)
Objemy vývozov počas posudzovaného obdobia taktiež vzrástli. Predané množstvá vzrástli medzi rokom 1998 a IP o 24 %, pričom kulminovali v roku 2001. Ako podiel z celkového predaja, vývoz predstavoval približne 25 - 30 % z celkového predaja počas posudzovaného obdobia.
(77)
Celkové objemy predaja vzrástli medzi rokom 1998 a IP o 16 %, pričom z dôvodov vysvetlených v odôvodnení (61) kulminovali v roku 2001.
3. Rentabilita, návratnosť investícií (aktíva) a peňažný tok
(78)
S výnimkou roku 2001, ktorý, ako bolo vysvetlené vyššie, bol výnimočným rokom, ekonomické ukazovatele (rentabilita, návratnosť investícií a peňažný tok) potvrdili, že priemysel Spoločenstva zaznamenal určité zhoršenie ziskových rozpätí, návratností a peňažného toku generovaného predajom na trhu Spoločenstva.
(79)
Faktorom, ktorý prispel ku strate rentability počas IP, bola dočasná strata hlavnej dodávateľskej zmluvy zo strany jedného z výrobcov Spoločenstva a pokles predajov, čiastočne spôsobený užívateľmi, ktorí vyčerpali svoje skladové zásoby, ktoré vybudovali v roku 2001 z obáv pred prípadným nedostatkom. Taktiež existuje dôkaz o tom, že drastické výkyvy v cene hlavnej suroviny (APT), z ktorej väčšina má pôvod v Číne, ovplyvnili rentabilitu tých výrobcov v Spoločenstve, ktorí sú závislí od nákupu tejto komodity na otvorenom trhu.
4. Investície a schopnosť zvýšiť kapitál
(80)
Výška investícií bola medzi rokom 1998 a 2001 relatívne stabilná s priamymi investíciami do technických vylepšení výrobného procesu a ostatných súvisiacich inštalácií. Počas IP však výška investícií významne poklesla v dôsledku nízkej úrovne návratnosti predajov na trhu Spoločenstva.
(81)
Priemysel Spoločenstva bol naďalej schopný zvyšovať kapitál, buď od externých obstarávateľov finančných prostriedkov, alebo od materských spoločností počas posudzovaného obdobia vrátane IP.
5. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(82)
Počet zamestnancov v posudzovanom období mierne klesol. Celkové náklady na prácu zostávali relatívne stabilné až do roku 2000, potom však v roku 2001 vzrástli a počas IP zostávali na vyššej úrovni. Počas posudzovaného obdobia náklady na prácu vzrástli o 8 %, čo predstavovalo bežný nárast miezd.
(83)
Produktivita vzrástla medzi rokom 1998 a IP o 2 % v súlade s nárastom výroby. Priemysel Spoločenstva bol naozaj schopný zvýšiť výrobu v roku 2000 a 2001 bez významného nárastu zamestnanosti, čo malo za následok zlepšenie produktivity v týchto rokoch. Treba však upozorniť, že úroveň produktivity nie je ovplyvnená iba samotnou úrovňou výroby, ale aj rôznou skladbou sortimentu výrobkov počas rôznych rokov.
6. Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie sa z predchádzajúceho dumpingu
(84)
Objem a podiel na trhu dovozov za dumpingové ceny z ČĽR počas posudzovaného obdobia vzrástol. Obidva tieto ukazovatele však zostali malé s ohľadom na veľkosť voľného trhu (predstavovali iba 4 % spotreby na voľnom trhu). V každom prípade, v dôsledku veľkosti dumpingového rozpätia (31 %), ako aj externých faktorov, ako je kolísanie ceny hlavnej suroviny (APT) a dočasná strata hlavnej dodávateľskej zmluvy, a napriek v zásade stabilnému dopytu po príslušnom výrobku, priemysel Spoločenstva zaznamenal určitý pokles svojej úrovne ziskovosti a v ostatných finančných ukazovateľoch, ako sa uvádza v ustanovení 78.
7. Trh pre vlastnú spotrebu
(85)
Zistenia, ktoré sa týkajú určitých ekonomických ukazovateľov priemyslu Spoločenstva, boli porovnané s údajmi poskytnutými spolupracujúcim výrobcom Spoločenstva, ktorý vyrábal výhradne pre vlastnú spotrebu, s cieľom poskytnúť lepší obraz o situácii výrobcov Spoločenstva. Zistenia, ktoré sa týkajú tohto výrobcu (na indexovom základe s ohľadom na skutočnosť, že zistenia sa týkajú iba jednej spoločnosti) sú:
1998
1999
2000
2001
IP
Výroba
100
92
108
98
73
Kapacita
100
116
116
116
116
Využívanie kapacity
100
99
99
94
57
Zásoby
100
328
360
449
331
Investície
100
2
1
75
1
Zamestnanosť
100
100
97
97
87
Náklady na prácu
100
110
110
117
109
Produktivita
100
92
111
101
84
(86)
Medzi rokom 1998 a 1999 výrobná kapacita vzrástla o 16 % a následne zostala stabilná. Počas príslušného obdobia výroba poklesla o 27 %, pričom kolísala medzi indexom 92 a indexom 108. Využívanie výrobnej kapacity pokleslo medzi rokom 1998 a 2001 o 6 %, a potom o ďalších 39 % počas IP v súlade s poklesom výroby. Za príslušné obdobie sa skladové zásoby viac ako strojnásobili, hoci miera tohto nárastu čiastočne odzrkadľuje nízke skladové zásoby v roku 1998. Najväčšie investície sa realizovali v rokoch 1998 a 2001. Zamestnanosť zostala prijateľne stabilná až do roku 2001, ale počas IP poklesla o 10 %. Náklady na prácu vzrástli na index 117 až do roku 2001, potom však poklesli počas IP na index 109. Produktivita kolísala medzi indexom 92 a indexom 111 od roku 1998 do roku 2000, avšak poklesla na index 84 počas IP v súlade s poklesom výroby, a napriek poklesu zamestnanosti, v danom roku.
(87)
Príslušný výrobok sa predával za vnútropodnikovú cenu. Zistilo sa, že vnútropodnikové ceny neboli dostatočne založené na skutočných trhových cenách tak, aby sa mohli považovať za ceny, ktoré odrážajú trhové ceny. Ani analýza rozpisu rôznych nákladov, spojených s výrobou následného výrobku, by neprispela k stanoveniu trhovej hodnoty príslušného výrobku predávaného za vnútropodnikovú cenu. Preto sa analýza rentability, návratnosť investícií a peňažný tok, s ohľadom na vlastnú spotrebu nepovažujú za spoľahlivý ukazovateľ. Ako súčasť väčšej skupiny, schopnosť príslušnej spoločnosti zvyšovať kapitál, nebola závažne ovplyvnená.
(88)
Keďže sa nezistilo, že dovozy sú v priamej konkurencii s príslušným výrobkom vyrábaným pre vlastnú potrebu, napriek veľkosti dumpingového rozpätia, u tých výrobcov, ktorí vyrábali pre vlastnú spotrebu sa nezistilo, že boli významne ovplyvnení dovozmi za dumpingové dovozy alebo opatreniami.
(89)
Celkove, vývoj na trhu pre vlastnú spotrebu bol podobný ako vývoj na voľnom trhu, hoci v prípade výroby, zamestnanosti a produktivity vykazoval negatívnejší trend. Preto, zahrnutie trhu pre vlastnú potrebu by nemalo dopad na celkové závery, ku ktorým sa dospelo s ohľadom na voľný trh.
8. Závery o stave priemyslu Spoločenstva
(90)
Hoci opatrenia boli určité obdobie v platnosti, a napriek v podstate stabilnému dopytu po príslušnom výrobku priemysel Spoločenstva zaznamenal určité zhoršenie rozpätí zisku a ostatných finančných ukazovateľov počas posudzovaného obdobia. Limitovaním zvýšení svojich cien počas skúmaného obdobia priemysel Spoločenstva bol schopný zvýšiť predaj o trhový podiel. To však bolo na úkor rentability. Počas IP sa priemysel nachádzal iba mierne nad prahom rentability, hoci tento výsledok musí byť v rovnováhe s výsledkom v roku 2001, ktorý bol výnimočným rokom. Zatiaľ čo nekalý účinok dumpingu je kompenzovaný clom, existuje dôkaz, že drastické výkyvy v cene hlavnej suroviny (APT), z ktorej väčšina má pôvod v Číne, ovplyvnili rentabilitu tých výrobcov v Spoločenstve, ktorí sú závislí od nákupu tejto komodity na otvorenom trhu.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ PRETRVÁVANIA UJMY
(91)
Na základe vyššie uvedeného, a s osobitným zreteľom na odôvodnenie (66), je pravdepodobné, že priemysel Spoločenstva by čelil väčšiemu tlaku zo strany zvýšeným objemov vývozov za dumpingové ceny príslušného výrobku z ČĽR, ak sa umožní ukončenie platnosti opatrení. Zvýšená nekalá konkurencia zo strany dovozov za dumpingové ceny by bola s najväčšou pravdepodobnosťou viedla k ďalšiemu zhoršovaniu finančnej situácie priemyslu Spoločenstva. Preto sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou malo za následok pretrvávanie ujmy pre priemysel Spoločenstva.
G. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
1. Všeobecné úvahy
(92)
Bolo preskúmané, či existujú opodstatnené dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie súčasných opatrení nie je v záujme Spoločenstva. Na tento účel a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia, sa pri určení záujmu Spoločenstva vychádzalo z posúdenia všetkých rôznych záujmov, t. j. záujmov priemyslu Spoločenstva, záujmov ostatných výrobcov Spoločenstva, záujmov dovozcov/obchodníkov, ako aj všetkých užívateľov príslušného výrobku. Na účely tejto analýzy boli vyžiadané informácie od všetkých identifikovaných zainteresovaných strán.
(93)
Treba pripomenúť, že v rámci predchádzajúceho prešetrenia sa prijatie antidumpingových opatrení nepovažovalo za prekážajúce záujmom Spoločenstva. Ďalej, skutočnosť, že súčasné prešetrenie predstavuje preskúmanie už platných antidumpingových opatrení, umožnila posúdenie akéhokoľvek nenáležitého negatívneho dopadu na príslušné strany, súčasných antidumpingových opatrení.
(94)
Uskutočnilo sa prekúmanie, či napriek záveru o pravdepodobnosti pretrvávania škodiaceho dumpingu, existujú pádne dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Spoločenstva v tomto konkrétnom prípade opatrenia zachovať.
2. Záujem priemyslu Spoločenstva
(95)
Pripomíname, že sa potvrdila pravdepodobnosť pretrvávania dumpingu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR, a že existuje riziko pretrvávania ujmy pre priemysel Spoločenstva, vyplývajúcej z takýchto dovozov. Je v záujme priemyslu Spoločenstva zamedziť takejto ujme, a pretrvávanie opatrení pomôže dosiahnuť tento cieľ. Preto je v záujme priemyslu Spoločenstva zachovať opatrenia proti dovozom za dumpingové ceny z ČĽR.
3. Záujem dovozcov a obchodníkov, ktorí nie sú prepojení
(96)
Nikto z dovozcov alebo obchodníkov neodpovedal. Z absencie spolupráce dovozcov a obchodníkov vyplýva, že pokračujúce zavádzanie opatrení na dovozy s pôvodom v ČĽR, by nemalo mať významný dopad na situáciu dovozcov a obchodníkov príslušného výrobku v Spoločenstve, ktorí nie sú prepojení. Toto je taktiež v súlade so zisteniami z predchádzajúcich prešetrení.
4. Záujem užívateľov
(97)
Užívateľmi v Spoločenstve príslušného výrobu sú hlavne výrobcovia komponentov zo spekaného karbidu, ktorí používajú príslušný výrobok ako surovinu. Niektorí z užívateľov sú veľkými medzinárodnými výrobcami, ktorí hlavne využívajú svoju vlastnú výrobu karbidu volfrámu ako surovinu (pre vlastnú spotrebu), zatiaľ čo niektorí iní užívatelia (hlavne menší výrobcovia), nakupujú príslušný výrobok buď od vývozcov alebo od priemyslu Spoločenstva.
(98)
Pokiaľ ide o záujem veľkých medzinárodných výrobcov, z nedostatku podpory alebo opozície zo strany veľkých užívateľov vyplýva, že pokračujúce zavádzanie opatrení na dovozy s pôvodom v ČĽR, by nemalo mať významný dopad na ich situáciu v Spoločenstve.
(99)
Jeden malý výrobca nástrojov odpovedal na dotazník. Približne 90 % svojich dodávok karbidu volfrámu nakupuje od priemyslu Spoločenstva. Vyjadril obavu, že ak by opatrenia zostali zachované, toto by posilnilo pozíciu priemyslu Spoločenstva voči užívateľom, čo je priemysel, o ktorom tento užívateľ tvrdil, že je fragmentovaný, a urobil by užívateľov závislejšími od priemyslu Spoločenstva, ako od zdroja dodávok. Avšak, hoci priemysel Spoločenstva ovládal 64 % trhu EÚ a predstavoval významný zdroj dodávok, nie je to jediný zdroj dodávok. Počas IP sa štyria výrobcovia v EÚ uchádzali o predaje na trhu EÚ. Navyše, neexistuje žiadna konkurencia zo strany dovozov z ČĽR a z ostatných krajín, na ktoré počas IP spolu pripadalo 36 % trhu. Preto sa dospelo k záveru, že existuje väčší počet alternatívnych zdrojov dodávok na trh EÚ a že obavy tohto užívateľa boli nepodložené.
(100)
Zatiaľ čo pretrvávanie opatrení môže pomôcť udržať pozíciu priemyslu Spoločenstva s ohľadom na užívateľov, existujú adekvátne alternatívne zdroje dodávok. Ak by opatrenia boli ukončené, existuje jasné riziko, že priemysel Spoločenstva by sa stiahol z trhu a užívatelia by stratili dôležitý zdroj dodávok.
5. Záver o záujme Spoločenstva
(101)
S ohľadom na vyššie uvedené, pokračujúce ukladanie opatrení sa nejaví byť v rozpore so záujmom Spoločenstva. Naopak, pokiaľ umožní priemyslu Spoločenstva zostať aktívnym na trhu Spoločenstva, pomôže to zachovať rôzne zdroje dodávok pre užívateľov.
H. ZÁVER
(102)
Prešetrením sa potvrdilo, že vývozcovia v ČĽR pokračovali počas IP vo svojich dumpingových praktikách. Taktiež sa preukázalo, že trh Spoločenstva je pre čínskych vývozov atraktívnym trhom, s ohľadom na úroveň cien účtovaných svojim domácim zákazníkom a ostatným vývozným trhom. Preto, ak by opatrenia boli zrušené, je pravdepodobné, že významné množstvá dovozov za dumpingové ceny by vstúpili na trh Spoločenstva.
(103)
Finančná situácia priemyslu Spoločenstva premietnutá do zníženej ziskovosti, návratnosti investícií a peňažného toku počas posudzovaného obdobia, by sa s najväčšou pravdepodobnosťou zhoršila v prípade zrušenia opatrení, keďže zvýšené objemy dovozov za dumpingové ceny z ČĽR by začali prúdiť na trh Spoločenstva.
(104)
S ohľadom na záujem Spoločenstva sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne opodstatnené dôvody proti zavedeniu antidumpingových opatrení na dovozy príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.
(105)
Preto sa považuje za primerané ponechať súčasné antidumpingové opatrenia na dovozy karbidu volfrámu a taveného karbidu volfrámu s pôvodom v ČĽR.
I. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(106)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa odporúčalo zachovať existujúce opatrenia. Strany tiež dostali primeraný čas na prípravu námietok po zverejnení. Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by si vyžadovali zmenu uvedených záverov.
(107)
Z uvedeného vyplýva že, ako je ustanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, antidumpingové opatrenia, ktoré sa vzťahujú na dovozy príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR, by mali zostať zachované,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy karbidu volfrámu a taveného karbidu volfrámu spadajúceho pod číselný znak 2849 90 30 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla, uplatniteľného na netto franco cenu na hranici Spoločenstva pred preclením predstavuje 33 %.
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 22. decembra 2004