Nariadenie Rady (ES) č. 1626/94
z 27. júna 1994,
ktorým sa ustanovujú určité technické opatrenia na ochranu zdrojov rybolovu v Stredozemnom mori
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä jej článok 43,
so zreteľom na návrh Komisie [1],
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],
keďže, na úrovni spoločenstva neexistovala žiadna regulácia ochrany a riadenia zdrojov rybolovu v Stredozemnom mori počas prvých 10 rokov Spoločnej politiky rybného hospodárstva, nakoľko zvláštne okolnosti v tejto oblasti sa hodili lepšie na uplatňovanie pravidiel analogických s pravidlami uplatňovanými v Atlantiku a v Severnom mori od roku 1983;
keďže, už nastal čas odstrániť problémy bežne ovplyvňujúce zdroje v Stredozemnom mori zavedením harmonizovaného systému riadenia vhodného vzhľadom na dané okolnosti, berúc pritom do úvahy existujúce národné regulácie a ich úpravy vyžadované z hľadiska ochrany skupín rýb, vyváženým a pokiaľ možno progresívnym spôsobom;
keďže, spoločenstvo sa musí taktiež usilovať - v spolupráci so všetkými príslušnými pobrežnými štátmi - zaviesť spoločnú politiku riadenia a využívania zásob rýb v Stredozemnom mori; keďže, systém riadenia zavedený týmto nariadením sa vzťahuje na operácie týkajúce sa rybolovu skupín rýb v Stredozemnom mori prevádzaného plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou tretej krajiny v prístavoch spoločenstva;
keďže výstroj, ktorá - pokiaľ sa používa v Stredozemnom mori - prispieva výraznou mierou k degradácii morského prostredia alebo k úbytku určitých skupín rýb sa musí zakázať; keďže časť pobrežnej zóny musí byť vyhradená pre najselektívnejšiu výstroj používanú rybármi vykonávajúci rybolov v malom; keďže - napriek geografickému rozmeru a charakteru nariadenia Rady (EHS) č. 3094/86 zo 7. októbra 1986, ktorým sa ustanovujú určité technické opatrenia na ochranu zdrojov rybolovu [4] - ustanovenia tohto nariadenia vzťahujúce sa na unášané siete určené na chytanie rýb do siete za žiabre a na vakové siete sa už v Stredozemnom mori uplatňujú;
keďže, je vhodné definovať charakteristiky hlavných typov rybárskej výstroje používanej v Stredozemnom mori, najmä minimálnu veľkosť ôk ako aj minimálne veľkosti určitých druhov rýb, kôrovcov, mäkkýšov a ostatných produktov rybolovu špecifických pre Stredozemné more s cieľom zabrániť ich nadmerného vyčerpávaniu;
keďže, s cieľom zamedziť situáciám, kedy sú ulovené veľké počty jedincov, ktoré nedosahujú povolenú veľkosť, je nevyhnutné chrániť určité zóny, v ktorých sa zhromažďujú mláďatá, berúc do úvahy miestne biologické podmienky v týchto rôznych zónach; keďže je ďalej vhodné, aby - pri regulácii rybárstva v Stredozemnom mori - tak legislatíva spoločenstva ako aj národná legislatíva brali do úvahy zvláštne potreby určitých druhov a prostredí, ktoré boli uznané za krehké alebo ohrozené;
keďže - s cieľom nebrániť vedeckému výskumu - toto nariadenie sa nesmie uplatňovať na žiadne operácie nevyhnutné na účely takéhoto výskumu;
keďže národné opatrenia, ktoré doplňujú alebo idú aj nad rámec minimálnych požiadaviek systému zavedeného týmto nariadením, alebo opatrenia regulujúce vzťahy medzi subjektmi vykonávajúce rybolovné činnosti, musia byť možné; keďže takéto opatrenia môžu byť zachované alebo zavedené, s výhradou preskúmania zo strany spoločenstva, pokiaľ ide o ich kompatibilitu s legislatívou spoločenstva a ich zhodnosť so Spoločnou politikou rybného hospodárstva;
keďže - na určité limitované obdobie a v súlade s postupom, ktorý zabezpečí minimálny negatívny dopad na zdroje a na činnosti rybárov spoločenstva- sa musia prijať národné opatrenia autorizované ustanoveniami tohto nariadenia;
keďže, článok 2(2) nariadenia Rady (EHS) č. 3760/92 z 20. decembra 1992, ktorým sa zaviedol systém spoločenstva pre rybárstvo a akvakultúru [5], zaväzuje členské štáty zabezpečiť, aby nekomerčné rybárske aktivity neohrozovali ochranu a riadenie zdrojov na ktoré sa vzťahuje Spoločná politika rybného hospodárstva; keďže tento záväzok je dôležitý pre Stredozemné more, vzhľadom na veľký rozsah takýchto činností v uvedenom mori a keďže je dôležité obmedziť všetky ich negatívne dopady na stav skupín rýb;
keďže, spoločenstvo je signatárom Dohovoru Spojených národov o morskom práve, ktorý obsahuje zásady a pravidlá, ktorými sa riadi ochrana a manažment morských biologických zdrojov,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Toto nariadenie sa bude uplatňovať na všetky rybárske činnosti a príbuzné činnosti vykonávané na teritóriu prímorských vôd Stredozemného mora na východ od západnej zemepisnej dĺžky 5o 36' na ktoré sa vzťahuje zvrchovanosť alebo právomoc členských štátov s výnimkou jazierok a lagún. Bude sa taktiež uplatňovať na činnosti vykonávané v Stredozemnom mori mimo týchto vôd plavidlami spoločenstva.
2. Členské štáty so stredozemným pobrežím môžu naďalej prijímať a vydávať zákony pre oblasti uvedené v odseku 1 - vrátane nekomerčného rybolovu - prijatím opatrení, ktoré budú doplňovať alebo ktoré budú nad rámec minimálnych požiadaviek systému zavedeného týmto nariadením, za predpokladu, že takéto opatrenia budú kompatibilné s legislatívou spoločenstva a budú v súlade so Spoločnou politikou rybného hospodárstva.
Pri prijímaní takýchto opatrení musia členské štáty venovať pozornosť ochrane krehkých alebo ohrozených druhov alebo prostredí - a to najmä tých - ktoré sú uvedené v prílohe I.
3. Komisia musí byť informovaná - načas tak, aby mohla predložiť svoje pripomienky a námietky v súlade s postupom stanoveným v článku 14 nariadenia (EHS) č. 3094/86 - o všetkých plánoch týkajúcich sa zavádzania alebo pozmeňovania a doplňovania národných opatrení na ochranu a manažment zdrojov.
Článok 2
1. Používanie na rybárske účely a držanie na palube toxických, uspávacích alebo korozívnych látok, generátorov generujúcich elektrické šoky a výbušnín - sa musí zakázať.
2. Používanie Ondrejových krížov a podobnej vlečnej výstroje na zber koralov a používanie pneumatických bucharov a iných nárazových (príklepových) nástrojov na zber litofágnych mäkkýšov - musí sa zakázať.
3. Používanie obopínajúcich a vlečných sietí vysadzovaných z člna a ovládaných z brehu (pobrežné vakové siete) musí byť zakázané s účinnosťou od 1. januára 2002, pokiaľ Rada - konajúca kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie - nerozhodne inak vzhľadom na vedecké údaje, ktoré by dokázali, že ich používanie nemá negatívny dopad na zdroje.
Článok 3
1. Používanie vlečných, vakových alebo podobných sietí musí byť zakázané v zóne do troch morských míľ od pobrežia alebo po izobátu (hĺbkovú vrstevnicu) 50 m, pokiaľ sa táto hĺbka dosiahne v kratšej vzdialenosti bez ohľadu na spôsob vlečenia alebo ťahania, až na prípady, kde existuje derogácia v národnej legislatíve, pokiaľ ide o trojmíľovú pobrežnú zónu, ktorá siaha za hranicu teritoriálnych vôd členského štátu.
Každá rybárska výstroj používaná od vzdialenosti od pobrežia menšej ako je vzdialenosť udaná v prvom pododseku a používaná v súlade s národnou legislatívou platnou k 1. januáru 1994 sa však môže používať do 31. 12. 1988, pokiaľ Rada - konajúca kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie - nerozhodne inak vzhľadom na vedecké údaje, ktoré by dokázali, že ich používanie nemá negatívny dopad na zdroje.
2. Výnimkou z odseku 1 môže byť používanie plávajúcich bagrov na výlov mäkkýšov povolené bez ohľadu na vzdialenosť od brehu a bez ohľadu na hĺbku za predpokladu, že úlovok iných druhov ako sú mäkkýše, nebude predstavovať viac ako 10 % celkovej hmotnosti celého úlovku.
3. Rybolov pomocou na dno kladených sietí pomocou vakových sietí alebo podobných sietí nad Posidonianskymi lôžkami (Posidonia Oceanica) alebo inými morskými fanerogramami - sa zakazuje.
4. Zakazuje sa vysadenie akéhokoľvek druhu obopínajúcej siete v zóne do 300 m od pobrežia alebo v zóne do izobáty 30 m, pokiaľ sa táto hĺbka dosiahne v kratšej vzdialenosti.
Článok 4
1. Členské štáty vypracujú zoznam chránených zón, v ktorých sú rybolovné aktivity obmedzené z biologických dôvodov špecifických pre tieto zóny.
2. Príslušné úrady daných členských štátov vypracujú zoznam rybárskej výstroje, ktorá sa môže používať v chránených zónach, ako aj príslušné technické pravidlá na základe relevantných cieľov ochrany a v súlade s týmto nariadením.
3. Opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 2 budú oznámené Komisii, ktorá ich musí oznámiť ostatným členským štátom.
Článok 5
1. Členské štáty musia upresniť obmedzenia týkajúce sa technických charakteristík hlavných druhov výstroje v súlade s minimálnymi požiadavkami stanovenými v prílohe II.
2. Obmedzenia uvedené v odseku 1 sa musia Komisii oznámiť v súlade s článkom 1(3).
Pri výkone svojich právomocí v súlade s článkom 14 nariadenia (EHS) č. 3094/86 musí Rada zohľadniť charakteristiky rybárskych činností typických pre dané vody.
Článok 6
1. Používanie a držanie na palube vlečných sietí alebo podobnej vlečnej výstroje, sietí určených na chytanie rýb za žiabre alebo obopínajúcich sietí musí byť zakázané, pokiaľ veľkosť ôk v tej časti siete, ktorá ma najmenšie oká, nie je rovná alebo väčšia ako jedna z minimálnych veľkostí ôk uvedených v prílohe III.
Každá rybárska výstroj, ktorej minimálna veľkosť ôk je menšia ako jedna z veľkostí ôk uvedených v prílohe III a používaná v súlade s národnou legislatívou platnou k 1. januáru 1994 sa však môže používať do 31. 12. 1998, pokiaľ Rada - konajúca kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie - nerozhodne inak vzhľadom na vedecké údaje, ktoré by dokázali, že ich používanie nemá negatívny dopad na zdroje.
2. Veľkosť ôk sa musí stanoviť v súlade s postupom uvedeným v nariadení Komisie (EHS). č. 2108/84 [6].
3. Dĺžka sietí musí byť definovaná dĺžkou plavákovej čiary (línie), pokles sietí musí byť definovaný ako súčet výšky ôk (vrátane uzlov) v mokrom stave a napnutej kolmo na plavákovú líniu.
Článok 7
1. Členské štáty môžu zakázať vykladanie na breh mimo priestorov špeciálne upravených alebo schválených pre tieto účely. Ak členské štáty príjmu takéto opatrenia, tak musia o tom okamžite informovať Komisiu a táto musí zasa informovať ostatné členské štáty.
Článok 8
1. Ryba, kôrovec, mäkkýš alebo iný produkt rybolovu nedosahuje povolenú veľkosť vtedy, ak je menší ako je minimálna veľkosť špecifikovaná pre príslušné druhy v prílohe IV.
Veľkosť rýb, kôrovcov a mäkkýšov sa musí merať v súlade s článkom 5(2) nariadenia (EHS) č. 3094/86, pokiaľ nie je v prílohe IV špecifikované inak. Pokiaľ je povolený viac ako jeden spôsob merania veľkostí, tak potom ryby, kôrovce alebo mäkkýše sa budú považovať za dosahujúce povolenú veľkosť vtedy, pokiaľ najmenej jedna z presne stanovených mier bude väčšia ako príslušná minimálna veľkosť.
2. Minimálne veľkosti pre koraly, morské ježovky, morské striekačky a morské huby musia byť schválené v súlade s postupom stanoveným v článku 43 zmluvy.
3. Ryby, kôrovce, mäkkýše alebo ostatné produkty rybolovu, ktoré nedosahujú povolenú veľkosť sa nesmú ponechať na palube a ani sa nesmú prekladať z jednej lode na druhú, nesmú sa vykladať na breh a ani prevážať, skladovať, predávať, vystavovať a ani ponúkať na predaj.
Článok 9
Toto nariadenie sa nebude vzťahovať na rybolovné operácie prevádzané výhradne na účely vedeckých výskumov vykonávaných s povolením a pod dozorom príslušného členského štátu alebo členských štátov, o ktorých bola Komisia informovaná.
Článok 10
Pri výkone svojich právomocí, na základe tohto nariadenia a najmä pri vypracovávaní návrhov opatrení pre oblasti na ktoré sa vzťahujú dohody uzatvorené medzi rybármi, si Komisia vyžiada stanovisko organizácií, ktoré zastupujú rybárov.
Článok 11
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 1995.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Luxemburgu 27. júna 1994