NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 552/2005
z 11. apríla 2005
o zavedení dočasného antidumpingového cla na dovoz určitých magnéziových tehál pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskych spoločenstiev (1) („základné nariadenie“), najmä na jeho článok 7,
po porade s Poradným výborom,
keďže:
A. KONANIE
1. Začatie prešetrovania
(1)
Dňa 13. júla 2004 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2), začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých magnéziových tehál pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky (ČĽR) do Spoločenstva.
(2)
Konanie začalo v dôsledku sťažnosti, ktorú 7. júna 2004 predložila Európska federácia výrobcov žiaruvzdorných materiálov (P.R.E.) („sťažovateľ“) v mene výrobcov zastupujúcich väčšiu časť, v tomto prípade viac ako 50 % celkovej výroby určitých magnéziových tehál v Spoločenstve. Sťažnosť obsahovala dôkaz o dumpingu príslušného výrobku a o vyplývajúcej závažnej ujme, ktorý sa považoval za dostatočný na odôvodnenie začatia konania.
2. Strany, ktorých sa týka konanie
(3)
Komisia oficiálne informovala sťažovateľa, iných výrobcov v Spoločenstve, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov a spotrebiteľov, ako aj príslušné spotrebiteľské združenia a zástupcov ČĽR o začatí konania. Zúčastnené strany mali príležitosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Svoje stanoviská predložili sťažujúci sa výrobcovia, ďalší spolupracujúci výrobcovia v Spoločenstve, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia, dodávatelia, spotrebitelia a spotrebiteľské združenia. Všetky zúčastnené strany, ktoré o to požiadali a uviedli konkrétne dôvody, prečo by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Aby vyvážajúci výrobcovia v ČĽR mohli predložiť žiadosť o režim trhového hospodárstva („RTH“) alebo individuálny režim („IR“), ak by si tak želali, Komisia zaslala príslušným čínskym spoločnostiam formuláre žiadosti o režim trhového hospodárstva a o individuálny režim. Osem spoločností požiadalo o RTH podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o individuálny režim, ak by prešetrovanie stanovilo, že nesplnili podmienky na získanie RTH a jedna spoločnosť požiadala iba o IR.
(6)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v tomto prešetrovaní sa môže uplatniť odber vzoriek. Vzhľadom na nižší počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať, ako sa očakávalo, sa však rozhodlo, že odber vzoriek nie je nutný.
(7)
Komisia zaslala dotazníky všetkým príslušným stranám a všetkým ďalším spoločnostiam, ktoré dali o sebe vedieť v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Odpovede na dotazník boli doručené od dvoch výrobcov zo Spoločenstva, ktorí boli uvedení v sťažnosti, troch ďalších výrobcov zo Spoločenstva, deviatich vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, jedného obchodníka so sídlom v Južnej Kórey spriazneného s jedným čínskym vývozcom, jedného obchodníka so sídlom na ostrove Man spriazneného s jedným čínskym vývozcom, dvoch dovozcov so sídlom v Spoločenstve spriaznených s jedným čínskym vývozcom, piatich dodávateľov surovín, troch nespriaznených dovozcov a 16 nespriaznených spotrebiteľov (výrobcovia ocele) zo Spoločenstva.
(8)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala kontrolu v prevádzkach týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Spoločenstve:
-
RHI AG, Rakúsko („RHI“),
-
LWB Refractories GmbH, Nemecko („LWB“),
-
Refratechnik Holding GmbH, [odpovede od Refratechnik Cement GmbH a Refratechnik Steel GmbH, Nemecko („Refratechnik“)].
Žiadne kontroly na mieste neboli vykonané v spoločnostiach Refractarios Burcena S.L., Španielsko a Ceramica Del Nalon S.A., Španielsko, keďže každá z týchto dvoch spoločností predstavovala iba malé percento výroby v Spoločenstve.
b)
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:
-
RHI Refractories Liaoning Co. Ltd,
-
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd,
-
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd,
-
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd,
-
Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd,
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd,
-
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd,
-
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd,
-
Yingkou Orind Refractories Ltd.
c)
Spriaznení obchodníci:
-
WonJin KR Co., Ltd, Yangsan-si, Južná Kórea,
-
Mayerton Refractories Ltd, ostrov Man.
d)
Spriaznení dovozcovia:
-
Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Nemecko,
-
RHI AG Ltd, Viedeň, Rakúsko.
e)
Spotrebitelia v Spoločenstve:
-
Corus Group plc, Londýn, Spojené kráľovstvo,
-
Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Nemecko.
(9)
Vzhľadom na potrebu stanoviť obvyklú hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by pravdepodobne nebol udelený RTH, bola v prevádzkach uvedených spoločností vykonaná kontrola s cieľom stanoviť obvyklú hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny:
Výrobcovia v Spojených štátoch amerických (USA)
-
LWB Refractories Company,
-
Resco Products Inc.
3. Obdobie prešetrovania (OP)
(10)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy trvalo od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004 („OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy trvalo od 1. januára 2001 do konca obdobia prešetrovania („skúmané obdobie“).
4. Príslušný výrobok a podobný výrobok
4.1. Všeobecné informácie
(11)
Magnéziové tehly sa zvyčajne používajú pri výrobe ocele ako výmurovka zariadení, v ktorých sa taví oceľ. Výrobok sa zvyčajne vyrába podľa štandardných chemických špecifikácií, ktoré sa potom upravujú tak, aby boli splnené požiadavky konečného spotrebiteľa. Počet jednotlivých druhov výrobkov môže byť teda veľmi široký. Bolo preto rozhodnuté, že na účely porovnania sa výrobok bude klasifikovať podľa určitých skupín.
4.2. Príslušný výrobok
(12)
Príslušným výrobkom sú chemicky viazané, nevypálené magnéziové tehly, ktorých magnéziová zložka obsahuje aspoň 80 % MgO, či už obsahujú alebo neobsahujú magnezit, pochádzajúce z ČĽR („príslušný výrobok“), zvyčajne deklarované pod kódmi KN ex 6815 91 00 a ex 6815 99 10. Prešetrovanie však ukázalo, že príslušný výrobok sa dovážal aj pod kódmi KN ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 a ex 6903 90 90 (pred 1. januárom 2004ex 6903 90 20).
4.3. Podobný výrobok
(13)
Prešetrovanie ukázalo, že všetky druhy príslušného výrobku definované v predchádzajúcom opise sa používajú na rovnaké účely, napriek rozdielom v celom rade rôznych faktorov, okrem iného v pomere medzi rôznymi surovinami, rozdielom v prísadách a úprave po výrobe, tvaroch a veľkostiach.
(14)
Neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami vyrábanými a predávanými na domácom trhu v ČĽR a USA, ktoré poslúžili ako analogická krajina na účely stanovenia obvyklej hodnoty, pokiaľ ide o dovoz z ČĽR. Tieto magnéziové tehly majú v skutočnosti rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie ako tehly vyvážené z ČĽR do Spoločenstva.
(15)
Rovnako neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami, ktoré vyrába sťažovateľ a ktoré sa predávajú na trhu Spoločenstva. Oba výrobky majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie.
(16)
Dospelo sa preto k záveru, že všetky druhy magnéziových tehál predstavujú jeden výrobok a považujú sa za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
B. DUMPING
1. Režim trhového hospodárstva (RTH)
(17)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa obvyklá hodnota pri antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týka dovozov pochádzajúcich z ČĽR, stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých bolo zistené, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c). Tieto kritériá sú pre zjednodušenie odkazu stručne stanovené takto:
-
obchodné rozhodnutia a náklady sa uskutočňujú v reakcii na trhové podmienky,
-
účtovné záznamy sú kontrolované nezávisle a uplatňujú sa na všetky účely,
-
z bývalého systému netrhového hospodárstva sa neprenášajú žiadne významné narušenia,
-
právna istota a stabilita sú zaručené právnymi predpismi o bankrote a vlastníctve,
-
výmena mien sa uskutočňuje uplatňovaním trhových sadzieb.
(18)
Osem vyvážajúcich výrobcov v ČĽR požiadalo o RTH podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a zaslalo vyplnený formulár žiadosti o RTH pre vyvážajúcich výrobcov.
(19)
V prípade ôsmich vyvážajúcich výrobcov a ich spriaznených spoločností zapojených do výroby a/alebo komercializácie príslušného výrobku so sídlom v ČĽR Komisia vyhľadala a overila priamo v prevádzkach týchto spoločností všetky informácie predložené v žiadostiach o RTH, ktoré považovala za potrebné.
(20)
Prešetrovanie odhalilo, že dvaja z ôsmich čínskych vyvážajúcich výrobcov splnili všetky podmienky na udelenie RTH. Týmito dvoma vyvážajúcimi výrobcami v ČĽR, ktorí získali RTH, sú:
-
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd,
-
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd.
(21)
Zvyšných šesť žiadostí muselo byť zamietnutých. Nasledujúca tabuľka uvádza zhrnutie týkajúce sa určenia šiestich spoločností, ktorým nebol udelený RTH, na základe porovnania piatich kritérií stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
Spoločnosť
Kritériá
Kritérium 1
článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 1
Kritérium 2
článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 2
Kritérium 3
článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 3
Kritérium 4
článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 4
Kritérium 5
článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 5
1
Splnené
Splnené
Nesplnené
Splnené
Splnené
2
Bez rozhodnutia
Nesplnené
Splnené
Splnené
Splnené
3
Bez rozhodnutia
Nesplnené
Splnené
Splnené
Splnené
4
Nesplnené
Nesplnené
Nesplnené
Splnené
Splnené
5
Nesplnené
Nesplnené
Splnené
Splnené
Splnené
6
Nesplnené
Nesplnené
Nesplnené
Splnené
Splnené
Zdroj: Overené odpovede z dotazníka uvedené spolupracujúcimi čínskymi vývozcami.
(22)
Príslušné spoločnosti a sťažovateľ mali príležitosť vyjadriť svoje pripomienky k uvedeným zisteniam.
(23)
Všetci šiesti vyvážajúci výrobcovia uviedli, že uvedené stanovenie nie je správne a že by im mal byť udelený RTH z týchto dôvodov:
(24)
Pokiaľ ide o kritérium 1, jedna spoločnosť uvádzala, že hoci existuje riziko zásahu štátu, v praxi k nemu nedochádza. Iné spoločnosti sa odvolali na článok VI Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994 a vyjadrili pochybnosť o tom, či rozhodnutie Komisie bolo v súlade s právnymi predpismi WTO. Tvrdili, že keďže toto prešetrovanie ukázalo, že neexistuje žiadny štátny monopol na spracovanie a predaj výrobku a neexistuje dôkaz, že čínska vláda stanovila všetky domáce predajné ceny magnéziových tehál, spoločnosti splnili svoje dôkazné bremeno, že voľná hospodárska súťaž a teda podmienky trhového hospodárstva prevládajú, pokiaľ ide o spracovanie a predaj výrobku.
(25)
Ako potvrdil Súd prvého stupňa, dôkazné bremeno je na vyvážajúcom výrobcovi, ktorý dokazuje, že spĺňa kritériá RTH. Je však dôležitejšie, že počas prešetrovania sa zistilo, že spoločnosť je založená podľa osobitného mestského zákona, ktorý poskytuje veľké možnosti na zásahy štátu, a nezistili sa žiadne výnimky z uplatňovania tohto zákona. Akékoľvek opätovné prerokovanie stanov by naďalej ponechávalo postavenie spoločnosti nezmenené. Zistilo sa, že miestny orgán je zainteresovaný v hlavných rozhodnutiach. Okrem toho nebolo vykonané žiadne nezávislé zhodnotenie toho, či investície do spoločnosti sú odrazom primeraných trhových cien, ani kedy bola spoločnosť založená, ani kedy bol do spoločnosti neskôr vložený ďalší kapitál. Okrem toho má spoločnosť podľa povolenia na podnikanie možnosť vykonávať kompenzačné obchody a výmenné obchody a nemohla dokázať, že k nim nedošlo. Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že spoločnosť nesplnila kritérium 1. Na tomto základe a v súlade so základných nariadením, ktoré tiež vyjadruje medzinárodné záväzky Spoločenstva vyplývajúce z WTO, musia byť tieto dôvody zamietnuté.
(26)
V prípade kritéria 2 niektoré spoločnosti tvrdili, že údajné nedostatky v ich účtovných postupoch sú bezvýznamné pre otázku, či prevládajú podmienky trhového hospodárstva, pokiaľ ide o spracovanie a predaj výrobku. Okrem toho tieto spoločnosti namietali, že zavedenie ďalších požiadaviek, ako povinnosti používať medzinárodné štandardy, sa netýka otázky, či prevládajú podmienky trhového hospodárstva. Tvrdili, že je to porušenie záväzkov Spoločenstva podľa GATT/WTO, najmä porušenie vysvetlivky článku VI GATT, ako aj odseku 15 písm. a) zarážka ii) rozhodnutia z 10. novembra 2001, t. j. Protokolu o pristúpení Čínskej ľudovej republiky.
(27)
Ďalej niektoré spoločnosti uvádzali, že zavedením povinnosti uplatňovať medzinárodné účtovné štandardy (IAS) v prípade zahraničných vývozcov, pričom tieto nie sú zavedené vo vnútroštátnom priemysle, Spoločenstvo neuplatňuje svoje obchodné zákony „nestranným“ spôsobom. Tvrdili teda, že priemysel Spoločenstva takto získava výhodnejšie postavenie ako vývozcovia. Treba však poznamenať, že analýza toho, či spoločnosti splnili kritériá na získanie režimu trhového hospodárstva, sa uskutočnila na základe článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Keďže toto hodnotenie nebolo vykonané v prípade priemyselného odvetvia Spoločenstva, nedá sa povedať, že Komisia je vo svojej analýze zaujatá. Toto tvrdenie nie je preto v tomto prípade náležité. Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, podľa článku 2 ods. 7 písm. c) zarážka 2 základného nariadenia Komisia musí preskúmať, či spoločnosti majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sa nezávisle kontrolujú v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami a používajú sa na všetky účely. Uvedené spoločnosti nesplnili tieto povinné podmienky citovaného kritéria a neriadili sa základnými zásadami účtovníctva. Toto tvrdenie muselo byť preto zamietnuté.
(28)
Pokiaľ ide o kritérium, 3 spoločnosť tvrdila, že jej aktíva boli naozaj hodnotené nezávisle. Neposkytla však žiadny presvedčivý dôkaz o tom, že aktíva sú evidované na základe reálnej trhovej hodnoty a nepreukázala, že všetky náklady sú zohľadňované na základe trhovej hodnoty.
2. Individuálny režim (IR)
(29)
K článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, celoštátne clo, ak existuje, sa stanovuje pre krajiny spadajúce pod článok 2 ods. 7, okrem prípadov, keď spoločnosti sú schopné preukázať, v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že i) v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva firiem alebo spoločných podnikov môžu vývozcovia voľne repatriovať kapitál a zisky; ii) ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú voľne stanovené; iii) väčšina akcií patrí súkromným osobám a že štátni zamestnanci zasadajúci v správnej rade alebo zastávajúci kľúčové riadiace funkcie sú v menšine alebo že spoločnosť je dostatočne nezávislá od zasahovania štátu; iv) zmeny výmenných kurzov sa realizujú na základe trhových sadzieb; v) zásah štátu nie je taký, aby umožnil obchádzanie opatrení, ak sa jednotlivým vývozcom udelia rôzne sadzby dane.
(30)
Šiesti vyvážajúci výrobcovia, ktorým nemohol byť udelený RTH, žiadali aj o individuálny režim (IR) v prípade, že by im nebol udelený RTH. Na základe dostupných informácií sa zistilo, že štyria z nich splnili všetky požiadavky na získanie IR, ktoré sú ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(31)
O jednej z dvoch zostávajúcich spoločností bolo zistené, že je čiastočne vlastnená štátom. Okrem toho táto spoločnosť bola založená podľa osobitných čínskych právnych predpisov, ktoré poskytujú možnosti na zásahy štátu. Spoločnosť nedokázal preukázať, že prijíma svoje rozhodnutia bez zásahu štátu. Z týchto dôvodov sa riziko zásahu štátu považovalo za významné. Okrem toho je obvykle veľmi ťažké, najmä pre colné orgány, zistiť výrobcu predávaných magnéziových tehál. Riziko porušovania opatrení prostredníctvom vývozu cez krajinu s nižšou úrovňou cla, ktoré sa zhoršuje skutočnosťou, že existuje významné riziko zásahu štátu, sa preto tiež považovalo za významné. V dôsledku toho podmienky ustanovené v článku 9 ods. 5 písm. c) a e) základného nariadenia neboli splnené. Rozhodlo sa preto, že tejto spoločnosti nebude udelený IR.
(32)
V prípade zostávajúcej spoločnosti bola úroveň spolupráce a poskytnuté údaje nedostatočné na určenie, či spoločnosť splnila všetky kritériá na udelenie IR. Napr. spoločnosť neposkytla v stanovenej lehote spoľahlivé údaje o predaji do Spoločenstva, čo znemožnilo vypočítať dumpingové rozpätie.
(33)
Jeden ďalší vyvážajúci výrobca požiadal iba o individuálny režim. Táto spoločnosť predáva výrobky spriazneným spoločnostiam v Spoločenstve, ako aj nezávislým subjektom v Spoločenstve. Keďže spoločnosť nepredložila požadované informácie v stanovenej lehote, nebolo možné určiť, či spoločnosť splnila všetky kritériá na udelenie IR, a spoločnosť sa musela považovať za nespolupracujúcu stranu.
(34)
Dospelo sa preto k záveru, že IR by mal byť udelený týmto štyrom vyvážajúcim výrobcom v ČĽR:
-
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd,
-
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd,
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd,
-
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd.
3. Obvyklá hodnota
3.1. Stanovenie obvyklej hodnoty pre všetkých vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený RTH
a) Analogická krajina
(35)
Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia, v prípade dovozu z krajín bez trhového hospodárstva a do tej miery, že nemohol byť udelený RTH, v prípade krajín uvedených v článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa obvyklá hodnota musí stanoviť na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine.
(36)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla svoj zámer použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na stanovenie obvyklej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zúčastnené strany, aby k tomu návrhu vyjadrili svoje pripomienky.
(37)
Niektoré zúčastnené strany mali námietky proti tomuto návrhu. Hlavnými dôvodmi, ktoré uvádzali proti Turecku, boli:
-
nedostatočná hospodárska súťaž na tureckom domácom trhu (existujú len 3 tureckí výrobcovia),
-
objem výroby v Turecku predstavuje 1,3 % čínskej výroby,
-
čínski výrobcovia majú odlišnú štruktúru nákladov, najmä pokiaľ ide o náklady na pracovnú silu a náklady na suroviny,
-
ČĽR a Turecko majú odlišné hospodárske a kultúrne väzby s EÚ, keďže Turecko je bližšie k Európe, využíva colnú úniu s EÚ od roku 1995 a harmonizuje právne predpisy s normami EÚ z hľadiska rokovaní o pristúpení Turecka k EÚ,
-
turecká mena bola silne devalvovaná; niektorí tureckí výrobcovia sú spriaznení/spojení so sťažovateľmi,
-
a kvalita tureckých výrobkov je príliš nízka.
(38)
Zúčastnené strany navrhli za vhodné analogické krajiny Indiu alebo Rusko.
(39)
Komisia sa snažila nadviazať spoluprácu s takými potencionálnymi analogickými krajinami ako Rusko, India, Japonsko, Južná Kórea, Spojené štáty americké, Turecko, Srbsko a Čierna Hora a Južná Afrika. Z 38 spoločností, ktoré boli oslovené na celom svete, súhlasili so spoluprácou iba dve spoločnosti z USA.
(40)
Analýza dostupných informácií ukázala, že USA majú konkurenčný trh pre príslušný výrobok s najmenej troma výrobcami, asi 30 dodávateľmi, viac než 15 dovozcami a približne 300 spotrebiteľmi. Neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami vyrábanými a predávanými na domácom trhu v ČĽR a v USA, ako bolo uvedené v odôvodnení 14. Okrem toho sa zistilo, že viac ako 50 % surovín, ktoré používa jeden z výrobcov v USA, sa dovážalo z ČĽR a že neexistujú žiadne významné rozdiely vo výrobnom procese, ktorý sa používa v týchto dvoch krajinách na výrobu magnéziových tehál.
(41)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že Spojené štáty americké predstavujú najvhodnejší a najprimeranejší výber analogickej krajiny v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.
b) Stanovenie obvyklej hodnoty
(42)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia bola obvyklá hodnota v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebola udelená RTH, stanovená na základe overených informácií získaných od výrobcov v analogickej krajine. Keďže sa zistilo, že transakcie výrobcov v USA prebiehali za bežných obchodných podmienok, obvyklá hodnota bola stanovená na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu USA v prípade tých druhov výrobkov, ktoré sú porovnateľné s výrobkami, ktoré do Spoločenstva vyvážajú čínski vývozcovia.
(43)
Obvyklá hodnota bola stanovená ako vážený priemer vnútroštátnej predajnej ceny, ktorú účtujú spolupracujúci výrobcovia v USA nespriazneným zákazníkom za tie druhy výrobku, ktoré majú podobný obsah MgO. Vo vhodných prípadoch boli vykonané úpravy pre rôzne režimy vyvolané rôznymi druhmi výrobkov.
3.2. Stanovenie obvyklej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený RTH
(44)
Je potrebné pripomenúť, že v prípade spoločností, ktorým bol udelený RTH, bol výpočet dumpingového rozpätia založený na údajoch, ktoré tieto spoločnosti poskytli o domácom vývoze a o nákladoch na výrobu príslušného výrobku. Tieto údaje boli overené v prevádzkach príslušných spoločností.
(45)
Pokiaľ ide o stanovenie obvyklej hodnoty, Komisia najprv stanovila v prípade každého spolupracujúceho výrobcu, či jeho celkový domáci predaj príslušného výrobku bol reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým vývozom do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považoval za reprezentatívny, ak celkový objem takéhoto predaja každého vyvážajúceho výrobcu predstavoval aspoň 5 % objemu celkového vývozu výrobcu do Spoločenstva.
(46)
Na tomto základe bolo zistené, že celkový domáci predaj príslušného výrobku jedného vyvážajúceho výrobcu bol realizovaný počas OP v reprezentatívnom množstve. V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu nebol celkový vnútroštátny predaj príslušného výrobku realizovaný počas OP v reprezentatívnom množstve.
(47)
V prípade vyvážajúceho výrobcu s reprezentatívnym domácim predajom Komisia následne stanovila tie druhy magnéziových tehál predávaných na domácom trhu, ktoré boli rovnaké ako druhy predávané na vývoz do Spoločenstva alebo priamo porovnateľné s týmito druhmi.
(48)
Pre každý druh, ktorý bol predaný na domácom trhu a o ktorom bolo zistené, že je priamo porovnateľný s tými druhmi magnéziových tehál, ktoré sa predávajú na vývoz do Spoločenstva, bolo stanovené, či domáci predaj bol dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu magnéziových tehál sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja uvedeného druhu počas OP predstavoval 5 % alebo viac celkového objemu predaja porovnateľného druhu magnéziových tehál vyvážaného do Spoločenstva.
(49)
V dôsledku tejto analýzy bolo zistené, že vyvážajúci výrobca s celkovým reprezentatívnym predajom mal reprezentatívny domáci predaj iba v prípade niekoľkých druhov výrobku.
(50)
Komisia následne preskúmala, či by sa domáci predaj každého druhu magnéziových tehál predaných na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách mohol považovať za predaj uskutočnený za bežných obchodných podmienok stanovením podielu ziskového predaja daného druhu magnéziových tehál nezávislým zákazníkom.
(51)
Transakcie spojené s domácim predajom sa považovali za ziskové vtedy, keď jednotková cena stanoveného druhu výrobku bola rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady. Výrobné náklady boli preto stanovené pre každý druh predaný na domácom trhu počas OP.
(52)
Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 50 a 51, stanovil sa podiel ziskového predaja daného druhu výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu. V prípadoch, keď objem predaja stanoveného druhu magnéziových tehál predaných za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady predstavoval 80 % alebo viac celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku a keď vážená priemerná cena uvedeného druhu výrobku bola rovná alebo vyššia ako výrobné náklady, bola obvyklá hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov uvedeného druhu výrobku počas OP bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové alebo nie. V prípadoch, keď objem ziskových predajov daného druhu magnéziových tehál predstavoval menej ako 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku, alebo keď vážená priemerná cena uvedeného druhu výrobku bola nižšia ako výrobné náklady, bola obvyklá hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer ziskových predajov iba uvedeného druhu výrobku za predpokladu, že tieto predaje predstavovali 10 % alebo viac celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku.
(53)
V prípadoch, keď objem ziskového predaja akéhokoľvek druhu magnéziových tehál predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku, sa uvažovalo, že tento konkrétny druh bol predaný v nedostatočnom množstve na to, aby sa zabezpečil primeraný základ na stanovenie obvyklej hodnoty.
(54)
V dôsledku uvedenej analýzy sa zistilo, že určité druhy výrobku boli predané za bežných obchodných podmienok.
(55)
V prípade všetkých druhov výrobku, ktoré neboli predané v reprezentatívnych množstvách alebo ktoré neboli predané za bežných obchodných podmienok z dôvodu ceny, ktorá bola stanovená v odôvodneniach 52 a 53, nemohli byť na stanovenie obvyklej hodnoty použité vnútroštátne ceny daného vyvážajúceho výrobcu a musela sa použiť iná metóda.
(56)
V prípade, že sa nemohli použiť domáce ceny konkrétneho druhu výrobku predaného vyvážajúcim výrobcom, obvyklá hodnota sa musela vypočítať na základe nákladov daného výrobcu. V dôsledku toho bola v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia obvyklá hodnota vytvorená pripočítaním primeranej výšky výdavkov na predaj, všeobecných a administratívnych („PVA“) výdavkov a primeraného rozpätia zisku k výrobným nákladom na vyvážané druhy upraveným podľa potreby. Na tento účel Komisia preskúmala, či vzniknuté PVA výdavky a zisk realizovaný na domácom trhu predstavovali spoľahlivé údaje.
(57)
Skutočné domáce PVA výdavky sa považovali za spoľahlivé vtedy, keď sa celkový domáci objem predaja príslušnej spoločnosti mohol považovať za reprezentatívny v porovnaní s objemom vývozu do Spoločenstva. Domáce ziskové rozpätie bolo stanovené na základe domáceho predaja uvedených druhov výrobku, ktoré boli predané za bežných obchodných podmienok. Na tento účel sa použila metodika stanovená v odôvodneniach 45, 48, 52 a 53. V prípade jednej spoločnosti bolo možné použiť jej vlastné PVA výdavky a zisk, pretože splnila uvedené kritériá.
(58)
V prípade druhej spoločnosti, ktorá nemala dostatočný domáci predaj, bola obvyklá hodnota stanovená na základe článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. Zistilo sa, že nákladová štruktúra druhej spoločnosti, ktorej bol udelený RTH a ktorá mala reprezentatívny domáci predaj určitých druhov, bola natoľko odlišná, že v tomto prípade nevytvorila primeraný základ na stanovenie obvyklej hodnoty. Zistilo sa však, že náklady spoločnosti, ktorá nemala reprezentatívny domáci predaj, boli spoľahlivé a obvyklá hodnota bola vytvorená na základe údajov spoločnosti, keďže boli v súlade s nákladmi iných vývozcov alebo výrobcov toho istého výrobku v krajine pôvodu.
4. Vývozné ceny
(59)
Všetky vývozy vývozcov do Spoločenstva, ktorým bol udelený RTH alebo IR, sa uskutočnili buď prostredníctvom spriaznených dovozcov v Spoločenstve, spriaznených spoločností mimo Spoločenstva, alebo prostredníctvom spoločností, ktoré aj keď neboli spriaznené s vyvážajúcimi výrobcami, spolupracovali s nimi alebo dokonca mali s nimi výhradný obchodný styk. V prípadoch, keď sa vývoz uskutočnil prostredníctvom spriaznených spoločností, vývozné ceny sa vytvorili podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Vo všetkých prípadoch, keď bol príslušný výrobok vyvezený nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(60)
Úpravy sa vykonali v prípade všetkých nákladov, ktoré vznikli dovozcovi medzi dovozom a opätovným predajom, vrátane PVA výdavkov a primeraného ziskového rozpätia v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa skutočné ziskové rozpätie realizované spolupracujúcimi nespriaznenými dovozcami považovalo sa primeraný základ.
5. Porovnanie
(61)
Obvyklá hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe dodávky zo závodu a pri rovnakej úrovni obchodu. Aby sa zabezpečilo primerané porovnanie medzi obvyklou hodnotou a vývoznou cenou, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa zohľadnili rozdiely v činiteľoch, o ktorých sa tvrdilo a v prípade ktorých bolo dokázané, že majú vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť.
(62)
Na tomto základe boli stanovené tolerancie rozdielov v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a v pomocných nákladoch, v úverových, províznych a dovozných poplatkoch a v nákladoch vznikajúcich po predaji výrobku (záruka/garancia).
6. Dumpingové rozpätie
6.1. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený RTH/IR
(63)
V prípade dvoch spoločností, ktorým bol udelený RTH, sa vážený priemer obvyklej hodnoty každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny odpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako ustanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia.
(64)
V prípade štyroch spoločností, ktorým bol udelený individuálny režim, sa vážený priemer obvyklej hodnoty v prípade každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva, ktorý bol stanovený pre analogickú krajinu, porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny odpovedajúceho druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva, ako ustanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia.
(65)
Predbežné vážené priemery dumpingových rozpätí vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla sú:
-
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd
11,2 %,
-
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd
34,1 %,
-
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd
55,7 %,
-
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd
55,7 %,
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd
99,9 %,
-
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd
41,4 %.
6.2. Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
(66)
Na výpočet dumpingového rozpätia uplatňovaného v prípade všetkých ostatných vývozcov v ČĽR Komisia najprv stanovila úroveň spolupráce. Porovnal sa celkový dovoz príslušného výrobku pochádzajúceho z ČĽR, ktorý bol vypočítaný na základe údajov Eurostatu podľa metodológie stanovenej v odôvodnení 80, so skutočnými odpoveďami v dotazníku, ktoré poskytli vývozcovia v ČĽR. Na tomto základe sa stanovilo, že úroveň spolupráce bola nízka.
(67)
Keďže spolupráca bola na nízkej úrovni, dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných vývozcov v ČĽR bolo stanovené na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia vypočítaného pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, t. j. 99,9 % ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla. Zistilo sa však, že celoštátne dumpingové rozpätie je nad zvyškovým rozpätím ujmy.
C. UJMA
1. Výroba v Spoločenstve
(68)
V priebehu tohto prešetrovania sa zistilo, že magnéziové tehly vyrábali:
-
dvaja sťažujúci sa výrobcovia zo Spoločenstva a dvaja ďalší výrobcovia, ktorí počas prešetrovania plne spolupracovali s Komisiou (RHI, LWB, Refractarios Burceña S.L. a Ceramica Del Nalon S.A.),
-
jeden výrobca, ktorý v dotazníku poskytol podrobné odpovede, ale namietal proti konaniu (Refratechnik),
-
sedem ďalších výrobcov plus Assopiatrelle (Talianske združenie pre žiaruvzdorné materiály zastupujúce výrobu v objeme 64 000 ton), ktorí podporovali priemyselné odvetvie Spoločenstva, ale neposkytli podrobné odpovede na dotazník. Jeden ďalší výrobca predložil list, ale nevyjadril ani podporu konania, ani odpor proti konaniu.
2. Definícia priemyselného odvetvia Spoločenstva
2.1. Výrobcovia spriaznení s ČĽR a/alebo dovážajúci príslušný výrobok z ČĽR
(69)
Zistilo sa, že aj dvaja zo spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve dovážali príslušný výrobok z ČĽR: RHI a Refratechnik. Bolo preto preskúmané, či by tieto spoločnosti mali byť vylúčené z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
2.1.1. Spoločnosť RHI
(70)
RHI vyrába príslušný výrobok v Spoločenstve, ale ho aj dováža zo spriazneného spoločného podniku v ČĽR: RHI Liaoning. Zistilo sa, že počas OP bola prevažná väčšina výrobkov spoločnosti RHI predaných na trhu Spoločenstva vyrobená v Spoločenstve, a len malá časť bola vyrobená v ČĽR. Tento podiel je nízky, pretože výroba spoločnosti RHI v ČĽR je zameraná najmä na rýchlo rastúci ázijský trh. RHI je tiež najväčším výrobcom v Spoločenstve a jeho riaditeľstvo, výskumno-vývojové stredisko a najväčšie výrobné prevádzky sa všetky nachádzajú v Spoločenstve. Zistilo sa teda, že pokiaľ ide o príslušný výrobok, hlavná podnikateľská činnosť je sústredená v Spoločenstve.
(71)
Ďalej sa skúmal vplyv dovozu na celkový predaj spoločnosti v Spoločenstve. Zistilo sa, že z hľadiska ziskovosti spoločnosť RHI nevyužívala podstatné výhody vyplývajúce z ďalšieho predaja dovozu. K tomuto záveru sa dospelo na základe porovnania miery ziskovosti jednotlivých spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve.
(72)
Vzhľadom na nízky podiel dovozu a žiadne podstatné výhody z takéhoto dovozu, ktoré by mali vplyv na ziskovosť, sa stanovilo, že táto spoločnosť nebola chránená pred negatívnymi dôsledkami poškodzujúceho dumpingu. Komisia sa preto domnieva, že vylúčenie spoločnosti RHI z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva by nebolo opodstatnené.
2.1.2. Spoločnosť Refratechnik
(73)
Spoločnosť Refratechnik vyrába príslušný výrobok v Spoločenstve a dováža ho aj od výrobcov v ČĽR. Zistilo sa, že počas OP bola takmer polovica výrobkov spoločnosti Refratechnik predaných na trhu Spoločenstva vyrobená v ČĽR. Zistilo sa tiež, že väčšia časť rozšírenia jej podnikateľskej činnosti sa uskutočňuje prostredníctvom zvýšeného dovozu z ČĽR. Uvažovalo sa preto, že hlavná podnikateľská činnosť spoločnosti Refratechnik sa nachádza nielen v Spoločenstve, ale aj v ČĽR.
(74)
Ďalej sa skúmal vplyv dovozu na celkový predaj spoločnosti v Spoločenstve. Zistilo sa, že spoločnosť Refratechnik, na rozdiel od spoločnosti RHI, výrazne využívala výhody vyplývajúce z ďalšieho predaja dovozu.
(75)
Vzhľadom na vysoký podiel dovozu v porovnaní s celkovým objemom predaja v Spoločenstve, na skutočnosť, že sa zdá, že hlavná časť podnikateľskej činnosti sa postupne presúva do ČĽR, a na skutočnosť, že spoločnosť Refratechnik jasne využívala výhody vyplývajúce z dumpingových dovozov, sa Komisia domnieva, že spoločnosť Refratechnik by mala byť vylúčená z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia a bude sa pokladať za „ďalšieho podnikateľa na trhu“.
2.2. Priemyselné odvetvie Spoločenstva
(76)
Výroba štyroch výrobcov zo Spoločenstva, ktorí plne spolupracovali počas prešetrovania, vrátane spoločnosti RHI a bez spoločnosti Refratechnik, predstavovala 233 732 ton počas obdobia prešetrovania. To je 53 % celkovej výroby v Spoločenstve, a preto tieto spoločnosti predstavujú priemyselné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
(77)
Prešetrovanie stanovilo, že v rámci priemyselného odvetvia vyrábajúceho magnéziové tehly neexistuje používanie príslušného výrobku na vlastnú potrebu. Niektoré oceliarske spoločnosti však vyrobili magnéziové tehly na vlastné použitie. Tento objem bol malý v porovnaní s objemami, ktoré vyrobili výrobcovia žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve. Keďže táto výroba je určená na použitie v rámci oceliarskeho priemyslu a žiadna z oceliarskych spoločností nespolupracovala ako výrobca magnéziových tehál (hoci mnohým z nich boli doručené dotazníky), zdá sa, že táto časť výroby nemá významný vplyv na priemyselné odvetvie Spoločenstva.
(78)
Keďže priemyselné odvetvie Spoločenstva tvorili štyri spoločnosti, dve z nich predstavovali asi 2 % vyrobeného objemu, údaje o priemyselnom odvetví Spoločenstva boli indexované z dôvodov utajenia.
3. Spotreba v Spoločenstve
(79)
Spotreba bola stanovená na základe štandardných odhadov priemyslu, ktoré poskytlo priemyselné odvetvie Spoločenstva podľa obvyklej praxe priemyselného odvetvia. Tieto údaje boli vypočítané na základe správ o výrobe ocele [zdroj - Medzinárodný ústav pre železo a oceľ (IISI), rozdelené podľa známeho priemerného používania príslušného výrobku na tonu vyrobenej ocele].
(80)
Ako zdroj údajov o dovozoch sa použili informácie Eurostatu týkajúce sa objemu dovozu podľa príslušných kódov KN (6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 a 6903 90 20). Odpočty od týchto údajov boli vykonané s cieľom vylúčiť výrobky, ktoré jasne neboli príslušným výrobkom na základe svojej ceny. Tento objem očistený od odpočtov (ktoré v prípade všetkých krajín predstavovali 73 291 ton a v prípade ČĽR 59 831 ton) sa porovnal s dovozným objemom, ktorý oznámili čínski spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia (asi 42 000 ton). Vzhľadom na skutočnosť, že i) asi 13 500 ton sa doviezlo z iných krajín ako ČĽR; ii) údaje od dovozcov a spotrebiteľov zo Spoločenstva ukázali, že výrobky sa doviezli od nespolupracujúcich vývozcov v ČĽR; a iii) mnohým ďalším vyvážajúcim výrobcom v ČĽR bol doručený dotazník, ale nespolupracovali, údaj z Eurostatu sa považoval za presné zhodnotenie objemu dovozov. Okrem toho čínsky tlačový zdroj zaoberajúci sa obchodnou problematikou (China Metallurgical News zo 4. januára 2004) oznámil, že v roku 2003 sa do Európy vyviezlo 80 000 ton, čo tiež naznačuje, že uvedený údaj Eurostatu pre OP (59 831) nie je v žiadnom prípade neprimeraný.
(81)
Údaje o predaji priemyselného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva boli získané z overených odpovedí, ktoré v dotazníku uviedli piati spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva (vrátane spoločnosti Refratechnik). Za zostatok (t. j. spotreba mínus dovozy mínus objemy predaja priemyselného odvetvia Spoločenstva) sa považovali objemy predaja nespolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve.
(82)
Táto spotreba uvedená v tabuľke ukazuje, že dopyt po príslušnom výrobku v Spoločenstve bol počas skúmaného obdobia stabilný.
2001
2002
2003
OP
Spotreba v Spoločenstve
399 563
397 203
401 499
400 638
Index 2001 = 100
100
99
100
100
4. Dovoz z príslušnej krajiny do Spoločenstva
4.1. Podiel príslušného dovozu na trhu
(83)
Vývoj dovozu z príslušnej krajiny v objeme a podiele na trhu bol takýto:
Dovozné objemy
2001
2002
2003
OP
ČĽR
23 980
44 542
54 181
59 831
Index 2001 = 100
100
186
226
250
Podiel dovozu na trhu
2001
2002
2003
OP
ČĽR
6,0 %
11,2 %
13,5 %
14,9 %
(84)
Kým spotreba magnéziových tehál zostala počas sledovaného obdobia stabilná, dovoz z príslušnej krajiny vzrástol za rovnaké obdobie o asi 150 %. V dôsledku toho sa podiel ČĽR na trhu počas skúmaného obdobia viac než zdvojnásobil zo 6,0 % na 14,9 %.
4.2. Dovozné ceny a predaj za nižšie ceny
(85)
Táto tabuľka ukazuje vývoj priemerných dovozných cien z ČĽR. Počas skúmaného obdobia ceny klesli o 22 %.
(86)
Porovnanie predajných cien na trhu Spoločenstva počas OP sa vykonalo porovnaním cien priemyselného odvetvia Spoločenstva s cenami vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine. Toto porovnanie sa vykonalo po odpočítaní rabatov a zliav. Ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva boli upravené na základe cien dodávok zo závodu a dovoznými cenami boli ceny CIF (náklady, poistenie, doprava) na hranici Spoločenstva.
(87)
Porovnanie ukázalo, že počas OP boli dovozy príslušného výrobku predané v Spoločenstve za ceny, ktoré boli o 16,6 % nižšie, ako ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva, keď boli vyjadrené ako percento ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva. Z tejto úrovne predaja za nižšie ceny a vývoja cien priemyselného odvetvia Spoločenstva, ktorý je vysvetlený ďalej v texte, je jasné, že už došlo k podstatnému poklesu ceny.
5. Stav priemyselného odvetvia Spoločenstva
(88)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingových dovozov na priemyselné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo zhodnotenie všetkých hospodárskych činiteľov a ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav priemyselného odvetvia od roku 2001 (základný rok) do OP.
(89)
Údaje o priemyselnom odvetví Spoločenstva uvedené ďalej v texte predstavujú združené informácie o štyroch spolupracujúcich výrobcoch zo Spoločenstva.
5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(90)
Vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity je takýto:
Indexy 2001 = 100
2001
2002
2003
OP
Výroba (v tonách)
100
88
89
91
Výrobná kapacita (v tonách)
100
90
84
84
Využitie kapacity (%)
100
98
106
108
(91)
Ako ukazuje táto tabuľka, výroba počas skúmaného obdobia poklesla o 9 %. Výrobná kapacita sa znížila o 16 % s cieľom znížiť náklady, čo viedlo k 8-percentnému zvýšeniu využitia kapacity.
5.2. Zásoby
(92)
Nasledujúce údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.
2001
2002
2003
OP
Zásoby (v tonách)
Index 2001 = 100
100
109
105
108
(93)
Počas skúmaného obdobia zásoby vzrástli o 8 %. Je potrebné uviesť, že priemyselné odvetvie Spoločenstva obvykle vyrába príslušný výrobok na základe objednávky. V dôsledku toho bolo zistené, že úroveň zásob priemyselného odvetvia Spoločenstva nie je významným ukazovateľom na posúdenie stavu priemyselného odvetvia Spoločenstva.
5.3. Objem predaja, podiely na trhu, rast a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve
(94)
Nasledujúce údaje predstavujú predaj priemyselného odvetvia Spoločenstva nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.
Indexy 2001 = 100
2001
2002
2003
OP
Objem predaja (v tonách)
100
97
99
100
Podiel na trhu
100
97
98
100
Priemerné predajné ceny (EUR/t)
100
98
89
89
(95)
Objemy predaja priemyselného odvetvia Spoločenstva a podiel na trhu boli počas sledovaného obdobia stabilné. To však bolo dosiahnuté iba na úkor zníženia priemerných predajných cien o 11 % v dôsledku preniknutia dumpingových dovozov na trh Spoločenstva.
(96)
Taktiež je potrebné poznamenať, že tento pokles priemerných cien o 11 % je v porovnaní s poklesom cien v hlavných segmentoch výrobkov podhodnotený. Príslušný výrobok sa používa v oceliarskom priemysle na výmurovku troch hlavných druhov zariadení; lejacích paniev, konvertorov a elektrických oblúkových pecí. Spočiatku sa čínske dovozy využívali najmä v segmente tehál s nízkou cenou, ktoré boli určené na lejacie panvy. Počas skúmaného obdobia však došlo k prenikaniu do segmentu konvertorov a do segmentu elektrických oblúkových pecí. Je potrebné maximálne zvýšiť využívanie konvertorov a elektrických oblúkových pecí, čo vyžaduje viac vysokokvalitných a drahých tehál na zvýšenie počtu tavieb pred výmenou výmurovky. Analýza charakteru predaja počas skúmaného obdobia ukázala, že priemyselné odvetvie Spoločenstva prešlo viac k nižšiemu objemu, ale do segmentov vyššej ceny, aby sa ubránilo pred tlakom čínskych dovozov. Majúc na pamäti tieto skutočnosti je jasné, že priemerné ceny niektorých jednotlivých druhov výrobku poklesli o viac ako 11 %. Napr. priemerná cena najväčšej skupiny tehál (obsahujúcich 9 % zvyškového uhlíka a taveného magnézia) poklesla počas skúmaného obdobia o 19 %.
(97)
Keďže priemyselné odvetvie Spoločenstva muselo čeliť narastajúcim dovozom, nemohlo rásť napriek zníženiu svojich priemerných cien. Naopak, bolo donútené znížiť výrobnú kapacitu a počet pracovných síl.
5.4. Ziskovosť
(98)
Uvedená ziskovosť je výnos z obratu (RoT) v zmysle predaja na trhu Spoločenstva.
2001
2002
2003
OP
Ziskovosť z predaja na trhu Spoločenstva (RoT)
100
76
26
45
(99)
V období od roku 2001 do roku 2003 ziskovosť výrazne poklesla v dôsledku znížených cien a nárastu dumpingových dovozov z ČĽR v uvedenom období. Ziskovosť sa mierne zlepšila v OP, čo sa dosiahlo najmä znížením nákladov. Ďalej, hoci úroveň zisku počas OP bola nad zlomovým bodom, bola výrazne pod úrovňou, ktorá by sa mohla očakávať v prípade tohto typu priemyselného odvetvia v prípade, že by neexistovali dumpingové dovozy. Ako je vidno v roku 2001, keď dumpingové dovozy mali pomerne nízky podiel na trhu, úroveň zisku, ktorá sa mohla očakávať, by bola oveľa vyššia.
5.5. Návratnosť investícií, peňažný tok, investície a schopnosť zvyšovať kapitál
(100)
Trendy v oblasti návratnosti investícií, peňažného toku a investícií sú uvedené v tejto tabuľke.
Indexy 2001 = 100
2001
2002
2003
OP
Návratnosť investícií
100
85
50
52
Peňažný tok
100
81
55
60
Investície
100
75
131
134
(101)
Je potrebné uviesť, že údaje o trende v oblasti návratnosti investícií vyjadrujú v značnej miere už uvedené údaje o ziskovosti (výnos z obratu). Peňažný tok tiež ukazuje približne rovnaký trend, konkrétne pokles v období rokov 2001 až 2003 a mierne zlepšenie v OP. Klesajúca návratnosť investícií a peňažný tok sú dôsledkom toho, že priemerné predajné ceny klesali rýchlejšie ako priemerné náklady na predaný výrobok.
(102)
Priemyselné odvetvie Spoločenstva zvýšilo svoje investície. Išlo skôr o investície určené na nahradenie výrobných a strojových zariadení, než o investície do nových výrobných zariadení.
(103)
Schopnosť priemyselného odvetvia Spoločenstva zvyšovať kapitál, buď od vonkajších poskytovateľov financií alebo materských spoločností, však nebola vážne ovplyvnená počas sledovaného obdobia, pretože spoločnosti patria do väčších skupín. Schopnosť zvýšiť kapitál je teda posudzovaná hlavne na základe sily skupiny, a nie nutne na základe zásluh príslušného podnikateľského sektora. Preto sa zdá, že tento faktor nie je pre toto prešetrovanie významný.
5.6. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(104)
Ako je vidno, priemyselné odvetvie Spoločenstva znížilo počet svojich zamestnancov v období od roku 2001 do OP. Zvýšenie v období od roku 2003 do OP možno vysvetliť zvýšenou výrobou. Počas daného obdobia bola produktivita prevažne stabilná.
(105)
V roku 2002 mzdy výrazne poklesli, ale zostali stabilné až do OP. Bol to dôsledok programu reštrukturalizácie v uvedenom roku, ako vyplýva z už uvedených trendov výroby a zamestnanosti.
5.7. Veľkosť skutočného rozpätia dumpingu
(106)
Dumpingové rozpätia sú uvedené v časti venovanej dumpingu. Tieto stanovené rozpätia sú jasne nad de minimis. Ďalej, vzhľadom na objem a cenu dumpingových dovozov, sa vplyv skutočného rozpätia dumpingu nemôže považovať za zanedbateľný.
5.8. Vplyvy minulého dumpingu alebo subvencovania
(107)
Priemyselné odvetvie Spoločenstva sa nezotavuje s vplyvov minulého dumpingu, ani subvencovania, keďže sa predtým neuskutočnili žiadne takéto prešetrovania.
5.9. Záver o ujme
(108)
Je potrebné pripomenúť, že kým objemy predaja a podiel na trhu Spoločenstva boli pomerne stabilné, priemyselné odvetvie Spoločenstva trpelo v sledovanom období poklesom priemerných cien o 11 % napriek rozvinutiu sortimentu výrobkov smerom k cenovo vyšším druhom výrobkov. Napriek zníženiu nákladov sa úroveň zisku výrazne znížila, čo malo za následok, že zisk v OP bol 55 % pod úrovňou v roku 2001, a bol podstatne pod úrovňou zisku, ktorá by sa mohla očakávať, keby neexistovali dumpingové dovozy.
(109)
Úpadok priemyselného odvetvia Spoločenstva počas sledovaného obdobia potvrdzuje aj znížená výroba a výrobná kapacita, pokles miezd a zamestnanosti, návratnosť investícií, peňažný tok a nedostatok rastu napriek zníženiu priemerných cien o 11 %.
(110)
Uvedený negatívny vývoj nastal v čase pomerne stabilnej produktivity, zvýšených investícií a zlepšeného využitia kapacity. Vývoj v oblasti zásob a schopnosť zvyšovať kapitál sa nepovažovali za významné faktory z už vysvetlených dôvodov.
(111)
Po zohľadnení všetkých týchto ukazovateľov sa predbežne dospelo k záveru, že priemyselné odvetvie Spoločenstva utrpelo počas OP závažnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia.
D. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Úvodná poznámka
(112)
Komisia tiež skúmala, či existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Okrem dumpingových dovozov boli preskúmané aj iné známe faktory, ktoré mohli súčasne poškodiť priemyselné odvetvie Spoločenstva, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripísala dumpingovým dovozom.
2. Vplyv dovozu z ČĽR
(113)
Je potrebné pripomenúť, že objem dovozu z ČĽR vzrástol asi o 150 % a jeho podiel na trhu vzrástol počas sledovaného obdobia o 118 %. Okrem toho už bolo vysvetlené v odôvodnení 85, že dovozné ceny z ČĽR poklesli o 22 % a že došlo k predaju za výrazne nižšie ceny (pozri odôvodnenie 87). Priemyselné odvetvie Spoločenstva reagovalo na tieto dovozy zachovaním svojho objemu predaja (aby nedošlo k ohrozeniu úspor z rozsahu), ale muselo výrazne znížiť svoje ceny. Tento pokles cien viedol okrem iného k 55-percentnému poklesu ziskovosti. Táto ziskovosť je výrazne pod úrovňou očakávanou od tohto typu priemyselného odvetvia a už sa nedá viac udržať.
3. Vplyv na dovoz z tretích krajín
(114)
Je veľmi nepravdepodobné, že dovoz pochádzajúci z iných tretích krajín, než z Čínskej ľudovej republiky, z Kórejskej republiky alebo Brazílie, by mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Podiel nečínskeho dovozu na trhu v OP predstavoval iba asi 3 %. Okrem toho priemerné ceny dovozov z Kórejskej republiky a Brazílie (t. j. krajiny, z ktorých pochádzajú najväčšie objemy nečínskych dovozov), boli v prípade Kórejskej republiky o 25 % a v prípade Brazílie o 47 % vyššie, ako ceny dovozov pochádzajúcich z ČĽR. Z ich podielu na trhu a pomerne vysokých cenových úrovní je preto možné usudzovať, že tieto krajiny prispeli k utrpenej ujme vo veľmi malej miere, ak vôbec v nejakej.
4. Vplyv hospodárskej súťaže medzi výrobcami v Spoločenstve a nevyužitej kapacity
(115)
Niektoré zúčastnené strany tvrdili, že nevyužitá kapacita v rámci priemyslu žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve prinútila priemyselné odvetvie Spoločenstva konkurovať znížením cien na poškodzujúcu úroveň. Úrovne využitia kapacity, zistené prešetrovaním počas skúmaného obdobia a v indexovanej podobe uvedené v odôvodnení 90 však nepodporili toto tvrdenie. Preukázali skôr, že úrovne kapacity sú podobné úrovniam oceliarskeho priemyslu a úrovniam iných podobných priemyselných odvetví. Keďže je však jasné, že kapacity sa znížili a ceny poklesli, išlo najmä o reakciu na zvýšené dumpingové dovozy z ČĽR. Komisia tiež poznamenáva, že hlavná reštrukturalizácia priemyslu žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve už prebehla koncom 90-tych rokov.
5. Vplyv vývoja v rámci oceliarskeho priemyslu
(116)
Tvrdilo sa, že technický pokrok, ktorého výsledkom sú tehly s dlhšou životnosťou a účinnejší proces výroby ocele, spôsobil ujmu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Počas prešetrovania rôzni výrobcovia ocele zdôrazňovali, že vďaka technickému pokroku spotreba magnéziových tehál na tonu vyrobenej ocele poklesla.
2001
2002
2003
OP
Výroba ocele v EÚ 25 (v kilotonách)
180 531
180 758
183 441
185 197
Spotreba magnéziových tehál v EÚ 25 (v tonách)
399 563
397 203
401 499
400 638
Využitie tehál vo výrobe ocele (v tonách na kilotonu)
2,21
2,20
2,19
2,16
Táto tabuľka ukazuje, že podiel magnéziových tehál používaných vo výrobe ocele predstavuje iba asi 2 %. Pokles tejto malej hodnoty by nevysvetlil zníženie predajných cien a ziskovosti, ako bolo vysvetlené v oddiele o ujme. Komisia sa preto domnieva, že účinok lepšej technickej kvality tehál nemohol byť významnou príčinou ujmy, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva.
(117)
Počas prešetrovania sa zistilo, že niektorí výrobcovia ocele si naďalej vyrábajú určité magnéziové tehly. Nezistil sa však žiadny náznak toho, že sa takáto prax počas sledovaného obdobia rozšírila. Ďalej, keďže žiadna oceliarska spoločnosť nespolupracovala ako výrobca magnéziových tehál, bolo jasné, že tento sektor výroby nemal žiaden vplyv na hospodársky stav priemyselného odvetvia Spoločenstva.
6. Vplyv zmeny kurzu mien
(118)
Ďalším činiteľom, o ktorom sa tvrdilo, že spôsobil ujmu, je výmenný kurz dolára voči euru. Ide o potenciálne dôležitý činiteľ, keďže čínska mena renminbi je už mnoho rokov naviazaná na dolár a tvrdí sa, že výkyvy v sadzbách dolár/euro spôsobili, že sa vývoz do Spoločenstva stal pre čínskych výrobcov atraktívnejší.
(119)
Pokles dolára v porovnaní s eurom však nebol vždy spojený s nárastom dovozu. Pokles výmenného kurzu začal v júni 2002, zatiaľ čo dovoz začal významne narastať v roku 2001. Ďalej, je potrebné uviesť, že sadzby za dopravu z ČĽR do Spoločenstva sa v sledovanom období výrazne zvýšili. Ak dovoz z ČĽR rástol jednoducho v dôsledku toho, že výkyvy výmenného kurzu vytvorili lepšie trhové podmienky, potom by sa mohlo tiež očakávať, že dovoz by poklesol, alebo by sa prinajmenšom stabilizoval, ak by takéto menové výkyvy boli kompenzované zvýšenými dopravnými sadzbami. Hoci k tejto kompenzácii naozaj došlo (v posledných 15 mesiacoch sledovaného obdobia sa dopravné sadzby zvýšili o asi 25 % (zdroj P&O Nedlloyd), dovoz napriek tomu naďalej rástol.
(120)
Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že vplyv zmeny kurzu mien mohol len ťažko prispieť k ujme, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva.
7. Vplyv dovozu priemyselného odvetvia Spoločenstva do Spoločenstva
(121)
Niektoré zúčastnené strany tiež tvrdili, že ujmu si spôsobilo priemyselné odvetvie Spoločenstva samo, pretože dovážalo príslušný výrobok aj z ČĽR. Je potrebné pripomenúť, že spoločnosť RHI, ktorá je zahrnutá do priemyselného odvetvia Spoločenstva, doviezla počas OP 5 % zo svojho celkového objemu predaja v Spoločenstve. Podiel dovozu a cenový rozdiel v prípade tohto dovozu však boli v porovnaní s predajom v Spoločenstve pomerne malé a nemohli mať významný vplyv na trh.
8. Vplyv vývozu priemyselného odvetvia Spoločenstva
(122)
Počas OP asi 27 % objemu výroby priemyselného odvetvia Spoločenstva bolo vyvezených mimo Spoločenstva. Objem vývozu poklesol počas tohto obdobia iba mierne. Ziskovosť týchto vývozov však bola vyššia ako predaj na trhu Spoločenstva a nedá sa povedať, že by mala negatívny vplyv na ujmu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva.
9. Záver o príčinných súvislostiach
(123)
Je potrebné pripomenúť, že v tomto prípade je ujmou najmä pokles ceny spôsobujúci zníženie ziskovosti. Majúc na pamäti, že rýchlo narastajúci dovoz z ČĽR značne znížil ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva, neexistuje žiadny náznak toho, že uvedené ďalšie faktory mohli byť významnou príčinou závažnej ujmy, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. V priebehu prešetrovania neboli zistené žiadne iné faktory, ktoré by mohli spôsobiť závažnú ujmu.
(124)
Na základe opísanej analýzy vplyvov všetkých známych faktorov na stav priemyselného odvetvia Spoločenstva sa dospelo k predbežnému záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z ČĽR a závažnou ujmou, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva.
E. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
1. Všeobecné úvahy
(125)
Komisia skúmala, či existujú presvedčivé dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že by nebolo v záujme Spoločenstva zaviesť antidumpingové clá na dovoz z príslušnej krajiny. Komisia zaslala dotazníky dovozcom, priemyselným spotrebiteľom a dodávateľom. Odpovede na dotazník boli doručené od 14 spotrebiteľov, piatich dodávateľov a troch nespriaznených dovozcov.
(126)
Na základe informácií získaných od spolupracujúcich strán sa dospelo k týmto záverom.
2. Záujem priemyselného odvetvia Spoločenstva
(127)
Je potrebné pripomenúť, že priemyselné odvetvie Spoločenstva tvorili štyria výrobcovia zamestnávajúci asi 800 pracovníkov vo výrobe a predaji príslušného výrobku. Je potrebné tiež pripomenúť, že uvedené hospodárske ukazovatele priemyselného odvetvia Spoločenstva poukázali na zhoršujúce sa finančné výsledky počas sledovaného obdobia. Napriek miernemu zlepšeniu počas OP priemyselné odvetvie Spoločenstva nemohlo dosiahnuť uspokojivý finančný stav v dôsledku dovozov z ČĽR.
(128)
Ak by sa nezaviedli opatrenia, je jasné, že stále viac výrobných prevádzok v Spoločenstve sa bude zatvárať a že oceliarske spoločnosti budú stále viac nútené spoliehať sa na čínsku výrobu. V súčasnosti je na svete málo výrobných závodov a prevažná väčšina surovín (najmä oxid horečnatý) sa nachádza v ČĽR. V iných tretích krajinách preto neexistujú žiadne veľké zdroje dodávok. Na druhej strane by na základe už uvedených skutočností priemyselné odvetvie Spoločenstva jasne ťažilo z prijatia antidumpingových opatrení.
(129)
Predbežne sa preto dospelo k záveru, že antidumpingové opatrenia by boli v záujme priemyselného odvetvia Spoločenstva.
3. Záujem nespriaznených dovozcov
(130)
Štyri spoločnosti vyplnili dotazník za nespriaznených dovozcov, hoci iba dvaja z nich dovážali príslušný výrobok počas OP. Spolupracujúci dovozcovia namietali proti zavedeniu opatrení a tvrdili, že v Spoločenstve je len niekoľko veľkých výrobcov žiaruvzdorných materiálov a že dovoz čínskych tehál posilňuje hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva. Ak by sa zaviedli opatrenia a zvýšili ceny, čínske spoločnosti by mohli znížiť predaj do Spoločenstva a dovozcovia by utrpeli straty v dôsledku zníženého obchodu a zníženej ziskovosti.
(131)
Jeden dovozca namietal, že možno bude musieť zatvoriť svoju firmu, ktorá zamestnáva 8 pracovníkov, keďže príslušný výrobok má hlavný podiel na jeho podnikateľskej činnosti. Účelom antidumpingových opatrení však nie je ani zakázať dovoz, ani brániť činnosti dovozcov v Spoločenstve. Pokiaľ navrhované opatrenia ovplyvňujú iba relatívne malú časť z celkových nákladov oceliarskeho priemyselného odvetvia Spoločenstva a pokiaľ existujú obchodné vzťahy medzi čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a užívateľmi Spoločenstva, založené na osobitných technických požiadavkách, je pravdepodobné, že tradičná podnikateľská činnosť dovozcov bude pokračovať, aj keď sa zavedú antidumpingové opatrenia proti dumpingovým dovozom.
(132)
Ďalej sa zistilo, že druhý dovozca by nemohol trpieť závažnými dôsledkami, ak by sa zaviedli opatrenia, keďže príslušný výrobok tvorí oveľa menej ako 1 % celkového obratu spoločnosti.
4. Záujem dodávateľov
(133)
Dodávatelia, ktorí spolupracovali počas prešetrovania, podporovali konanie. Dve spoločnosti, ktoré dodávajú priemyselnému odvetviu Spoločenstva hlavnú surovinu na výrobu magnéziových tehál - vypálený magnezit - tvrdili, že už pred niekoľkými rokmi museli prestať dodávať priemyslu žiaruvzdorných materiálov surovinu, pretože čínska surovina a neskôr aj čínske magnéziové tehly vstúpili na trh.
5. Záujem spotrebiteľov
5.1. Úvodná poznámka
(134)
14 spotrebiteľských spoločností, t. j. výrobcovia ocele, poskytli v dotazníku odpovede a ďalší výrobca a Wirtschaftsvereinigung Stahl (Nemecké oceliarske združenie) predložili tvrdenia. Jeden ďalší spotrebiteľ vyjadril podporu sťažnosti priemyselného odvetvia Spoločenstva, ale všetky ostatné oceliarske spoločnosti sa postavili proti zavedeniu antidumpingových opatrení. Spotrebiteľské spoločnosti zastupovali celkovo asi 38 % spotreby magnéziových tehál v Spoločenstve.
5.2. Vysoko citlivý výrobok
(135)
Žiaruvzdorné materiály predstavujú strategicky veľmi dôležitý materiál pre oceliarsky priemysel. Všetka oceľ, ktorú tento priemysel vyrába, prechádza cez konvertory, pece a lejacie panvy, ktoré sú vymurované magnéziovými tehlami. Poruchy žiaruvzdorného materiálu by preto mohli mať závažný vplyv v dôsledku prerušenia výroby, opráv a na bezpečnosť. Vysoká kvalita, t. j. dlhotrvácne tehly, a dobrá technická podpora sú preto pre tento druh výrobku veľmi dôležitým činiteľom. Z dôvodu týchto vysoko technických požiadaviek si vybudovanie dodávateľského vzťahu vyžaduje veľmi dlhý čas, vysoké investície a výskum. Prechod od jedného čínskeho výrobcu k inému výrobcovi by bol tiež veľmi ťažký. Výrobcovia ocele tvrdia, že s čínskymi výrobcami a ich dovozcami do Spoločenstva dosiahli v ostatných dvoch rokoch dobrý pokrok, najmä preto, že sa zlepšila účinnosť a realizovali sa inovácie.
(136)
Oponujúce spoločnosti majú preto obavy, že by vzniklo vážne riziko nedostatku vysokokvalitných tehál s primeranou technickou podporou. Majú obavy z toho, že ak by sa zaviedli opatrenia, čínski výrobcovia by opustili trh Spoločenstva. Okrem toho hlavné zásoby magnezitu, ktorý predstavuje hlavnú surovinu na výrobu magnéziových tehál, sa nachádzajú v ČĽR. Oceliarsky priemysel sa preto obáva, že jeho vzťahy s čínskymi dodávateľmi surovín by sa mohli narušiť.
(137)
Ako už bolo uvedené, účelom antidumpingových opatrení nie je ani zakázať dovoz, ani obmedzovať činnosti výrobcov ocele. Nepoškodzujúce dovozy by teda mohli naďalej vstupovať na trh Spoločenstva. Vzťahy vybudované s čínskymi vývozcami by preto mohli pokračovať, dokonca aj vtedy, ak sa zavedú antidumpingové opatrenia proti dumpingovým dovozom. Táto skutočnosť sa potvrdzuje tým, že príslušný výrobok predstavuje iba nevýznamnú časť celkových výrobných nákladov výrobcov ocele, takže vplyv opatrení na náklady spotrebiteľov je zanedbateľný (pozri odôvodnenie 143).
(138)
Je tiež potrebné zdôrazniť, že príslušný výrobok má pre oceliarsky priemysel strategický význam. V prípade nezavedenia opatrení existuje z dlhodobého hľadiska riziko presunutia výroby príslušného výrobku do ČĽR. Vzhľadom na nedostatok dôležitých výrobcov v iných tretích krajinách je jasné, že takéto spoliehanie sa na čínske dovozy nie je pre oceliarsky priemysel realizovateľným scenárom.
(139)
Ďalej, v prípade výrobcov ocele, ktorí si sami vyrábajú magnéziové tehly, neexistuje žiadny opodstatnený dôkaz o možnom vplyve na prístup k surovinám.
5.3. Štruktúra trhu
(140)
Zástupcovia spotrebiteľského priemyslu tvrdili, že opatrenia by posilnili štruktúru trhu, ktorá pozostáva z malého počtu dôležitých výrobcov. Spotrebitelia tvrdili, že nedostatok hospodárskej súťaže vznikol v dôsledku fúzií a akvizícií v priemysle žiaruvzdorných materiálov v 90-tych rokoch.
(141)
Najväčší výrobca na trhu Spoločenstva mal v OP asi 30-percentný podiel na trhu a je nepravdepodobné, že by bol dosť veľký na to, aby ovládol trh a dominoval v ňom. Túto úvahu podporuje skutočnosť, že dovoz z ČĽR dokázal narušiť jeho podiel na trhu. Ako už bolo naznačené, tento dovoz bude podľa všetkého pokračovať aj po zavedení opatrení. Ďalej, v Spoločenstve vyrába magnéziové tehly mnoho malých spoločností, vrátane niektorých oceliarskych spoločností, a počas prešetrovania nebol predložený žiaden dôkaz o tom, ako veľkí hráči na trhu Spoločenstva ovládli trh v rozsahu, ktorý bol uvádzaný. Keďže neexistuje žiadny dôkaz o protikonkurenčnom správaní, tvrdenie zostáva nepodložené a neopodstatnené.
5.4. Zvýšené náklady
(142)
Zástupcovia oceliarskeho priemyslu tiež tvrdili, že antidumpingové clo na dovoz magnéziových tehál by spôsobilo ďalšie náklady na oceliarskom trhu, ktorý je vysoko citlivý na ceny, najmä pokiaľ ide o konkurenciu zo strany výrobcov ocele mimo Spoločenstva. Antidumpingové clo by preto malo vplyv na konkurencieschopnosť oceliarskeho priemyslu, najmä keď tlak na dopyt po iných surovinách na oceliarske výrobky je tiež veľmi vysoký.
(143)
Odpovede na dotazník, predložené predstaviteľmi spotrebiteľského priemyslu, však ukazujú, že náklady na magnéziové tehly predstavujú oveľa menej ako 1 % celkových nákladov. Navrhované antidumpingové clá by preto mali iba minimálny vplyv na celkové náklady v procese výroby ocele. Ďalej, nedávny vývoj v oceliarskom priemysle jasne poukazuje na značne zlepšené predajné ceny a ziskovosť, čo znamená, že význam magnéziových tehál sa v celkovom obrate predaja ďalej znižuje.
5.5. Záver o záujme spotrebiteľov
(144)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti nie je pravdepodobné, že by antidumpingové opatrenia viedli k nedostatku dodávok alebo k nekonkurenčnej situácii na trhu Spoločenstva, najmä preto, že je stále pravdepodobné, že čínske magnéziové tehly si udržia súčasný podiel na trhu. Pokiaľ ide o zvýšenie nákladov, zistilo sa, že by bolo iba minimálne a nemalo by závažný vplyv na konkurencieschopnosť oceliarskeho priemyslu. Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že záujem spotrebiteľov nie je taký, aby zamedzil zavedeniu opatrení.
6. Záver o záujme Spoločenstva
(145)
Zavedenie opatrení na dovoz magnéziových tehál pochádzajúcich z príslušných krajín by bolo nepochybne v záujme priemyselného odvetvia Spoločenstva. Pokiaľ ide o dovozcov/obchodníkov aj spotrebiteľské priemyselné odvetvia, očakáva sa, že vplyv na ceny magnéziových tehál bude iba minimálny. Naopak strata podielu na trhu, zníženie cien a strata ziskovosti, ktoré utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva, majú nepochybne väčší význam.
(146)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že neexistujú presvedčivé dôvody na nezavedenie antidumpingového cla na dovoz magnéziových tehál pochádzajúcich z ČĽR.
F. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň vylúčenia ujmy
(147)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu a záujem Spoločenstva, je potrebné zaviesť opatrenia, ktoré by zabránili ďalšej ujme, ktorú spôsobujú priemyselnému odvetviu Spoločenstva dumpingové dovozy.
(148)
Je potrebné zaviesť opatrenia na dostatočnej úrovni, ktorá by vylúčila ujmu, ktorú spôsobujú tieto dovozy, bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa uvažovalo, že opatrenia by mali umožniť priemyselnému odvetviu Spoločenstva pokryť výrobné náklady a získať celkovo taký zisk pred zdanením, ktorý by priemyselné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v sektore za obvyklých podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingových dovozov, z predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Rozpätie zisku pred zdanením, použité pri tomto výpočte, bolo 8 % z obratu na základe úrovní zisku dosiahnutých pred existenciou dumpingových dovozov. Na tomto základe bola pre priemyselné odvetvie Spoločenstva vypočítaná nepoškodzujúca cena podobného výrobku. Nepoškodzujúca cena sa získala pripočítaním uvedeného rozpätia zisku vo výške 8 % k výrobným nákladom.
(149)
Nutné zvýšenie ceny bolo potom stanovené na základe porovnania váženého priemeru dovoznej ceny s priemernou nepoškodzujúcou cenou. K dovozným cenám bola z troch dôvodov pripočítaná 10-percentná tolerancia. Po prvé, výrobné závody priemyselného odvetvia Spoločenstva sa nachádzajú blízko oceliarní, takže náklady na dopravu a poistenie dovozov zo vstupných prístavov do Spoločenstva boli obvykle vyššie. Po druhé, priemyselné odvetvie Spoločenstva zahŕňa do nákupnej ceny aj technickú podporu určenú pre príslušné oceliarne, keďže dovozcovia túto podporu zvyčajne neposkytujú. Po tretie, celý predaj priemyselného odvetvia Spoločenstva bol na úrovni konečného spotrebiteľa, zatiaľ čo mnoho dovozných transakcií sa uskutočnilo na úrovni obchodníkov, ktorým vznikli dodatočné náklady.
(150)
Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol potom vyjadrený ako percento priemernej dovoznej hodnoty CIF. Toto porovnanie sa vykonalo pomocou skupín čísel PCN, ako je vysvetlené v odôvodnení 11.
(151)
Predbežné vážené priemery rozpätí ujmy v prípade spoločností, ktorým bol udelený buď status IR alebo RTH, boli:
-
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd
17,1 %,
-
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd
42,1 %,
-
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd
21,9 %,
-
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd
21,9 %,
-
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd
54,6 %,
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd
66,1 %.
(152)
Pokiaľ ide o výpočet celoštátnej úrovne vylúčenia ujmy pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR, je potrebné pripomenúť, že úroveň spolupráce bola nízka. Preto sa vypočítalo rozpätie na základe informácií od tých spolupracujúcich vývozcov, ktorým nebol udelený RTH ani IR. Keďže sa zistilo, že táto úroveň vylúčenia ujmy je nižšia ako najvyššie rozpätie ujmy, ktoré bolo stanovené pre uvedené spoločnosti, a s cieľom vyhnúť sa poskytovaniu stimulov pre nespoluprácu bolo rozpätie celoštátnej ujmy stanovené na úrovni najvyššieho zo stanovených rozpätí, t. j. 66,1 %.
2. Dočasné opatrenia
(153)
Z hľadiska uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia je potrebné zaviesť dočasné antidumpingové clá na dovoz príslušného výrobku pochádzajúceho z ČĽR. Je potrebné, aby antidumpingové clá boli stanovené na nižšom dumpingovom rozpätí a nižšom rozpätí ujmy, v súlade s pravidlom menšieho cla. Keďže úroveň spolupráce bola nízka, zvyškové rozpätie by sa malo stanoviť pri najvyššom rozpätí vypočítanom pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, t. j. 66,1 % ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla. Individuálne sadzby antidumpingové cla pre spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú preto stav, ktorý bol zistený v týchto spoločnostiach počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa takto výlučne vzťahujú na dovoz výrobkov, ktoré pochádzajú z príslušnej krajiny a ktoré vyrobili spoločnosti, a teda osobitne uvedené právne subjekty. Dovážané výrobky vyrobené inou spoločnosťou, ktorej meno a adresa neboli osobitne uvedené v rozhodujúcej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov spriaznených s týmito osobitne uvedenými subjektami, nemôžu využívať tieto sadzby a podliehajú sadzbe cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“.
(154)
Akákoľvek požiadavka vyžadujúca uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla spoločnosťou (napr. po zmene mena spoločnosti alebo po založení nového výrobného alebo obchodného subjektu) sa musí okamžite poslať Komisii (3) so všetkými príslušnými informáciami, najmä v prípade zmien v činnosti spoločnosti, ktoré sú spojené s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozom spojeným napr. s uvedenou zmenou mena alebo uvedenou zmenou vo výrobnom alebo obchodnom subjekte. V prípade potreby sa nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spoločností využívajúcich individuálne sadzby cla.
(155)
Navrhujú sa tieto antidumpingové clá:
Spoločnosť
Rozpätie vylúčenia ujmy
Dumpingové rozpätie
Navrhované antidumpingové clo
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd
17,1 %
11,2 %
11,2 %
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd
42,1 %
34,1 %
34,1 %
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd
21,9 %
55,7 %
21,9 %
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd
21,9 %
55,7 %
21,9 %
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd
54,6 %
41,4 %
41,4 %
Yingkou Orind Refractories Ltd
66,1 %
99,9 %
66,1 %
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd
66,1 %
99,9 %
66,1 %
RHI Refractories Liaoning Co. Ltd
66,1 %
99,9 %
66,1 %
Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd
66,1 %
99,9 %
66,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
66,1 %
99,9 %
66,1 %
G. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(156)
V záujme náležitej správy je potrebné určiť obdobie, v rámci ktorého zúčastnené strany, ktoré dali o sebe vedieť v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania, môžu predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie. Ďalej je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa zavedenia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a musia sa znovu posúdiť na účely konečného cla,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa zavádza dočasné antidumpingové clo na dovoz chemicky viazaných nepálených magnéziových tehál, ktorých magnéziová zložka obsahuje najmenej 80 % MgO, či už obsahujú alebo neobsahujú magnezit, ktoré pochádzajú z Čínskej ľudovej republiky, patriacich do kódov KN ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 a ex 6815 99 90 (kódy TARIC 6815910010, 6815991020 a 6815999020).
2. Sadzby dočasného antidumpingového cla vzťahujúceho sa pred preclením na čistú cenu výrobkov na hranici Spoločenstva, ktoré sú opísané v odseku 1, sú takéto:
Výrobca
Antidumpingové clo
(%)
Doplnkový kód TARIC
Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, ČĽR
11,2
A632
Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Management Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR
34,1
A633
Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, ČĽR
21,9
A634
Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR,
21,9
A635
Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR
41,4
A636
Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, ČĽR
66,1
A637
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR
66,1
A638
RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. ČĽR
66,1
A639
Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR
66,1
A640
Všetky ostatné spoločnosti
66,1
A999
3. Uvoľnenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve je podmienené poskytnutím zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Ak nie je ustanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, zúčastnené strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo prijaté toto nariadenie, prezentovať svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o ústne vypočutie Komisiou do 30 dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany uviesť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. apríla 2005