ROZHODNUTIE KOMISIE
z 5. apríla 2005,
ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozov vysokopevnostnej priadze z polyesterov pôvodom z Bieloruska, Kórejskej republiky a Taiwanu
(2005/289/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
po konzultácii s poradným výborom,
keďže:
A. KONANIE
1. Všeobecne
(1)
Komisia 28. januára 2004 vyhlásila prostredníctvom oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí“) uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozov vysokopevnostnej priadze z polyesterov pôvodom z Bieloruska, Kórejskej republiky (ďalej len „Kórea“) a Taiwanu do Spoločenstva.
(2)
Konanie sa začalo na podnet sťažnosti, ktorú v decembri 2003 podal Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí spoločne predstavovali väčšiu časť, v tomto prípade viac ako 70 %, celkovej výroby vysokopevnostnej priadze z polyesterov v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z toho vyplývajúcej vážnej ujmy, ktorá sa považuje za dostatočnú na to, aby opodstatnila začatie antidumpingového konania.
(3)
Následne 8. marca 2004 jeden navrhovateľ spomedzi výrobcov, KoSa, stiahol svoju podporu tejto sťažnosti. Medzičasom španielsky výrobca Brilén prejavil svoju ochotu poskytnúť súčinnosť v konaní a podporil sťažnosť. CIRFS 16. júna 2004 stiahol sťažnosť s vyhlásením, že má vážne pochybnosti o tom, či sa týmto konaním uspokojivo vyrieši problém dumpingu a následnej ujmy pre všetkých výrobcov v Spoločenstve. Najväčší výrobca v Spoločenstve (Acordis) však požiadal o pokračovanie v konaní. Keďže Acordis a Brilén sa spoločne podieľajú na 40 % celkovej výroby vysokopevnostnej priadze z polyesterov v Spoločenstve, rozhodlo sa, že je stále dostačujúci dôvod pokračovať v prešetrovaní.
2. Začatie
(4)
Komisia o začatí konania oficiálne upovedomila navrhovateľa a známych výrobcov zo Spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov v Bielorusku, Kórei a Taiwane a orgány týchto krajín, dovozcov a užívateľov v Spoločenstve, ktorí boli v sťažnosti označení ako dotknuté strany, ako aj ich združenia. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoj názor a dožadovať sa vypočutia v rámci lehoty určenej v oznámení o začatí.
(5)
Jeden vyvážajúci vývozca v Bielorusku, traja výrobcovia-vývozcovia v Kórei a dvaja výrocovia-vývozcovia v Taiwane, ako aj traja výrobcovia v Spoločenstve, štyridsiati užívatelia, dve združenia užívateľov a traja dovozcovia, písomne oznámili svoje názory. Všetkým účastníkom, ktorí o to požiadali v rámci predpísanej lehoty a ktorí preukázali, že majú zvláštny dôvod na vypočutie, bola táto možnosť poskytnutá.
(6)
V oznámení o začatí Komisia naznačila, že pre očividne veľký počet vývozcov/výrobcov v Kórei a dovozcov v Spoločenstve bude možné pri tomto prešetrovaní použiť výber vzorky. Ale vzhľadom na to, že počet výrobcov-vývozcov v Kórei a dovozcov v Spoločenstve, ktorí naznačili svoju ochotu poskytnúť súčinnosť, bol nižší, ako sa očakávalo, rozhodlo sa, že výber vzorky nebude nutný.
3. Dotazníky
(7)
Komisia rozposlala dotazníky všetkým účastníkom, o ktorých sa vedelo, že sú dotknutí, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré dali o sebe vedieť v rámci lehoty určenej v oznámení o začatí.
(8)
Odpovede prišli od šiestich výrobcov-vývozcov (jedného z Bieloruska, troch z Kórey a dvoch z Taiwanu), jedného výrobcu-navrhovateľa zo Spoločenstva a dvoch ďalších výrobcov v Spoločenstve, piatich spoločností-užívateľov a troch dovozcov.
(9)
Komisia sa snažila získať a overila si všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely určenia dumpingu, z toho vyplývajúcej vážnej ujmy a záujmu Spoločenstva. Uskutočnili sa overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Spoločenstve:
-
Acordis, Arnhem, Holandsko,
-
Brilén S.A., Barbastro, Španielsko;
b)
Dovozcovia v Spoločenstve:
-
Pössiger GmbH, Rosendahl, Nemecko,
-
Mitsui Ltd., Londýn, Spojené kráľovstvo;
c)
Užívatelia v Spoločenstve:
-
Cordstrap, Deurne, Holandsko,
-
Güth&Wolf, Gütersloh, Nemecko,
-
OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Nemecko,
-
Gurt&Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Nemecko;
d)
Vyvážajúci výrobcovia v Kórei:
-
Honeywell Sysko Co., Inc., Soul, Kórea,
-
Hyosung Corporation, Soul, Kórea,
-
Kolon Industries Inc., Soul, Kórea;
e)
Výrobcovia-vývozcovia v Taiwane:
-
Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taiwan,
-
Shinkong Corporation, Taipei, Taiwan;
f)
Príbuzní dovozcovia v Spoločenstve:
-
Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francúzsko,
-
Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Nemecko.
(10)
Prešetrovanie zamerané na dumping a ujmu sa týkalo obdobia od 1. januára 2003 do 31. decembra 2003 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov významných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2000 do konca OP (ďalej len „skúmané obdobie“).
B. DOTKNUTÝ A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Dotknutý výrobok
(11)
Výrobkom je vysokopevnostná priadza z polyesterov (iná ako šijacia niť), neupravená na predaj v malom, vrátane syntetického monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menšou ako 67 decitexov (ďalej len „dotknutý výrobok“) pôvodom z Bieloruska, Kórey a Taiwanu, bežne uvádzaný pod číselným znakom KN 5402 20 00.
(12)
Dotknutý výrobok sa vyznačuje pozoruhodnými vlastnosťami a používa sa na celý rad rozličných konečných aplikácií. Patrí sem použitie na vystužovanie výrobkov z technickej gumy, napríklad dopravných pásov, prevodových pásov a hadíc, radiálnych pneumatík; potiahnutých a nepotiahnutých tkanín, napríklad nepremokavých plachiet, billboardov, geotextílií, ochranných odevov a bezpečnostných pásov; a používa sa aj na výrobky s lineárnou orientáciou, napríklad povrazy, siete a doskové obitie.
2. Podobný výrobok
(13)
Neboli zistené nijaké rozdiely medzi dotknutým výrobkom vyvážaným z Bieloruska, Kórey a Taiwanu do Spoločenstva a výrobkom vyrábaným a predávaným na domácom trhu v Kórei a Taiwane. V skutočnosti tieto výrobky mali rovnaké základné fyzické a chemické charakteristiky a použitie.
(14)
Vyvážajúci vývozca z Bieloruska vyhlásil, že výrobky, ktoré vyváža do Spoločenstva, sa neponášajú na výrobky vyrábané a predávané v Spoločenstve, a preto ich nemožno považovať za podobné výrobky. Toto vyhlásenie sa zakladalo na údajných rozdieloch čo do kvality a použitia medzi výrobkami, ktoré tento vyvážajúci vývozca vyvážal do Spoločenstva a porovnateľnými typmi, ktoré vyrábali výrobcovia zo Spoločenstva. Prešetrovanie však ukázalo, že výrobky vyrábané výrobcami zo Spoločenstva a predávané na trhu Spoločenstva majú rovnaké základné fyzické vlastnosti a použitie ako porovnávané výrobky vyvážané do Spoločenstva príslušným vyvážajúcim výrobcom.
(15)
Na záver sa zistilo, že výrobok vyvážaný do Spoločenstva z Bieloruska, Kórey a Taiwanu, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Kórei a Taiwane, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný v Spoločenstve výrobcami zo Spoločenstva majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a aj rovnaké použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Všeobecná metodika
(16)
Ďalej rozvedená všeobecná metodika sa použila na všetkých vyvážajúcich výrobcov v Kórei, Taiwane a s prihliadnutím na pojem analogickej krajiny aj na vyvážajúceho výrobcu v Bielorusku. V zisteniach ohľadom dumpingu v jednotlivých dotknutých krajinách je preto popísané iba to, čo je pre danú vyvážajúcu krajinu špecifické.
1.1. Normálna hodnota
(17)
Podľa článku 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv posúdila, či boli domáce predaje podobného výrobku nezávislým zákazníkom realizované jednotlivými vyvážajúcimi výrobcami reprezentatívne, t. j. či celkový objem tohto predaja sa rovnal alebo bol vyšší ako 5 % celkového objemu zodpovedajúcich vývozných predajov do Spoločenstva.
(18)
Komisia potom určila tie druhy podobného výrobku, ktoré na domácom trhu predávali spoločnosti, ktorých predaje celkom boli reprezentatívne a ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.
(19)
Navyše sa pre každý druh výrobku, ktorý vyvážajúci vývozca predával na domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s druhom predávaným na vývoz do Spoločenstva určilo, či sú jeho domáce predaje dostatočne reprezentatívne vzhľadom na účel článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáce predaje konkrétneho druhu výrobku sa považovali za dostatočne reprezentatívne, ak celkový objem domáceho predaja tohto druhu výrobku počas OP predstavoval 5 alebo viac % celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvážaného do Spoločenstva.
(20)
Komisia potom zisťovala, či by bolo možné domáce predaje jednotlivých spoločností považovať za predaje zrealizované pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Urobila tak na základe určenia pomeru ziskových domácich predajov jednotlivých vyvážaných druhov výrobkov nezávislým zákazníkom: (a) u tých druhoch výrobkov, kde viac ako 80 % objemu predajov na domácom trhu nebolo pod úrovňou jednotkových nákladov a kde vážený priemer predajnej ceny sa rovnal jednotkovým nákladom alebo bol od nich vyšší, sa normálna hodnota jednotlivých druhov výrobkov vypočítala ako vážený priemer všetkých predajných cien daného druhu výrobku na domácom trhu; (b) u tých druhov výrobkov, kde aspoň 10 %, ale najviac 80 % objemu predajov na domácom trhu nebolo pod úrovňou jednotkových nákladov, sa normálna hodnota jednotlivých druhov výrobkov vypočítala ako vážený priemer iba tých predajných cien, ktoré sa ukázali byť rovné alebo vyššie ako jednotkové náklady daného druhu výrobku; (c) u tých druhov výrobkov, kde menej ako 10 % objemu predajov na domácom trhu nebolo pod úrovňou jednotkových nákladov, sa usúdilo, že daný druh výrobku nebol predaný pri bežnom obchodovaní.
(21)
Ak išlo o predaje takých druhov výrobkov, ktoré neboli zrealizované pri bežnom obchodovaní, a aj také druhy výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredávali v reprezentatívnych množstvách, musela sa normálna hodnota vytvoriť.
(22)
Pri vytvorení normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa vynaložené predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PSAN“) a vážený priemerný zisk zrealizovaný jednotlivými dotknutými spolupracujúcimi výrobcami-vývozcami z domácich predajov podobného výrobku pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítali k ich vlastným priemerným nákladom na výrobu počas obdobia prešetrovania. V prípade potreby sa výrobné náklady a vykázané PSAN najprv upravili a až potom sa použili na posúdenie, či išlo o bežné obchodovanie a potom na vytvorenie normálnej hodnoty.
1.2. Vývozná cena
(23)
Vo všetkých prípadoch vývozu dotknutého výrobku nezávislým zákazníkom v Spoločenstve sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo obvykle platených vývozných cien.
(24)
V prípade, že sa predaje realizovali prostredníctvom ekonomicky prepojeného dovozcu, vývozná cena sa vytvorila na základe ceny ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Cena ďalšieho predaja prvému nezávislému kupujúcemu v Spoločenstve sa upravila o všetky náklady, vrátane ciel a daní, ktoré vznikli v období medzi dovozom a ďalším predajom, aby sa určila spoľahlivá vývozná cena zo závodu (ex works). Tieto náklady zahrnovali dopravu, manipuláciu, nakladanie, poistenie a vedľajšie náklady a aj náklady PSAN, ktoré vznikli ekonomicky prepojenému dovozcovi. Cena ďalšieho predaja sa ďalej upravila o primerané ziskové rozpätie, ktoré podľa prešetrovania dosahovali nezávislí dovozcovia dotknutého výrobku.
1.3. Porovnanie
(25)
Urobilo sa porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny zo závodu. V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa náležite vo forme úprav prihliadlo na rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vo všetkých prípadoch, ktoré sa ukázali byť ako odôvodnené, správne a podložené overenými dôkazmi, sa povolili primerané úpravy.
1.4. Dumpingové rozpätie
(26)
Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa za každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu porovnala vážená priemerná normálna hodnota s váženou priemernou vývoznou cenou.
2. Bielorusko
2.1. Analogická krajina
(27)
Keďže Bielorusko je v zmysle článku 2 ods. 7 základného nariadenia netrhovou ekonomikou, normálna hodnota musela vychádzať z informácií získaných vo vhodnej tretej krajine s trhovou ekonomikou, v ktorej by sa tento výrobok vyrábal a obchodoval. V oznámení o začatí prešetrovania sa počítalo s tým, že na účely určenia normálnej hodnoty pre Bielorusko budú vhodnou analogickou krajinou Spojené štáty americké (ďalej len „USA“).
(28)
Jediný vyvážajúci vývozca v Bielorusku, JSC „Mogilevchimvolokno“ a vláda Bieloruska vyslovili námietku voči tomuto návrhu a navrhli, aby sa použil Taiwan. Argumentovali pri tom takto:
-
to, že sa taiwanskí vývozcovia údajne dopúšťali dumpingu, je na účely voľby vhodnej analogickej krajiny nerelevantné,
-
navrhovatelia majú ekonomicky prepojené spoločnosti s rozsiahlymi výrobnými zariadeniami v USA a nebolo by vhodné, aby normálna hodnota vychádzala z informácií poskytnutých týmito príbuznými spoločnosťami,
-
podobnosť úrovne hospodárskeho rozvoja týchto krajín, objemu výroby a finálnych výrobkov v Taiwane na jednej strane a v Bielorusku na strane druhej, na rozdiel od situácie v USA, a
-
Taiwan bol vybraný ako krajina analogická Bielorusku pri predošlom prešetrovaní ohľadom textilných výrobkov a je predmetom toto istého prešetrovania.
(29)
Komisia sa obrátila na všetkých známych výrobcov vysokopevnostnej priadze z polyesterov v USA. Aj napriek značnému úsiliu sa Komisii nepodarilo motivovať tieto spoločnosti k súčinnosti v rámci predĺženej lehoty stanovenej na tento účel. Komisia preto už nepovažovala za vhodné počítať s USA ako s analogickou krajinou pri tomto prešetrovaní.
(30)
S prihliadnutím na lehoty pri prešetrovaní a absenciu súčinnosti z USA, Komisia potom skúmala, či by jedna z vyvážajúcich krajín podrobená prešetrovaniu (Kórea alebo Taiwan) vyhovovala ako možná tretia krajina s trhovou ekonomikou na účely určenia normálnej hodnoty pre Bielorusko.
(31)
Obidve krajiny by tieto podmienky spĺňali vzhľadom na úroveň rozvoja a objem výroby. Zistilo sa však, že z týchto dvoch krajín (Kórea a Taiwan) najviac vyhovovala Kórea, pretože stupeň porovnateľnosti finálnych výrobkov medzi Bieloruskom a Kóreou bol vyšší ako medzi Bieloruskom a Taiwanom. Treba tiež spomenúť to, že v Kórei je viac prevádzkovateľov zapojených do výroby a predaja dotknutého výrobku ako v Taiwane a že kórejský trh s dotknutým výrobkom je reprezentatívnejší ako taiwanský trh, tak z hľadiska celkového finančného, ako aj fyzického objemu.
(32)
Na základe toho sa v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia Komisia rozhodla použiť Kóreu ako analogickú krajinu.
2.2. Normálna hodnota
(33)
Po vybratí Kórey za analogickú krajinu sa vypočítala normálna hodnota na základe údajov overených v priestoroch kórejských vyvážajúcich výrobcov, ktorí poskytli plnú súčinnosť pri prešetrovaní. Normálna hodnota vychádzala z cien skutočne zaplatených alebo obvykle platených na domácom trhu v Kórei za porovnateľné druhy výrobkov, ak sa zistilo, že predaje boli realizované v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchodovaní. To pre celý rad vyvážaných druhov výrobkov skutočne platilo.
(34)
V prípade iných vyvážaných druhov výrobkov, ktoré sa buď nerealizovali v rámci bežného obchodu v Kórei, alebo ich kórejskí výrobcovia nepredávali na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách, sa vytvorila normálna hodnota. Normálna hodnota sa vytvorila na základe uvedenom v odôvodnení 22.
2.3. Vývozná cena
(35)
Nakoľko bolo možné navzájom odsúhlasiť množstvo a hodnotu vývozných predajov, ktoré vykazoval jediný vyvážajúci vývozca v Bielorusku, JSC „Mogilevchimvolokno“, s údajmi z Eurostatu o celkovom dovoze dotknutého výrobku z Bieloruska, považovalo sa za vhodné použiť vykazované údaje o vývozných predajoch tohto jediného vyvážajúceho výrobcu, aj keď tieto informácie neboli overené priamo na mieste.
(36)
Všetky vývozné predaje JSC „Mogilevchimvolokno“sa priamo zrealizovali u nezávislých zákazníkov v Spoločenstve. Preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo obvykle platených cien.
2.4. Porovnanie
(37)
Aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie, prihliadlo sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia na rozdiely vo faktoroch, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. V dotknutých a odôvodnených prípadoch sa povolili úpravy na zohľadnenie rozdielov v dopravných nákladoch, prepravných a poistných nákladoch, manipulácii, nakladaní a vedľajších nákladoch, dovozných prirážkach a nepriamych daniach, úverových nákladoch, popredajných nákladoch, províziách, zrážkach a rabatoch.
(38)
JSC „Mogilevchimvolokno“ tvrdili, že ak by sa ich výrobky aj napriek argumentom uvedených v odôvodnení 14 mali považovať za podobné výrobky, bola by primeraná úprava kvôli údajným rozdielom v kvalite a použití. Vzhľadom na jeho neopodstatnenosť bolo toto tvrdenie zamietnuté.
2.5. Dumpingové rozpätie
(39)
V zmysle ustanovení článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa upravená vážená priemerná normálna hodnota určená pre jednotlivé druhy výrobkov v analogickej krajine porovnala s upravenými priemernými vývoznými cenami zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku pôvodom z Bieloruska. Týmto porovnaním bolo zistené nulové dumpingové rozpätie u vývozov z Bieloruska do Spoločenstva.
(40)
Spolupracujúci vývozca v Bielorusku mal výlučný podiel na výrobe a vývoze dotknutého výrobku z Bieloruska. Preto aj zistené dumpingové rozpätie za celú krajinu bolo nulové. Vzhľadom na nulové dumpingové rozpätie za celú krajinu sa urobil záver, že prešetrovanie by sa malo v súlade s článkom 9 ods. 3 základného nariadenia ukončiť bez prijatia opatrení ohľadom dovozov pôvodom z Bieloruska.
3. Kórejská republika
3.1. Normálna hodnota
(41)
O niektorých druhoch výrobkov, ktoré všetky tri prešetrované spoločnosti predávali na vývoz do Spoločenstva, sa zistilo, že ich domáce predaje sa realizovali v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchode. Normálna hodnota týchto druhov výrobkov vychádzala z cien, ktoré nezávislí zákazníci skutočne zaplatili alebo obvykle platili na domácom trhu v Kórei počas obdobia prešetrovania v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.
(42)
Ak išlo o predaj takých druhov výrobkov, ktoré sa nerealizovali v rámci bežného obchodu, a ak išlo o také druhy výrobkov, ktoré sa nepredávali na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách, vytvorila sa normálna hodnota. Všetky tri prešetrované spoločnosti predávali určité druhy týchto výrobkov na vývoz do Spoločenstva. Normálna hodnota sa vytvorila na základe uvedenom v odôvodnení 22.
3.2. Vývozná cena
(43)
Všetky vývozné predaje jedného vyvážajúceho výrobcu a časť takýchto predajov iného vyvážajúceho výrobcu sa priamo realizovali cez ekonomicky prepojených dovozcov v Spoločenstve. Preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien, za ktoré boli tieto výrobky prvýkrát znovu predané nezávislému kupujúcemu a v súlade s metodikou popísanou v odôvodnení 24.
(44)
Zvyšné vývozy dotknutého výrobku dvoma vyvážajúcimi výrobcami boli priamo určené nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Vývozná cena za tieto predaje sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených a obvykle platených cien.
3.3. Porovnanie
(45)
V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia prihliadalo na rozdiely vo faktoroch, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. V dotknutých a odôvodnených prípadoch sa všetkým prešetrovaným vyvážajúcim výrobcom povolili úpravy na zohľadnenie rozdielov v prepravných nákladoch, nákladoch na námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, nepriame dane, náklady na úver, popredajné náklady, provízie, zrážky a rabaty.
(46)
Jeden vyvážajúci vývozca žiadal, aby sa cena, za ktorú s ním prepojený dovozca ďalej predal výrobok prvému nezávislému zákazníkovi, upravila o množstevnú zľavu tvrdiac, že jeho ceny za ďalší predaj niektorým zákazníkom so štvrťročnými kontraktmi boli nižšie ako ceny pre nezmluvných zákazníkov. Navyše ešte tvrdil, že takéto kontrakty sa neuzavierajú s tuzemskými zákazníkmi, a preto by sa mala vývozná cena upraviť, aby sa umožnilo spravodlivé porovnanie vývoznej ceny a normálnej hodnoty.
(47)
Komisia prešetrila primeranosť nárokovanej úpravy. Prešetrovanie ukázalo, že niektorí zákazníci v Spoločenstve skutočne mali štvrťročné kontrakty s ekonomicky prepojeným dovozcom. Keďže sa zistilo, že tuzemskí zákazníci takéto kontrakty nemali, skúmalo sa ďalej, či je normálna hodnota a vývozná cena porovnateľná. Nebolo možné preukázať, že ceny pre zákazníkov v Spoločenstve zahrňovali nárokovanú zľavu. Okrem toho nárokovaná zľava nebola uvedená ako zľava na faktúrach, neboli vystavené žiadne dobropisy na túto zľavu a táto údajná zľava sa tiež nepremietla do účtovnej evidencie výrobcu a ani ekonomicky prepojeného dovozcu. Treba upozorniť na to, že množstevné zľavy sa pri úpravách môžu brať do úvahy iba vtedy, keď sú skutočne poskytnuté za rozdiely v množstve, ktoré priamo súvisia s uvažovaným predajom. V tomto prípade však nebolo možné preukázať, že tieto zľavy poskytla samotná dotknutá spoločnosť. V dôsledku toho a s prihliadnutím na skutočnosť, že normálna hodnota a vývozná cena sa ukázali byť porovnateľné, bola nárokovaná úprava o množstevnú zľavu zamietnutá.
(48)
Všetky tri prešetrované spoločnosti si nárokovali úpravu o colné znevýhodnenie podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia z toho dôvodu, že dovozné prirážky sa údajne započítali do znášaných nákladov, ak podobný výrobok bol určený na spotrebu vo vyvážajúcej krajine, ale sa refundovali alebo sa vôbec nemuseli zaplatiť v prípade, že sa takýto výrobok predával na vývoz do Spoločenstva.
(49)
Tento nárok sa považoval za nepodložený, pretože ani jednej z týchto troch spoločností sa nepodarilo dokázať, že dovozné prirážky refundované týmto spoločnostiam súviseli s vývozom dotknutého výrobku do Spoločenstva.
(50)
Jedna spoločnosť si nárokovala úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. f) základného nariadenia, aby sa zohľadnili rozdiely medzi priamo súvisiacimi nákladmi na balenie u vyvážaných výrobkov na rozdiel od výrobkov predávaných v tuzemsku. V tejto súvislosti sa spoločnosti nepodarilo dokázať žiadne rozdiely v nákladoch na balenie dotknutého výrobku a na balenie podobného výrobku predávaného spolupracujúcimi kórejskými vývozcami na domácom trhu, ktoré by ovplyvnili porovnateľnosť cien výrobku. A tak bol tento nárok zamietnutý.
3.4. Dumpingové rozpätia
(51)
V zmysle ustanovení článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa upravená vážená priemerná normálna hodnota určená pre jednotlivé druhy výrobkov za každú spoločnosť porovnala s upravenými priemernými vývoznými cenami zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku.
(52)
Na základe toho je dumpingové rozpätie, vyjadrené ako percento z dovoznej ceny franko hranica Spoločenstva, clo nevyplatené, nasledovné:
Honeywell Sysko Co., Inc.
4,5 %
Hyosung Corporation
0 %
Kolon Industries Inc.
0 %.
(53)
Pokiaľ ide o vývozy pôvodom z Kórey, je potrebné spomenúť to, že na základe porovnania s údajmi z Eurostatu majú títo traja vyvážajúci výrobcovia výlučný podiel na vývozoch pôvodom z tejto krajiny. Na posúdenie toho, či bolo dumpingové rozpätie za celú krajinu nižšie ako de minimis, sa určilo vážené priemerné dumpingové rozpätie za celú krajinu. Zistilo sa, že toto rozpätie bolo - kvôli váhe vývozov spoločností Hyosung a Kolon oproti vývozom spoločnosti Honeywell - nižšie ako de minimis. Vzhľadom na de minimis dumpingové rozpätie za celú krajinu sa urobil záver, že prešetrovanie by sa malo v súlade s článkom 9 ods. 3 základného nariadenia ukončiť bez prijatia antidumpingových opatrení ohľadom dovozov pôvodom z Kórejskej republiky.
4. Taiwan
4.1. Normálna hodnota
(54)
Podľa zistenia sa veľká väčšina druhov výrobkov, ktoré obe prešetrované taiwanské spoločnosti predávali na vývoz do Spoločenstva, realizovala v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchodovaní. Normálna hodnota týchto druhov výrobkov vychádzala z cien, ktoré nezávislí zákazníci skutočne zaplatili alebo obvykle platili na domácom trhu Taiwanu počas obdobia prešetrovania podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 základného nariadenia.
(55)
V prípade predajov druhov výrobkov, ktoré neboli zrealizované pri bežnom obchodovaní, ako aj u druhov výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredávali v reprezentatívnych množstvách, sa musela normálna hodnota vytvoriť. Obe prešetrované spoločnosti predávali obmedzené množstvá určitých druhov týchto výrobkov na vývoz do Spoločenstva. Normálna hodnota sa vytvorila na základe uvedenom v odôvodnení 22.
4.2. Vývozná cena
(56)
Všetky predaje dotknutého výrobku realizovali títo dvaja vyvážajúci výrobcovia na trhu Spoločenstva priamo u nezávislých zákazníkov zo Spoločenstva. Preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo obvykle platených.
4.3. Porovnanie
(57)
V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia prihliadalo na rozdiely vo faktoroch, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. V dotknutých a odôvodnených prípadoch sa obom prešetrovaným vyvážajúcim výrobcom povolili úpravy na zohľadnenie rozdielov v prepravných nákladoch, nákladoch na námornú dopravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, dovozné prirážky a nepriame dane, náklady na úver, popredajné náklady, provízie, zrážky a rabaty.
4.4. Dumpingové rozpätia
(58)
V zmysle ustanovení článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa upravená vážená priemerná normálna hodnota určená pre jednotlivé druhy výrobkov za každú spoločnosť porovnala s upravenými priemernými vývoznými cenami zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku.
(59)
Na základe toho sú dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento dovoznej ceny franko hranica Spoločenstva, clo nevyplatené, nasledovné:
Far Eastern Textiles Corporation
5,5 %
Shinkong Corporation
0 %
(60)
Pretože úroveň súčinnosti pri konaní bola vysoká (viac ako 80 % vývozov dotknutého výrobku z Taiwanu do Spoločenstva), zvyškové dumpingové rozpätie sa stanovilo na rovnakej úrovni ako pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu Far Eastern Textiles Corporation, a to na 5,5 %.
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia v Spoločenstve
(61)
V rámci Spoločenstva vyrába podobný výrobok šesť výrobcov, t. j. dve spoločnosti v mene ktorých bola podaná sťažnosť (Acordis a KoSa) a štyria ďalší výrobcovia. Ako sa spomína v odôvodnení 3, KoSa stiahla svoju podporu sťažnosti 8. marca 2004.
(62)
Jeden zo štyroch ďalších výrobcov podobného výrobku v Spoločenstve, španielska spoločnosť Brilén, sa pridala až po začatí konania, aby podporila sťažnosť a poskytla plnú súčinnosť v priebehu konania.
(63)
Ďalší výrobca zo Spoločenstva, Honeywell, s výrobnými zariadeniami okrem iného aj vo Francúzsku, predložil odpoveď na dotazník. Po predložení odpovede na dotazník sa Honeywell rozhodol odporovať konaniu.
(64)
Dvaja výrobcovia v Spoločenstve, ktorí sú za prešetrovanie, Acordis a Brilén, spoločne predstavovali okolo 40 % výroby dotknutého výrobku v Spoločenstve počas OP. Pokladajú sa za subjekty, ktoré tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej budú označovaní len ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“.
(65)
Vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva pozostáva len z dvoch výrobcov, museli sa kvôli zachovaniu dôvernosti údaje vzťahujúce sa na výrobné odvetvie Spoločenstva indexovať podľa článku 19 základného nariadenia.
2. Spotreba Spoločenstva
(66)
Spotreba Spoločenstva sa určila ako produkcia podobného výrobku u všetkých výrobcov v Spoločenstve podľa odhadu navrhovateľa plus dovozy zo všetkých krajín vykazovaných Eurostatom mínus vývozy do všetkých krajín vykazovaných Eurostatom.
(67)
Zistilo sa, že spotreba Spoločenstva počas skúmaného obdobia zostávala značne stabilná, pretože sa zvýšila iba o 1 %. Ďalej sú uvedené podrobné údaje:
Spotreba
2000
2001
2002
2003 (OP)
Ton
206 000
206 900
207 900
207 400
Index
100
100
101
101
3. Objem dumpingových dovozov a podiel na trhu
(68)
Vzhľadom na zistenie, že počas OP sa dumpingu dopúšťal iba jeden taiwanský vyvážajúci vývozca dotknutého výrobku, bolo treba údaje týkajúce sa dovozov dotknutého výrobku tohto vyvážajúceho výrobcu do Spoločenstva indexovať, aby sa zachovala dôvernosť podľa článku 19 základného nariadenia.
(69)
Informácie o objeme dumpingových dovozov za obdobie od roku 2000 do OP vychádzajú z informácií poskytnutých spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, o ktorom sa zistilo, že sa počas OP dopúšťal dumpingu. Dumpingové dovozy pôvodom z Taiwanu v období 2000 - 2001 sa znížili o 16 %, ale v roku 2002 a počas OP sa významne zvýšili, pričom celkový nárast počas skúmaného obdobia dosiahol 112 %. Trhový podiel dumpingových dovozov pôvodom z Taiwanu sa vyvíjal podobne. Treba poznamenať, že tento trhový podiel sa počas skúmaného obdobia obmedzil a bol nižší ako 4 %.
Dovozy
2000
2001
2002
2003 (OP)
Objem (ton)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 68)
Index
100
84
136
212
Trhový podiel
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 68)
Index
100
84
135
211
4. Ceny dotknutých dovozov
(70)
Informácie ohľadom cien dumpingových dovozov za obdobie od roku 2000 do OP vychádzajú z informácií poskytnutých spolupracujúcim výrobcom-vývozcom, o ktorom sa zistilo, že sa počas OP dopúšťal dumpingu.
a) Vývoj cien
(71)
Podľa údajov zhromaždených v priebehu prešetrovania, dovozné ceny výrobkov z Taiwanu sa nepretržite znižovali, celkom o 29 % počas skúmaného obdobia.
Dovozné ceny
2000
2001
2002
2003 (OP)
EUR na tonu
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 68)
Index
100
99
80
71
b) Predaje pod cenu
(72)
Urobilo sa porovnanie priemerných predajných cien porovnateľných typov dotknutého výrobku u vyvážajúceho výrobcu a za výrobné odvetvie Spoločenstva. Za týmto účelom sa porovnali ceny zo závodu (ex-works) za výrobné odvetvie Spoločenstva pre ekonomicky neprepojených zákazníkov, očistené o všetky rabaty a dane, s cenami franko hranica Spoločenstva za taiwanského vyvážajúceho výrobcu (o ktorom sa zistilo, že sa počas OP dopúšťal dumpingu), ktoré boli náležite upravené o náklady po dovezení do krajiny. Toto porovnanie ukázalo, že počas OP sa oproti cenám vo výrobnom odvetví Spoločenstva predával v Spoločenstve dotknutý výrobok pôvodom z Taiwanu približne 25 %-30 % pod cenu.
5. Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(73)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné ekonomické faktory a indexy, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(74)
Po období relatívne stabilnej produkcie v období rokov 2000 - 2002, sa počas OP produkcia dotknutého výrobku vo výrobnom odvetví Spoločenstva zvýšila o 4 %. Výrobná kapacita sa v priebehu skúmaného obdobia zvýšila celkom o 8 %.
(75)
Najprv sa využitie kapacity v období rokov 2000 - 2001 znížilo o 7 %, ale potom sa do roku 2003 zvýšilo o 3 %, až kým počas skúmaného obdobia nedosiahlo celkové zvýšenie o 4 %.
Výroba
2000
2001
2002
2003 (OP)
Výroba
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
99
100
104
Výrobná kapacita
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
106
107
108
Využitie kapacity
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
93
94
96
b) Zásoby
(76)
Zásoby dotknutého výrobku bolo možné analyzovať len za obdobie rokov 2001 - 2003, pretože výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo poskytnúť súvislé informácie za predchádzajúce obdobie. Bolo to tak preto, že jeden výrobca v Spoločenstve začal s prevádzkou iba v roku 2001, a preto dovtedy nemal žiadne zásoby, a druhý výrobca v Spoločenstve nemohol poskytnúť súvislé informácie v dôsledku internej reorganizácie.
(77)
V období rokov 2001 - 2002 sa zásoby znížili o 14 % a počas OP zostávali dosť stabilné, pričom celkové zníženie od roku 2001 do OP vrátane predstavovalo 12 %.
Zásoby
2000
2001
2002
2003 (OP)
Ton
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
Údaje nie sú k dispozícii
100
86
88
c) Objem predaja a trhový podiel
(78)
Predaj dotknutého výrobku vyprodukovaného výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa od roku 2000 do roku 2002 znížil o 2 %, ale počas OP sa zvýšil o 5 %, s celkovým nárastom počas skúmaného obdobia o 3 %. Zároveň sa v období rokov 2000 - 2002 jeho trhový podiel znížil o 3 %, ale potom sa počas OP zvýšil o 5 %, s celkovým nárastom počas skúmaného obdobia o 2 %. Výrobné odvetvie Spoločenstva malo počas skúmaného obdobia trhový podiel 20 % až 30 %.
Predaj
2000
2001
2002
2003 (OP)
Predaje výrobného odvetvia Spoločenstva (tony)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
100
98
103
Trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
99
97
102
d) Predajné ceny
(79)
Najprv sa v období 2000-2001 vážené priemerné predajné ceny všetkých druhov podobného výrobku predávaného výrobným odvetvím Spoločenstva zvýšili o 4 %. Potom sa v roku 2002 ceny znížili o 12 % a počas OP klesli ďalej o 5 %, pričom celkový pokles v skúmanom období predstavoval 13 %.
Predajná cena
2000
2001
2002
2003 (OP)
Predajná cena (EUR/tonu)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
104
92
87
(80)
Výrobné náklady sa vypočítali na základe váženého priemeru všetkých druhov podobného výrobku vyrábaného výrobným odvetvím Spoločenstva v príslušnom roku.
(81)
V období rokov 2000 - 2001 sa výrobné náklady zvýšili, ale v roku 2002 klesli, až kým počas OP nedosiahli relatívnu stabilitu. V roku 2002 a počas OP nenasledovali v rovnakej miere zníženie predajných cien.
Náklady
2000
2001
2002
2003 (OP)
Výrobné náklady (EUR/tonu)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
108
101
102
e) Rentabilita
(82)
Celková rentabilita v súvislosti s dotknutým výrobkom vo výrobnom odvetví Spoločenstva bola najprv medzi 10 % a 15 % v roku 2000. Potom sa rentabilita znížila a počas OP prešla do mínusu. Táto rentabilita sa týka všetkých druhov dotknutého výrobku vyrábaného a predávaného výrobným odvetvím Spoločenstva. Počas prvého hospodárskeho roka (2001) sa rentabilita spoločnosti Brilén nebrala do úvahy, pretože by skreslila obraz následkom významnej zápornej rentability počas obdobia nábehu výroby podobného výrobku.
Rentabilita
2000
2001
2002
2003 (OP)
Rentabilita (predaje ES)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
92
28
- 22
(83)
Treba poznamenať, že jedna spoločnosť vyhlásila, že jej rentabilita by bola bývala výrazne horšia, ak by sa brali do úvahy náklady súvisiace s nedostatočným využitím jej výrobných zariadení. Tieto náklady navyše však nebolo možné zohľadniť, keďže neboli riadne doložené, a preto sa ani nemohli overiť.
f) Investície a návratnosť z investícií
(84)
Počas skúmaného obdobia výrazne poklesli investície do dotknutého výrobku. Treba spomenúť, že tieto investície boli v roku 2000 zvlášť vysoké v dôsledku nákladov na výstavbu nového závodu jedným výrobcom zo Spoločenstva, ktoré predstavovali zhruba 50 % všetkých investícií v tom roku. Ďalej sú uvedené podrobné údaje:
Investície
2000
2001
2002
2003 (OP)
Investície (EUR ’000)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
77
34
51
Návratnosť z investícií
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
94
20
- 18
(85)
Počas skúmaného obdobia sa návratnosť z investícií neustále znižovala a počas OP prešla do mínusu. Tento pokles je v súlade so zhoršovaním celkovej rentability počas skúmaného obdobia.
g) Cash flow a schopnosť získať kapitál
(86)
Cash flow vo výrobnom odvetví Spoločenstva bol v roku och 2000 a 2001 relatívne stabilný, ale v roku 2002 a počas OP sa zhoršil v absolútnom vyjadrení a aj vo vyjadrení ako percento z obratu. Tento vývoj je v súlade s vývojom celkovej rentability počas skúmaného obdobia.
Cash flow
2000
2001
2002
2003 (OP)
Cash flow (EUR ’000)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
101
48
- 3
Cash flow vyjadrený ako percento z obratu
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
91
53
- 4
(87)
Obaja výrobcovia zo Spoločenstva získavajú kapitál z vnútorných zdrojov v rámci svojej skupiny. Investície a náklady na výskum a vývoj nijako výrazne neutrpeli v dôsledku doterajšej zápornej rentability prevádzky.
h) Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(88)
Počas skúmaného obdobia sa zamestnanosť znížila o 10 %. Vzhľadom na to, že počas skúmaného obdobia sa produkcia zvýšila, tento pokles zamestnanosti znamená, že počas skúmaného obdobia produktivita meraná produkciou na pracovníka zaznamenala výrazný nárast o 16 %. Zvýšenie mzdových nákladov na pracovníka je výsledkom kolektívneho vyjednávania na odvetvovej úrovni a bolo nižšie ako priemerná miera inflácie v Spoločenstve počas skúmaného obdobia, ktorá predstavovala 6,4 %.
Zamestnanosť
2000
2001
2002
2003 (OP)
Počet zamestnancov
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
101
98
90
Mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
100
105
104
Produkcia na pracovníka (ton/rok)
Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)
Index
100
98
102
116
i) Rozsah dumpingu
(89)
Pokiaľ ide o dopad veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva pri daných cenách dovozov z Taiwanu, tento dopad je možné považovať za zanedbateľný, aj keď boli objemy dovozov limitované.
j) Zotavenie sa z dumpingu alebo subvencovania v minulosti
(90)
Keďže chýbajú akékoľvek informácie o existencii dumpingu či subvencovania pred situáciou hodnotenou v terajšom konaní, pokladá sa tento problém za nepodstatný.
6. Záver týkajúci sa ujmy
(91)
V období medzi rokom 2000 a OP sa objem dumpingových dovozov dotknutého výrobku pôvodom z Taiwanu výrazne zvýšil o 112 %. Keďže sú však dovozy z Taiwanu v absolútnom vyjadrení pomerne nízke, ich podiel na trhu Spoločenstva sa zvýšil o menej ako 2 %. Priemerné ceny dumpingových dovozov z Taiwanu boli počas skúmaného obdobia trvale nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Navyše počas OP ceny dovozov z Taiwanu boli nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Predaje počas OP išli na báze váženého priemeru pod cenu takmer o 30 %.
(92)
Niektoré ukazovatele zaznamenali pozitívny vývoj: počas skúmaného obdobia stúpla výroba o 4 % a výrobná kapacita sa zvýšila o 8 %, kým zásoby klesli o 12 %. Predaje v Spoločenstve sa zvýšili o 3 %, vďaka čomu stúpol trhový podiel o 2 %. Produkcia na zamestnanca vzrástla o 16 %, kým pracovné náklady na zamestnanca sa zvýšili iba o 4 % (čo bolo nižšie ako priemerná miera inflácie v EÚ, ktorá v skúmanom období predstavovala 6,4 %).
(93)
Ďalšie ukazovatele zasa poukazujú na zhoršenie situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Počas skúmaného obdobia poklesla jednotková predajná cena o 13 %, zatiaľ čo jednotkové výrobné náklady sa zvýšili o 2 %, čo malo za následok zápornú rentabilitu. Návratnosť z investícií a cash-flow z výrobných činností nasledovali rovnaký záporný trend. Zamestnanosť sa znížila o 10 % a investície poklesli o 49 % (hlavne v dôsledku výstavby nového závodu v roku 2000, ktorý predstavoval približne 50 % celkových investícií v danom roku).
(94)
Vzhľadom na horeuvedené sa vyvodzuje záver, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo vážnu ujmu v zmysle článku 3 ods. 1 a článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(95)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingové dovozy z Taiwanu spôsobili ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva do miery, ktorú možno označiť za vážnu. Preskúmali sa aj iné faktory pomimo dumpingových dovozov, ktoré by mohli súbežne poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva, aby sa zaručilo, že sa možná ujma zapríčinená týmito inými faktormi nepripíše na konto dumpingových dovozov.
2. Pôsobenie dumpingových dovozov
(96)
Počas skúmaného obdobia sa objem dumpingových dovozov zvýšil o 112 % a cena dumpingových dovozov z Taiwanu sa znížila o 29 %. Počas toho istého obdobia klesli ceny v odvetví Spoločenstva o 13 %, v čase keď výrobné náklady vzrástli o 2 %, čím sa naštartovalo zhoršovanie rentability (okolo 10 - 15 percentuálnych bodov počas skúmaného obdobia). Počas OP bolo výrobné odvetvie Spoločenstva vlastne stratové. Okrem toho podľa zistení išli predaje počas OP v priemere pod cenu o približne 30 %. Za týchto okolností sa zistilo, že dumpingové dovozy vyvolali určitý tlak na ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva a mali istý negatívny dopad na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.
(97)
Pri hodnotení účinku dumpingových dovozov však treba uvážiť aj to, že objemy dumpingových dovozov boli vždy nižšie ako 4 % a že ich trhový podiel sa počas skúmaného obdobia zvýšil o menej ako dva percentuálne body a vždy zostával pod úrovňou štyroch percent. Z hľadiska týchto skutočností je ťažké s istotu preukázať dopad dumpingových dovozov na zhoršenie situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva.
3. Pôsobenie ďalších faktorov
(98)
Dovozy z iných tretích krajín sa znížili zo 60 075 ton v roku 2000 na 51 813 ton počas OP, pričom celkový pokles predstavoval 14 %. Priemerné ceny sa znížili z 2,39 EUR v roku 2000 na 2,17 EUR počas OP, pri celkovom znížení o 9 %. Ceny sa v jednotlivých vyvážajúcich krajinách výrazne líšili. Dovozy z iných tretích krajín pochádzali hlavne z Bieloruska, Japonska, Kórey, Južnej Afriky, Švajčiarska a USA, a spoločne sa podieľali na 25 % spotreby Spoločenstva. Aj keď dovozy v skutočnosti pochádzajú z ešte väčšieho počtu iných tretích krajín, tieto počas skúmaného obdobia samy o sebe predstavovali menej ako 1 % spotreby Spoločenstva.
2000
2001
2002
2003 (OP)
Všetky druhy
Tony
Trhový podiel
Cena
EUR/kg
Tony
Trhový podiel
Cena
EUR/kg
Tony
Trhový podiel
Cena
EUR/kg
Tony
Trhový podiel
Cena
EUR/kg
Bielorusko
3 459
1,7 %
2,24
3 920
1,9 %
2,34
3 842
1,8 %
2,05
4 683
2,3 %
1,83
Indexácia
100
100
100
113
113
104
111
110
92
135
134
82
Japonsko
2 384
1,2 %
2,61
2 224
1,1 %
2,77
5 960
2,9 %
2,28
5 079
2,4 %
2,15
Indexácia
100
100
100
93
93
106
250
248
87
213
212
82
Kórea
19 962
9,7 %
2,07
24 381
11,8 %
2,05
23 021
11,1 %
1,61
17 264
8,3 %
1,66
Indexácia
100
100
100
122
122
99
115
114
78
86
86
80
Juhoafrická republika
3 533
1,7 %
2,80
3 236
1,6 %
3,14
3 071
1,5 %
2,48
3 318
1,6 %
2,45
Indexácia
100
100
100
91
91
112
86
86
89
93
93
88
Švajčiarsko
10 751
5,2 %
3,13
9 804
4,7 %
3,40
11 472
5,5 %
2,65
7 728
3,7 %
3,16
Indexácia
100
100
100
91
91
108
107
106
84
72
71
101
USA
6 496
3,2 %
2,50
3 915
1,9 %
3,28
2 515
1,2 %
2,90
3 156
1,5 %
2,20
Indexácia
100
100
100
60
60
131
39
38
116
49
48
88
Iné
13 466
6,5 %
2,12
9 172
4,4 %
2,34
9 632
4,6 %
2,32
10 581
5,1 %
2,35
Indexácia
100
100
100
68
68
110
72
71
110
79
78
111
SPOLU
60 075
29,2 %
2,39
56 654
27,4 %
2,52
59 515
28,6 %
2,12
51 813
25,0 %
2,17
Indexácia
100
100
100
94
94
106
99
98
89
86
86
91
a) Dovozy bez negatívneho dopadu na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(99)
Dovozy pôvodom z Juhoafrickej republiky sa počas skúmaného obdobia znížili o 7 %. Počas skúmaného obdobia mali len de minimis trhový podiel 1,6 % a podľa údajov Eurostatu v tomto období ani nešli pod ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva.
(100)
Dovozy pôvodom zo Švajčiarska sa počas skúmaného obdobia znížili o 28 % a podľa údajov Eurostatu nešli pod ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Okrem toho mali počas OP skromný podiel na trhu vo výške 3,7 %.
(101)
Dovozy pôvodom z USA sa počas skúmaného obdobia znížili o 51 % a podľa údajov Eurostatu boli počas OP nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva, ale len o menej ako 5 %. Okrem toho mali počas OP iba de minimis podiel na trhu rovnajúci sa 1,5 %.
(102)
Horeuvedené zistenia vychádzajú z dostupných údajov, t. j. štatistiky Eurostatu, ktoré neposkytujú podrobné informácie o členení druhov výrobkov. Predsa sa však z toho vyvodilo, že vzhľadom na de minimis alebo skromný trhový podiel a neprítomnosť alebo nízku úroveň zistených predajov pod cenu, tieto dovozy z Juhoafrickej republiky, Švajčiarska a USA nemali negatívny dopad na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.
b) Dovozy s negatívnym dopadom na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(103)
Dovozy pôvodom z Japonska sa počas skúmaného obdobia zvýšili o 113 %, ale na začiatku boli na veľmi nízkej úrovni. Počas OP bol ich podiel na trhu 2,4 % a podľa údajov Eurostatu boli počas OP nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva o menej ako 8 %.
(104)
Dovozy pôvodom z Bieloruska sa počas skúmaného obdobia zvýšili o 35 %, ale na začiatku boli na nízkej úrovni. Počas OP predstavovali trhový podiel 2,3 %, ale počas OP išli výrazne pod cenu vo výrobnom odvetví Spoločenstva, a to o približne 30 %. Dovozy pôvodom z Bieloruska boli podrobené prešetrovaniu a k horeuvedenej výslednej hodnote predajov pod cenu sa dospelo na základe podrobného porovnania výrobkov.
(105)
Dovozy pôvodom z Kórey sa v období rokov 2000 - 2001 najprv zvýšili o 22 %, ale následne sa znížili o 36 %, s celkovým poklesom 14 %. Počas OP predstavovali trhový podiel 8,3 % a počas OP boli nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva o približne 5 %-15 %. Dovozy pôvodom z Kórey boli podrobené prešetrovaniu a k horeuvedenej výslednej hodnote predajov pod cenu sa dospelo na základe podrobného porovnania výrobkov.
(106)
Treba poznamenať, že dumpingové dovozy z Taiwanu majú iba menej ako 4%-ný podiel na trhu ES, zatiaľ čo spoločný trhový podiel dovozov z Kórey, Japonska a Bieloruska a nedumpingových dovozov z Taiwanu bol približne 13 % - 14 %, t. j. takmer štyrikrát väčší ako podiel taiwanských dumpingových dovozov. Dovozy zo štyroch uvedených zdrojov išli výrazne pod cenu oproti cenám vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Porovnali sa jednotlivé druhy výrobkov dovážaných z Bieloruska, Kórey a nedumpingových dovozov z Taiwanu a predajov vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Toto porovnanie ukázalo, že viac dovozov z Bieloruska, Kórey a nedumpingových dovozov z Taiwanu priamo konkuruje drahším výrobkom zo Spoločenstva, ako je to v prípade dumpingových dovozov z Taiwanu. Dovozy z Bieloruska, Kórey a nedumpingové dovozy z Taiwanu mali teda jasný dopad na výrobné odvetvie Spoločenstva. Na základe toho sa vyvodilo, že účinok dovozov z Kórey, Japonska a Bieloruska a aj nedumpingových dovozov z Taiwanu na objem a cenu sú také, že už nie je viac možné preukázať príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z Taiwanu a vážnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Za takýchto okolností dumpingové dovozy z Taiwanu v skutočnosti ani nemohli zohrať väčšiu ako okrajovú rolu.
4. Záver ohľadom príčinnej súvislosti
(107)
Zmienenou analýzou sa náležite odlíšil a oddelil vplyv všetkých známych faktorov na situáciu v Spoločenstve od škodlivých účinkov dumpingových dovozov. Ujma, ktorú Spoločenstvo utŕžilo, je predovšetkým zapríčinená poklesom cien spôsobeným dovoznými cenami z tretích krajín, ktoré boli nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Vzhľadom na i) obmedzený trhový podiel dumpingových dovozov z Taiwanu (menší ako 4 %) a omnoho významnejší trhový podiel dovozov z krajín pomimo Taiwanu plus nedumpingových dovozov z Taiwanu (približne 13 %-14 %) a ii) to, že tieto dovozy šli pod cenu, je možné vyvodiť záver, že ujma utŕžená výrobným odvetvím Spoločenstva je v podstatnej miere spôsobená dovozmi vysokopevnostnej priadze z polyesteru z iných zdrojov ako od dumpingového taiwanského vývozcu. Preto nebolo možné preukázať príčinnú súvislosť v zmysle článku 3 ods. 6 a článku 3 ods. 7 základného nariadenia medzi dumpingovými dovozmi z Taiwanu samotnými a vážnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
F. ZÁVER
(108)
Konanie by sa teda malo ukončiť, a to vzhľadom na de minimis dumpingové rozpätia výrobkov z Bieloruska a Kórey a vzhľadom na absenciu jasnej príčinnej súvislosti medzi dumpingom a ujmou, pokiaľ ide o dovozy pôvodom z Taiwanu,
ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
Týmto sa ukončuje antidumpingové konanie ohľadom dovozov vysokopevnostnej priadze z polyesterov (inej ako šijacia niť), neupravenej na predaj v malom, vrátane syntetického monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menšou ako 67 decitexov, bežne uvádzanej pod číselným znakom KN 5402 20 00 pôvodom z Bieloruska, Kórey a Taiwanu.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 5. apríla 2005