ROZHODNUTIE KOMISIE
z 8. septembra 2004
o štátnej pomoci, ktorú má Belgicko v úmysle poskytnúť podniku Stora Enso Langerbrugge
(oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 3351)
(Iba texty v holandskom a francúzskom jazyku sú autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2005/164/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní záujemcov, aby prezentovali svoje pripomienky v súlade s uvedenými článkami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
V súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy a s bodom 76 komunitárneho rámca o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (2) (ďalej len rámec pomoci ŽP) oznámilo Belgicko listom zo 4. apríla 2003 pomoc v prospech N. V. Stora Enso Langerbrugge (ďalej len SEL). Prípad bol zaznamenaný pod číslom N 167/03. Komisia požadovala od Belgicka doplňujúce informácie listami z 20. mája 2003, 17. júla 2003 a 20. októbra 2003. Belgicko poskytlo doplňujúce informácie v listoch z 19. júna 2003 a 15. septembra 2003. Stretnutia zástupcov Komisie, belgických úradov a SEL sa konali 9. júla a 8. októbra 2003.
(2)
Komisia listom z 27. novembra 2003 oznámila Belgicku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy ohľadne oznámenej pomoci. Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie21. januára 2004 (3). Komisia dostala pripomienky od dvoch zúčastnených strán vrátane SEL. Listom z 1. októbra 2003 ich odoslala Belgicku. Tento list obsahoval tiež ďalšie otázky Komisie.
(3)
V liste z 18. decembra 2003 Belgicko žiadalo, aby určité údaje, ktoré sa nachádzajú v rozhodnutí, boli považované za dôverné. Zároveň dodalo pripomienky k zneniu rozhodnutia. Po tom, ako listom z 19. decembra 2003 požiadalo o odklad, ktorý mu bol udelený listom z 12. januára 2004, Belgicko pripomienkovalo rozhodnutie Komisie listom z 29. januára 2004. Komisia položila doplňujúce otázky listami z 5. februára a 5. apríla 2004. Belgicko na tieto otázky odpovedalo a vyjadrilo sa k pripomienkam od tretích strán v listoch z 8. marca 2004, 2. apríla 2004, 10. júna 2004 a 4. augusta 2004. Stretnutia sa konali 28. apríla 2004 a 18. mája 2004 a zástupca Komisie navštívil podnik 7. júla 2004.
2. PODROBNÝ OPIS POMOCI
2.1. Príjemca
(4)
Príjemca je N. V. Stora Enso Langerbrugge, pobočka spoločnosti Stora Enso Oyj, významného výrobcu časopisového a novinového papiera, jemných papierov, baliacich kartónov a produktov z dreva. V roku 2001 dosiahla obrat 13,5 miliárd a jej výrobná kapacita bola približne 15 miliónov ton papiera a kartónu. Spoločnosť zamestnáva približne 43 000 osôb. Pomoc je určená podniku v Langerbrugge pri meste Gent. V roku 2000 dosiahla spoločnosť v Belgicku obrat 55 miliónov (4).
2.2. Projekt
(5)
Projekt pozostáva z piatich častí:
a)
nový stroj na papier (PM4) a jednotka na odstraňovanie tlačiarenskej farby (DIP2) na výrobu novinového papiera zo 100 % recyklovaných vláken (novinový papier 100 % RV);
b)
úprava stroja na papier (PM3), ktorý predtým produkoval novinový papier z 80 % recyklovaných vláken a teraz má produkovať časopisový papier z 80 % recyklovaných vláken (časopisový papier 80 % RV);
c)
zariadenie na spaľovanie kalu s kombinovanou produkciou tepla a elektriny (zariadenie na spaľovanie kalu KPTE);
d)
zariadenia na úpravu vody;
e)
železničná infraštruktúra na pripojenie závodu k verejnej železničnej sieti a doplňujúce investície na skladovanie papierového odpadu.
(6)
V súčasnosti boli investície z väčšej časti zrealizované. Projekt umožnil zvýšiť počet zamestnancov o 40 a zabezpečuje zachovanie 410 pracovných miest. Nepriamo zamestnáva približne 1 350 osôb. V snahe zvýšiť celkovú kapacitu tak, aby nebola väčšia ako rast trhu, starý stroj na papier v závode Langerbrugge (PM2 s kapacitou 120 000 ton za rok) bol zatvorený a výroba v niektorých závodoch vo Fínsku a vo Švédsku bola reorganizovaná.
2.3. Stroj na papier 4 a jednotka na odstraňovanie tlačiarenskej farby 2: výroba novinového papiera 100 % RV
(7)
Ročná kapacita PM4 je 400 000 ton. Celkové investičné náklady na projekt PM4 sú 259 622 000 EUR. Keďže priemerný obsah recyklovaných vláken v novinovom papieri v Európe v čase žiadosti o pomoc bol iba 49,8 %, Belgicko sa domnievalo, že 50,2 % z investičných nákladov na tento projekt môže byť považovaných za dodatočné náklady. Projekt DIP2 predstavuje investíciu v celkovej hodnote 90 111 000 EUR, ktorá by bola v plnej výške oprávnená. Ak zoberieme do úvahy úspory dosiahnuté počas prvých piatich rokov, oprávnené náklady by dosiahli sumu 127 388 000 EUR.
(8)
Belgicko tiež vysvetlilo, že viaceré časti investícií do PM4 a DIP2 by išli nad rámec noriem, ktoré sa vzťahujú na SEL. Ide predovšetkým o systém recirkulácie chladiacej vody, maximálne uzatvorenie okruhu bielej vody, systémy na opätovné využitie tepla, špeciálne lisy určené na získanie suchšieho pásu papiera za sekciou lisov, pokročilú technológiu na uchytenie papiera v sušiarni, inovatívne techniky na rolovanie a manipuláciu s hotovým papierom a o dodatočné čistiace zariadenia. Podľa Belgicka by tieto investície predstavovali oprávnené dodatočné náklady na ochranu životného prostredia vo výške prinajmenšom 19 106 000 EUR.
(9)
PM4 je výsledkom inovačnej koncepcie, ktorá znižuje spotrebu energie, prísad, chemikálií a priemyselných vôd. Vyznačuje sa väčšou šírkou stroja v porovnaní s konvenčnými strojmi na výrobu papiera. To si vyžaduje úpravy na celom stroji, predovšetkým uzatvorený, na rozdiel od otvoreného, priechod medzi lisom a sušiarňou a o niečo nižšiu rýchlosť produkcie. Na základe dvoch podrobných nákladových štúdií sa odhaduje, že náklady na konvenčnejšiu investíciu s rovnakou kapacitou by boli o 14,1 milióna nižšie. Nový stroj prinesie úspory, ale pre vyššie náklady na jeho uvedenie do prevádzky a optimalizáciu sa počas prvých piatich rokov nedá počítať s prevádzkovým ziskom.
2.4. Stroj na papier 3: prechod z novinového papiera na časopisový papier 80 % RV
(10)
PM3 bol skonštruovaný v roku 1957 na výrobu novinového papiera. V roku 1989 bol zrenovovaný a v rokoch 2000 a 2001 sa zvýšila jeho rýchlosť. Teraz bol upravený na produkciu časopisového papiera 80 % RV (kvalita SC, […] (5) g/m2, nenatieraný). Jeho kapacita bude 165 000 ton za rok. Cieľom investícií je upraviť zásobovanie surovinami a ich spracovanie (predovšetkým existujúcu jednotku DIP1), ako aj samotný stroj na papier a systémy na dodávku plynu, tepla, kontroly kvality atď. Celkové investičné náklady sú 39 555 000 EUR.
(11)
Ďalšou možnosťou pre SEL by bolo pokračovať v produkcii na jednotke na časopisový papier PM2, ktorá bola skonštruovaná v roku 1937, modernizovaná v roku 1985 a má kapacitu 115 000 ton za rok. V porovnaní s touto jednotkou má upravená jednotka PM3 nižšie náklady na elektrinu, vyššie náklady na produkciu pary, úniky produktov kondenzácie a náklady na úpravu popola. Čistá úspora počas prvých piatich rokov by bola 4 342 000 EUR, z čoho vyplývajú oprávnené náklady 35 213 000 EUR.
2.5. Zariadenie na spaľovanie kalov KPTE
(12)
SEL skonštruoval zariadenie KPTE, ktoré spaľuje biomasu z dvoch jednotiek na odstraňovanie tlačovej farby a z továrne na úpravu vody spoluzásobovanej zemným plynom. Toto zariadenie spočíva na fluidizovanom lôžku. Maximálny inštalovaný energetický výkon je: 1. elektrina: Pe = 10,4 MWe hrubý a 8 MWe čistý; 2. prehriata para s vysokým tlakom pri 480 °C, 80 barov, Pth = 53 MWth; 3. teplá voda získaná počas čistenia spaľovacích plynov pri približne 60 °C, Pth = 5,6 MWth. Kotol s protitlakom premieňa paru s vysokým tlakom na paru s nízkym tlakom (približne 4 bary). Táto para sa používa v procese výroby papiera. Účinnosť energetickej konverzie kotla bude približne 87,5 % pri čiastočnom zaťažení a približne 90 % pri plnom zaťažení. Plánovaná kapacita zariadenia je približne 250 000 ton kalu za rok, v praxi je maximálna kapacita nižšia. Pri využití strojov na papier na maximálnu kapacitu by sa malo ročne vyprodukovať 200 000 ton kalov.
(13)
Celkové investičné náklady dosahujú 55 147 000 EUR. Keďže zariadenie na spaľovanie kalov KPTE si vyžaduje viac prác na údržbe a je menej spoľahlivé ako konvenčné zariadenia KPTE, investícia zahŕňa dva záložné generátory pary. Náklady na inžinierske služby a na technické riadenie projektu sú zahrnuté v súvahe a následne odpisované, sú teda tiež zarátané.
2.6. Zariadenia na úpravu vody
(14)
SEL bude používať povrchovú vodu pochádzajúcu z miestneho potoka Kale. Predtým, než sa môže použiť vo výrobnom procese, musí sa táto voda upraviť a dezinfikovať. Oprávnené investície by podľa belgických úradov dosiahli 7 429 000 EUR.
(15)
SEL predpokladá, že do prímorského kanála Gent-Terneuzen bude vypúšťať značné množstvo vody. Voda sa vypúšťa po dvojetapovom biologickom procese. Podľa Belgicka by oprávnené náklady dosiahli 4 431 000 EUR.
(16)
Environmentálne povolenie požaduje vykonanie technicko-ekonomickej štúdie s cieľom zhodnotiť záťaž a koncentráciu, čo sa týka chemickej potreby kyslíka (CPK) odpadových vôd, ktoré budú vypúšťané do prímorského kanála. Analýza by mohla viesť k dodatočným investíciám do stanice terciárneho čistenia vody vo výške približne 1 milión. Táto prípadná investícia je zahrnutá v oznámení, ale na to, aby mohol podnik získať pomoc, musí podať samostatnú žiadosť o ekologickú podporu. Pokiaľ ide o túto investíciu, ešte sa neprijalo žiadne rozhodnutie, keďže flámske úrady sa ešte nevyjadrili k požiadavke na výnimku zo všeobecne uplatniteľnej normy o CPK.
2.7. Skladovanie papierového odpadu a železničná infraštruktúra
(17)
Súčasťou investičného projektu sú veľké sklady na papierový odpad a pripojenie na existujúcu železničnú sieť na prepravu starého papiera a hotových produktov. Dovoz aj odvoz produktov by mohol byť zabezpečený cestnou dopravou. Belgicko považuje za oprávnené iba dodatočné investície spojené so železničnou dopravou, t. j. železničnú infraštruktúru, dodatočné náklady na sklad papierového odpadu a dodatočné náklady na nakladací perón a sklad hotového papiera. Na rozdiel od cestnej dopravy použitý papier prepravovaný železnicou je zabalený v baloch. Z tohto dôvodu sú zahrnuté aj investičné náklady na prepravu, egalizáciu a odstraňovanie drôtov. Investície do kontajnerov a špeciálnych vozidiel na kombinovanú prepravu nie sú zarátané, keďže môžu byť použité na rôzne účely. Náklady na kancelárie, spoločenské miestnosti, zariadenia na automatické hasenie požiaru a nepriame náklady taktiež nie sú zarátané. Oprávnené náklady tak dosahujú výšku 8 864 000 EUR. Ak by sa neskôr ukázalo, že skutočné investičné náklady sú nižšie, belgické úrady by prepočítali výšku pomoci podľa skutočných investičných nákladov. Investície do železničnej infraštruktúry neprinesú zníženie nákladov v porovnaní s cestnou dopravou.
2.8. Pomoc
(18)
Pomoc pozostáva zo:
-
subvencie vo výške 25 892 425 EUR,
-
oslobodenia od pozemkovej dane počas piatich rokov. Belgicko vyčíslilo maximálnu teoretickú výhodu na 2 035 162 EUR za rok, t. j. aktualizovanú čistú hodnotu približne 9 miliónov počas piatich rokov. Flámske úrady však zmrazili hodnotu majetku, z ktorého sa vypočítava daň, na úrovni roku 1998. V dôsledku toho investície nespôsobia zvýšenie dane z nehnuteľností, a preto by výnimka nepriniesla žiaden skutočný úžitok. Situácia by sa však mohla zmeniť, ak by sa zmenil spôsob výpočtu režimu.
(19)
Obidve opatrenia vychádzajú z dekrétu o hospodárskom rozvoji vo flámskom regióne z 15. decembra 1993, ktorý bol schválený Komisiou v roku 1993. Zmeny režimu pomoci životnému prostrediu založené na tomto dekréte Komisia schválila v roku 2000 (6). Režim predvída výšku pomoci od 8 do 12 % pre rôzne typy opatrení. Režim bol uvedený do súladu s rámcom pomoci ŽP, podľa bodu 77 rámca.
2.9. Dôvody, ktoré viedli k začatiu konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy
(20)
V rozhodnutí o začatí konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy vyjadrila Komisia pochybnosti ohľadom možnosti pokryť investičné náklady štátnou pomocou podľa rámcovej pomoci ŽP. Predovšetkým považovala investíciu do stroja na produkciu novinového papiera zo 100 % RV za investíciu, ktorá je v tomto sektore bežná, vzhľadom na aktuálny stav technológie. Časopisový papier 80 % RV je bezpochyby menej bežný, ale nie je isté, či by takáto investícia nebola potrebná pre všetkých (veľko)výrobcov papiera, ktorí by radi spĺňali čoraz prísnejšie environmentálne normy a zostali dlhodobo konkurencieschopní vďaka neustálym inováciám. Čo sa týka ostatných investícií, nie je isté, či sa oprávnené náklady obmedzili na to najnutnejšie, aby sa splnili environmentálne ciele.
3. PRIPOMIENKY OD TRETÍCH STRÁN
(21)
Jeden z konkurentov SEL zaslal svoje pripomienky. Tvrdí, že pomoc deformuje hospodársku súťaž na trhu s novinovým, časopisovým a recyklovaným papierom. Na tomto trhu existuje v regióne, v ktorom SEL plánuje nakupovať vlákna, čistý nedostatok. Keďže iní výrobcovia, ktorí sú konkurentmi SEL, by nakupovali recyklované vlákna, investície do PM3 a PM4 nepredstavujú čistý prínos pre životné prostredie.
(22)
Modernizácia podniku v Langerbrugge nie je nič viac ako aktualizácia na súčasnú úroveň technológie, motivovaná trhovými a konkurenčnými zámermi. Ide o investíciu s cieľom udržať, alebo dokonca zvýšiť dlhodobú konkurencieschopnosť. Investície do PM4 a PM3 predstavujú aktualizáciu na súčasnú úroveň technológie v odvetví výroby papiera, ako to dokazujú najnovšie modernizácie vykonané rôznymi výrobcami papiera v posledných rokoch. Pokiaľ ide o časopisový papier, je potrebné rozlišovať medzi superkalandrovaným, časopisovým a kriedovým (natieraným) papierom. Modernizácia by sa mohla považovať za prekonávajúcu súčasné priemyselné normy, iba ak by bol podnik SEL schopný vyrábať kriedový časopisový papier so zvýšeným obsahom recyklovaných vláken.
(23)
Ide o investíciu, ktorú by musel vykonať každý výrobca publikačného papiera. Bola ohlásená už v roku 2001 a nezdá sa, že by pomoc mala vplyv na rozhodnutie o investícii. Toto rozhodnutie je v súlade s cieľom SEL získať 13-percentnú výnosnosť investovaného kapitálu a investičné výdavky na úrovni odpisov alebo nižšie. Navyše, celý projekt bol financovaný z finančných tokov SEL. Potvrdzujú to viaceré tlačové vyhlásenia SEL. Investícia do PM4, modernizácia PM3 a zatvorenie PM2 sú výhodné aj v tom, že sú menej nákladné ako vybudovanie nového zariadenia na papier na zelenej lúke, či už na novinový, alebo časopisový papier. Umožňujú podniku SEL získať nové kapacity, zatiaľ čo staré kapacity sa postupne zrušia. To je potrebné, aby neutrpeli škody kvôli zavedeniu nových kapacít bez zodpovedajúceho dopytu. Dopyt po vysokokvalitnom papieri stúpa a klienti aj úrady požadujú čoraz vyšší obsah recyklovaných vláken.
(24)
Vybudovanie nových kapacít na spaľovanie kalov a investícia do jednotky na úpravu vody a odpadu by mohli byť potenciálne schválené na základe rámcovej pomoci ŽP. Keďže však táto investícia súvisí s výrobnou kapacitou a nie je nevyhnutná na splnenie environmentálnych cieľov, nemala by byť oprávnená na žiadnu pomoc. Budovanie železničnej infraštruktúry sa zdá byť nadbytočné, keďže alternatívou je kamiónová preprava, ktorá by nevyžadovala žiadne dodatočné investície. Vplyv na životné prostredie by bol zanedbateľný.
4. PRIPOMIENKY BELGICKA A SEL
4.1. Všeobecné pripomienky
(25)
Belgicko a SEL tvrdia, že pomoc by nemala negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a neposkytla by SEL výhodu, ktorá by deformovala hospodársku súťaž. Pre všetky súčasti projektu existuje dostatočný podiel oprávnených nákladov, ktoré zdôvodňujú poskytnutie pomoci. Boli poskytnuté podrobné informácie a zdôvodnenia ohľadom oprávnených nákladov. Keďže sú už uvedené v oddieloch 2 a 6, nebudú sa v tejto časti opakovať.
4.2. PM4 a DIP2: výroba novinového papiera zo 100 % RV
(26)
Percentuálne podiely recyklovanej hmoty sú v skutočnosti normy požadované od členských štátov, ale za situácie, ktorá je v Belgicku, existuje priama súvislosť medzi týmito normami a činnosťou SEL.
(27)
Novinový papier zo 100 % RV vôbec nezodpovedá súčasnému stavu technológie. V západnej Európe v súčasnosti existuje iba päť alebo šesť jednotiek na výrobu novinového papiera rovnakého druhu. Veľká väčšina výrobných zariadení vyrába papier s obsahom recyklovaných vláken medzi 40 a 80 %. Tieto zariadenia sa sériovo nevyrábajú a každé z nich bolo novátorské. Na dosiahnutie optimálnej produktivity sú potrebné približne 2 roky, t. j. oveľa viac ako na zariadenie zodpovedajúce súčasnému stavu technológie. PM4 a DIP2 patria medzi svetovú špičku.
4.3. PM3: časopisový papier z 80 % RV
(28)
Okrem argumentov, ktoré sa už uviedli v úvodnom rozhodnutí, Belgicko a SEL upozorňujú na prvky zariadenia PM3, ktoré sú inovatívne a vo svojom odbore jedinečné, ako aj na značnú výšku počiatočných nákladov a krivku postupu zdokonaľovania. To tiež dokazuje, že investícia sa nemôže považovať za zodpovedajúcu súčasnému stavu technológie. Pripúšťa sa, že trh s časopisovým papierom sa vyvíja smerom k vyššiemu obsahu recyklovaných vláken a nižšej spotrebe energie, ale investícia SEL sa nemôže považovať za zodpovedajúcu súčasnému stavu technológie.
(29)
Rekonštrukcia PM3 bola vykonaná predtým, než to bolo technicky či ekonomicky nevyhnutné. PM3 sa musí považovať za prototyp pre skupinu Stora Enso. Investícia je úplne v súlade s dlhodobou stratégiou skupiny, ktorou je stále vylepšovanie procesov, využitie zdrojov a schopností zamestnancov, s cieľom dosiahnuť udržateľnú úroveň výroby papiera.
(30)
Belgicko ani SEL sa nevyjadrili k investíciám vykonaným spoločnosťou LEIPA, kde sa časopisový papier tiež vyrába predovšetkým z recyklovaných vláken (7).
4.4. Zariadenie na kombinovanú produkciu tepla a elektriny spaľovaním kalov
(31)
Ak zvážime celkové náklady na zariadenie na spaľovanie kalov KPTE vrátane odpisov, počas prvých piatich rokov jeho prevádzky by neprinieslo žiadny čistý zisk. Ak by podnik SEL neinvestoval do tohto zariadenia, mohol by potrebnú paru a elektrinu nakupovať od blízkeho výrobcu. V tom prípade by SEL musel investovať do dodatočného parného kotla v cene 1 189 000 eur. Výška nákladov oprávnených na pomoc by preto mala zodpovedať celkovým investičným nákladom mínus 1 189 000 EUR.
(32)
V každom prípade na produkciu rovnakého množstva pary a elektriny by konvenčné zariadenie KPTE predstavovalo vhodnejšie alternatívne riešenie, ako samostatné jednotky na produkciu pary a elektriny.
4.5. Úprava mäkkej vody
(33)
Ak by mal SEL povolenie na čerpanie obmedzeného množstva spodnej vody, bolo by realistické, aby v tom pokračoval. Celková cena za m3 by bola v oboch prípadoch prakticky rovnaká, ale nebola by potrebná žiadna investícia. V praxi by však nebolo realistické čerpať také množstvo spodnej vody.
4.6. Úprava odpadových vôd
(34)
Belgicko vysvetlilo, že vzhľadom na optimalizáciu úpravy odpadových vôd a výrobného procesu nebolo potrebné zvyšovať kapacity existujúcich zariadení na úpravu vody. Investícia spočíva najmä vo vyrovnávacej nádrži, ktorá zabezpečuje stabilný priebeh úpravy a v technických zariadeniach, ktoré sú potrebné na realizáciu prepojenia s terajšími upravovacími zariadeniami. Zariadenie na úpravu odpadových vôd má určité inovatívne vlastnosti.
(35)
Úprava prevyšuje požiadavky noriem VLAREM, ale aj noriem určených v povolení (pre takmer všetky látky). Normy určené v povolení sú prísne a počas rokovaní s orgánmi boli upravené podľa najlepších možných výsledkov zariadení na úpravu odpadových vôd. Boli by nad úrovňami založenými na „najlepšej dostupnej technológii“. Jedna odborná správa považuje požadovaný limit 260 mg/l pre chemickú potrebu kyslíka (CPK) za extrémne ambiciózny. Environmentálne povolenie požaduje dodatočné zníženie na 180 mg/l, čo nemá v odvetví výroby papiera precedens.
(36)
S výnimkou CPK sú koncentrácie všetkých látok v odpadovej vode nižšie ako vo vode pochádzajúcej z Kale.
4.7. Terciárna úprava vody
(37)
Belgicko sa domnieva, že pomoc určená na prípadnú terciárnu úpravu vody by bola oprávnená z rovnakých dôvodov ako v prípade úpravy odpadových vôd. Vzhľadom na odbornú správu, ktorou disponuje, a očakávajúc rozhodnutie flámskych úradov o žiadosti na výnimku z normy 180 mg/l pre CPK, SEL ešte neprijal rozhodnutie o tejto investícii. Zatiaľ tiež nepožiadal o subvenciu.
4.8. Skladovanie papierového odpadu a železničná infraštruktúra
(38)
Belgicko a SEL zdôrazňujú, že prechod z cestnej dopravy na železničnú je úplne v súlade s Bielou knihou Komisie „Európska dopravná politika v horizonte roku 2010: čas rozhodnutí“ (8). Investície do železničnej infraštruktúry nie sú potrebné na fungovanie papierne, keďže cestná infraštruktúra by mohla byť prispôsobená na novú situáciu vybudovaním odbočky z hlavnej cesty. Spomenuté riešenie by malo niekoľko nevýhod, ale tie by sa dali považovať za zanedbateľné. Túto analýzu potvrdzuje štúdia vykonaná v rámci hodnotenia vplyvu na životné prostredie. Keby sa investícia do železničnej infraštruktúry neuskutočnila, náklady na dopravu by sa nezvýšili.
(39)
Pomoc by bola tiež v súlade s pravidlami o štátnej pomoci v sektore dopravy. Investície mohli byť oprávnené v rámci Európskeho programu Marco Polo, ale nepočítalo sa so žiadnou žiadosťou o pomoc. Pomoc je potrebná na kompenzáciu časti dodatočných nákladov. Navyše, cestná doprava je tiež dotovaná, keďže sa nepožadujú všetky náklady v súvislosti s dopravnými zápchami a znečistením.
5. POSÚDENIE POMOCI
5.1. Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy
(40)
Článok 87 ods. 1 Zmluvy o založení ES stanovuje, že okrem výnimiek uvedených v zmluve, pomoc, ktorá deformuje alebo hrozí deformovaním hospodárskej súťaže uprednostňovaním určitých podnikov alebo určitej výroby, nie je v súlade so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Zamýšľaná subvencia a oslobodenie od dane (keďže znižuje výšku skutočne platených daní) predstavujú pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, pretože prostredníctvom štátnych zdrojov zbavujú SEL časti investičných nákladov, ktoré by inak musel znášať sám. Táto štátna pomoc upevňuje pozíciu SEL v porovnaní s konkurentmi v Spoločenstve, a preto sa musí považovať za ovplyvňujúcu hospodársku súťaž. Vzhľadom na intenzívne obchodné styky medzi členskými štátmi v odvetví novinového a časopisového papiera, ako aj papierového odpadu a papierovej kaše Komisia považuje pomoc poskytnutú SEL za ovplyvňujúcu obchod medzi členskými štátmi.
(41)
Belgicko si splnilo povinnosť oznámiť pomoc podľa článku 88 ods. 3 zmluvy a bodu 76 rámcovej pomoci ŽP.
5.2. Všeobecné poznámky ku kompatibilite
(42)
Komisia skúmala, či možno uplatniť výnimky uvedené v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy. Výnimky uvedené v článku 87 ods. 2 zmluvy by sa mohli použiť ako základ na odôvodnenie súladu pomoci so spoločným trhom. Táto pomoc však a) nemá sociálny charakter a nie je poskytovaná jednotlivým spotrebiteľom, b) neslúži na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo inými výnimočnými udalosťami a c) nie je potrebná na kompenzáciu hospodárskych nevýhod spôsobených rozdelením Nemecka.
(43)
Výnimky uvedené v článku 87 ods. 3 písm. a), b) a d) zmluvy, ktoré sa týkajú pomoci na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí, v ktorých je životná úroveň veľmi nízka, alebo kde je veľmi nízka zamestnanosť, pomoc určená na podporu zrealizovania dôležitého projektu, ktorý je v spoločnom Európskom záujme alebo na nápravu vážneho narušenia v hospodárstve niektorého členského štátu, ako aj pomoc určená na podporu kultúry a na zachovanie dedičstva nie sú uplatniteľné. Belgicko sa nepokúšalo odôvodniť poskytnutie pomoci na základe týchto ustanovení.
(44)
Pokiaľ ide o prvú časť výnimky uvedenej v článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, t. j. pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností, Komisia poznamenáva, že cieľom pomoci nebol výskum a rozvoj, investície uskutočnené malými a strednými podnikmi, záchrana alebo reštrukturalizácia SEL. Pomoc môže byť dôležitá pre podporu investícií vo vybranej lokalite. Langerbrugge sa však nenachádza v oblasti, kde by počiatočné investície mali nárok na regionálnu pomoc. Táto pomoc sa preto nemôže považovať za kompatibilnú so spoločným trhom s odôvodnením, že uľahčuje rozvoj určitých oblastí.
(45)
Komisia skúmala, či by pomoc mohla spadať pod výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy z iných dôvodov, a predovšetkým, či by v tomto prípade bolo možné uplatniť rámec pomoci ŽP. Pomoc bola poskytnutá na základe režimu pomoci, ktorý bol schválený Komisiou v roku 2000. Toto schválenie však prebehlo predtým, než do platnosti vstúpil nový rámec. Keď Komisia prijala nový rámec, odporučila členským štátom upraviť existujúce režimy pomoci tak, aby boli kompatibilné s novým rámcom do 1. januára 2002. Belgicko prijalo tento návrh bezpodmienečne a teda bolo povinné upraviť režim prijatý v roku 2000 (9). Komisia preto posudzovala kompatibilitu pomoci podľa nového rámca. Časť projektu, týkajúca sa železničnej infraštruktúry, je však posudzovaná podľa článku 73 zmluvy, ktorý sa týka štátnej pomoci určenej na koordináciu dopravy.
5.3. Kompatibilita podľa rámcovej pomoci ŽP
(46)
Podľa bodu 29 rámcovej pomoci ŽP investičná pomoc umožňujúca spoločnostiam prekročiť platné normy Spoločenstva môže byť povolená maximálne do úrovne 30 % oprávnených hrubých investičných nákladov. Tieto podmienky platia aj pre pomoc poskytnutú podnikom uskutočňujúcim investície, na ktoré sa nevzťahujú obmedzujúce normy Spoločenstva, alebo podnikom, ktoré musia uskutočniť investície, aby vyhoveli národným normám, ktoré sú prísnejšie ako platné normy Spoločenstva. V súlade s bodom 6 rámcovej pomoci ŽP sa za normy Spoločenstva považujú tiež normy požadované štátnymi orgánmi na základe smernice Rady 96/61/EHS z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a znižovaní znečistenia (10). Podľa tejto smernice musia členské štáty definovať normy, ktoré požadujú v environmentálnych povoleniach, na základe výsledkov, ktoré sa môžu dosiahnuť použitím najlepších dostupných technológií.
(47)
V súlade s bodmi 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP sa za oprávnené náklady považujú investície do pozemkov, ak sú nevyhnutné na splnenie environmentálnych cieľov, do budov, zariadení a vybavenia určených na zníženie alebo odstránenie znečistenia alebo škodlivín, prípadne na prispôsobenie výrobných metód s cieľom ochrany životného prostredia. Oprávnené náklady musia byť prísne obmedzené na dodatočné investičné náklady, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov ochrany životného prostredia.
5.3.1. DIP2, PM4 a PM3: zvýšenie miery recyklácie
(48)
Komisia nespochybňuje prínosy recyklácie odpadového papiera pre životné prostredie. Je však toho názoru, že nie je možné odôvodniť pomoc poskytnutú DIP2, PM4 a PM3 na základe bodu 29 rámcovej pomoci ŽP preto, že zvyšujú mieru recyklácie.
(49)
Komisia pripomína, že podľa všeobecných zásad práva musí byť každá výnimka interpretovaná reštriktívne. Rámec pomoci ŽP definuje podmienky, za ktorých môže Komisia považovať pomoc za kompatibilnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy a ustanovuje tak výnimku zo všeobecného zákazu uvedeného v článku 87 ods. 1 zmluvy. Je tiež vhodné pripomenúť, že rámcová pomoc ŽP sa zakladá na všeobecnom princípe „znečisťovateľ platí“, a každá interpretácia tohto rámca musí tento princíp prísne rešpektovať.
(50)
Investície do jednotiek PM3, PM4 a DIP2 sa použijú na výrobu novinového a časopisového papiera, ktoré skončia vo forme odpadového papiera. Zvyšovanie výrobnej kapacity teda spôsobí zvýšenie množstva odpadového papiera, ktorý sa bude iba čiastočne recyklovať. V tomto ohľade nemožno brať do úvahy zatvorenie PM2 a zníženie produkcie vo Fínsku a Švédsku, ktoré (čiastočne) vyvažujú zvýšenie kapacít PM3 a PM4. Zatvorené kapacity sú zastaranejšie, majú odlišné technické charakteristiky a nie sú na trhu umiestnené rovnako. Priame porovnanie teda nie je možné.
(51)
Je pravdepodobné, že investície zvýšia dopyt po odpadovom papieri. Nie je však zaručené, že budú viesť aj k zvýšeniu zberu odpadového papiera, ani všeobecne, ani pokiaľ ide o odpadový papier pochádzajúci z predaja SEL. Investície preto neznížia znečistenie, ktoré spôsobuje samotný SEL. Pozitívne účinky na životné prostredie by mohli pochádzať z nepriamych účinkov na ponuku a dopyt po odpadovom papieri, ktoré ovplyvňujú všetkých používateľov a dodávateľov týchto produktov, nielen SEL.
(52)
Komisia ďalej poznamenáva, že normy o podiele recyklovaného odpadu nie sú právne normy s priamym účinkom na jednotlivé podniky, aj keď v prípade Belgicka majú významný vplyv na činnosť SEL. Ide o normy, ktoré od členských štátov požaduje Európska legislatíva, predovšetkým smernica o skládkach odpadov (11) a smernica o obaloch a obalovom odpade (12). Pomoc sa neposkytuje na to, aby umožnila podniku dosahovať hodnoty nižšie ako stanovujú normy, ktoré sa naňho priamo vzťahujú. Prvá situácia spomenutá v bode 29 rámcovej pomoci ŽP, ktorá povoľuje udeľovanie pomoci na to, aby podniky mohli dosahovať hodnoty nižšie ako stanovujú platné komunitárne normy, sa teda v tomto prípade nemôže uplatniť.
(53)
Podľa Belgicka by však bolo možné uplatniť druhú situáciu spomenutú v bode 29 rámcovej pomoci ŽP, t. j. keď je pomoc poskytovaná podnikom realizujúcim investície, na ktoré sa nevzťahujú komunitárne normy. Komisia napriek tomu došla k zamietavému záveru. Pomoc v prospech investícií do PM3, PM4 a DIP2 má spoločný cieľ - uprednostniť recykláciu a odbremeniť tak skutočných znečisťovateľov od poplatkov, ktoré by inak museli znášať. Pomoc nemá za cieľ znížiť množstvo odpadového papiera, ktorý pochádza z predaja SEL. Skôr podporuje SEL, aby prevzal odpadový papier, ktorý môže pochádzať z produktov predávaných ktorýmkoľvek výrobcom papiera. Podľa názoru Komisie, bod 29 rámcovej pomoci ŽP je uplatniteľný v prípadoch, keď podnik investuje, aby zlepšil vlastnú výkonnosť v oblasti životného prostredia a na zníženie vlastného znečisťovania. V takýchto prípadoch sa môže pomoc poskytnúť, aby podnietila podnik zlepšiť svoju vlastnú situáciu v oblasti ochrany životného prostredia. Pravidlá by sa inak mohli ľahko obchádzať tak, že pomoc by sa neposkytovala znečisťovateľom, ale spoločnostiam, ktoré sa starajú o znečistenie.
(54)
Túto interpretáciu potvrdzuje bod 18 b) rámcovej pomoci ŽP, podľa ktorého „pomoc môže tiež slúžiť ako podnet, predovšetkým aby podporila spoločnosti v prekonaní noriem, alebo vo vykonaní dodatočných investícií určených na zníženie znečistenia z ich zariadení“.
(55)
Okrem toho interpretácia navrhnutá Belgickom by umožnila členským štátom dotovať investície vo všetkých odvetviach, v ktorých je možné používať sekundárne suroviny. Táto pomoc by sa poskytla bez toho, že by podniky museli rešpektovať pravidlá poskytovania štátnej pomoci, predovšetkým regionálnej pomoci alebo pomoci investíciám MSP (malých a stredných podnikov). Takáto pomoc by mohla spôsobiť vážne deformácie na dotknutých trhoch.
(56)
Komisia preto zastáva názor, že bod 29 rámcovej pomoci ŽP sa nevzťahuje na plný rozsah investícií do PM3, PM4 a DIP2. Komisia napriek tomu skúmala, či sa body 29 alebo 30 rámcovej pomoci ŽP nevzťahujú na niektoré časti investícií.
5.3.2. Jednotlivé časti environmentálnych investícií do PM3, PM4 a DIP2, zníženie spotreby energie PM4
(57)
Ako sa uviedlo v bode 9, Belgicko sa domnieva, že jednotlivým častiam investícií do PM4 a DIP2, ktoré predstavujú dodatočné náklady vo výške aspoň 19,1 miliónov EUR, by sa mohla poskytnúť pomoc podľa bodu 29 rámcovej pomoci ŽP. Opis týchto častí však poukazuje na viaceré prípady úspor nákladov. Napríklad dodatočné investície do chladiacich veží by viedli k zníženiu spotreby energie počas zimného obdobia o 10 MW. Uzatvorenie okruhu bielej vody slúži na zníženie spotreby vody. Použitie čeľusťových lisov namiesto konvenčných lisov umožňuje SEL získať suchší papier, optimalizovať proces sušenia a šetrí energiu. Napriek opakovaným požiadavkám Komisie Belgicko nepreukázalo, že tieto náklady by tiež mohli byť povolené ako dodatočné náklady, ani nenaznačilo, aké výhody by pre SEL z týchto konkrétnych častí investície vyplynuli tak, ako to požadujú body 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP. Preto nie je možné vypočítať výšku pomoci, ktorá by sa mohla povoliť.
(58)
Ako sa uvádza v bode 10, Belgicko presadzovalo, aby PM4 mohol mať nárok na pomoc podľa bodu 30 rámcovej pomoci ŽP, keďže umožňuje znížiť spotrebu energie. Namiesto investície do stroja na papier s klasickou šírkou sa SEL rozhodol pre inovatívny stroj, ktorý spotrebuje menej energie. Investícia teda spadá pod definíciu úspor energie.
(59)
Podľa bodov 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP sú oprávnené iba investície nevyhnutné na splnenie environmentálnych cieľov. Nejde iba o nejakú časť PM4, ktorá umožňuje znížiť spotrebu energie. Kľúčovým faktorom je väčšia šírka všetkých rotujúcich prvkov, ktorá ovplyvňuje celkovú koncepciu a konštrukciu stroja a vyžaduje si nižšiu rýchlosť, aj úpravu lisovacej časti. Nezávislý odborník vypracoval podrobné hodnotenie nákladov na konvenčný stroj na výrobu novinového papiera. Následne sa vypracovalo podrobné hodnotenie nákladov na danú investíciu. Rozdiely nevyplývajú iba z technických špecifikácií, ale aj z podrobnejších znalostí, odhadov potenciálnych znížení cien atď. Odhadované oprávnené náklady vo výške 14,1 milióna eur však zahŕňajú iba rozdiely nákladov spojené s investíciami do zariadení (13). Toto hodnotenie sa vypracovalo na základe konzervatívnych predpokladov, vyhýbajúc sa prehnaným odhadom.
(60)
Podľa bodu 37 pododstavec 2 rámcovej pomoci ŽP, výpočet oprávnených nákladov sa musí očistiť od výhod vyplývajúcich z prípadného zvýšenia kapacity a úspor nákladov, ktoré vzniknú počas prvých piatich rokov života investície. Zvýšené počiatočné náklady počas prvých piatich rokov života investície však prevyšujú výhody vyplývajúce z úspor v oblasti energie, surovín a produktivity.
(61)
Komisia nakoniec dospela k záveru, že v prípade PM4 možno považovať za prijateľnú pomoc vo výške 40 % × 14,1 miliónov EUR = 5,64 miliónov EUR.
(62)
Neexistuje žiadna paralela, podľa ktorej by bolo možné považovať pomoc poskytnutú na PM3 a DIP2 za kompatibilnú.
5.3.3. Zariadenie na spaľovanie kalov KPTE
(63)
Podľa bodu 31 rámcovej pomoci ŽP, investície do kombinovanej produkcie elektriny a tepla môžu využívať pomoc, ak je účinnosť konverzie zvlášť vysoká. V tomto smere Komisia berie do úvahy predovšetkým typ primárnej energie používanej vo výrobnom procese. Tieto investície môžu profitovať z pomoci v základnej výške 40 % oprávnených nákladov, v súlade s bodmi 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP.
(64)
Zariadenie bude používať biomasu (14) pochádzajúcu priamo z továrne a zemný plyn a bude mať účinnosť konverzie 87,5-90 %. Aj vzhľadom na ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie na základe užitočného dopytu po teple na vnútornom trhu energie, doplňujúcej a upravujúcej smernicu 92/42/EHS (15) sa Komisia domnieva, že táto investícia patrí pod pôsobnosť bodu 31 rámcovej pomoci ŽP.
(65)
Ide o náklady týkajúce sa budov, zariadení a vybavenia, ktoré sú potrebné na výrobu a využitie elektriny a pary vytvorenej zariadením na kombinovanú produkciu elektriny a tepla z biomasy. Sú teda oprávnené podľa bodu 36 rámcovej pomoci ŽP.
(66)
Podľa bodu 37 pododstavca 2 rámcovej pomoci ŽP sú oprávnené iba dodatočné náklady. V tomto prípade by bolo najúspornejšie investovať do konvenčného zariadenia na produkciu tepla a elektriny. Pozostávalo by z vysokotlakového parného generátora s výkonom 55 000 kW a z prídavnej parnej turbíny s výkonom 9 400 kW, čo by predstavovalo celkové investičné náklady 5 180 000 EUR.
(67)
Podľa bodu 37 pododstavca 3 rámcovej pomoci ŽP, výpočet oprávnených nákladov sa musí očistiť od výhod vyplývajúcich z úspor nákladov, ktoré vzniknú počas prvých piatich rokov investície a od dodatočnej vedľajšej produkcie počas rovnakého obdobia. Ide o tieto úspory:
-
ušetrené náklady na využívanie konvenčného zariadenia na kombinovanú produkciu tepla a elektriny: ide o náklady na zásobovanie konvenčného zariadenia KPTE palivom na produkciu rovnakého množstva pary a tepla, náklady na personál, náklady na údržbu a náklady na demineralizovanú vodu, ktorá je potrebná na fungovanie konvenčného zariadenia,
-
ušetrené náklady na úpravu kalov. Ak by sa kaly nespaľovali v zariadení KPTE, SEL by mal na výber medzi týmito riešeniami: 1. rozptýlenie, predovšetkým pokiaľ ide o kaly pochádzajúce z úpravy vody, nie však kalov pochádzajúcich z jednotky na odstraňovanie farby; 2. použitie v tehlárskom priemysle; 3. použitie ako palivo na výrobu elektriny, predovšetkým preto, že kaly možno považovať za biomasu; 4. použitie v cementárskom odvetví,
-
prevádzková pomoc: SEL bude môcť na produkovanú elektrinu získať „zelené certifikáty“. Belgické úrady garantujú minimálnu cenu 80 eur za certifikát. Skutočná cena získaná v roku 2003 bola o trochu vyššia.
(68)
Dodatočné náklady sú nasledujúce prevádzkové náklady zariadenia KPTE spaľujúceho kaly: plyn na spolunapájanie, preprava a odstraňovanie sadzí, spotreba demineralizovanej vody, omnoho vyššie náklady na personál, náklady na environmentálne certifikáty, kontrola a náklady na čistenie spaľovacích plynov. Náklady na dehydratáciu kalov pred spaľovaním sa neodpočítali, keďže dehydratácia je potrebná v každom prípade.
(69)
Počas piatich rokov, od mája 2003 do apríla 2008, by celkové čisté úspory dosiahli 16 343 000 EUR (čistá súčasná hodnota k 1. januáru 2003).
(70)
Vzhľadom na predchádzajúce údaje sa výška oprávnenej pomoci rovná 40 % × [55 147 000 EUR - 5 180 000 EUR - 16 343 000 EUR] = 13 449 600 EUR.
(71)
V niektorých prípadoch môže spaľovanie kalov v zariadení KPTE spadať pod bod 29 rámcovej pomoci ŽP, napríklad keď si spoločnosť zvolí technológiu na likvidáciu kalov, ktorá je ekologickejšia ako iná technológia, tiež povolená na základe komunitárnych predpisov. SEL však nemá takúto možnosť. Kaly by sa v každom prípade spaľovali bez ohľadu na to, či je ich tepelná hodnota využitá, alebo nie. Preto výhody zvoleného zariadenia z environmentálneho hľadiska spočívajú vo využití energie vďaka kombinovanej produkcii elektriny a tepla. Pomoc by teda nakoniec mohla byť povolená iba na základe bodu 31 rámcovej pomoci ŽP.
5.3.4. Úprava mäkkej vody
(72)
Investície sú potrebné, aby bolo možné využívať povrchovú vodu z potoka Kale. Belgicko však nepotvrdilo, že SEL mohol mať inú, lacnejšiu možnosť, ktorá by bola v súlade s komunitárnou legislatívou. Belgicko uznáva, že „v praxi nie je realistické čerpať také množstvá podzemnej vody. Ak by však SEL mal povolenie na (obmedzený) odber podzemnej vody, pokračovanie v odbere by bolo možné rozumne považovať za realistické“. Lenže SEL v súčasnosti nemá žiadne povolenie, ktoré by mu umožňovalo odberať podzemnú vodu a v tejto veci neboli poskytnuté žiadne podrobnosti. Vzhľadom na existujúce a narastajúce problémy v oblasti spodných vôd vo Flámsku sa zdá, že úrady obmedzujú vydávanie nových povolení. Navyše, ako vysvetľuje Belgicko, o nevyužívaní podzemných vôd sa rozhodlo pod vplyvom ustanovení o udržateľnej správe vôd smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorá ustanovuje rámec pre komunitárnu politiku v oblasti vody (16) (ďalej len rámcová smernica o vode). Pokiaľ ide o podzemné vody, článok 4 ods. 1 písm. b) bod ii) smernice od členských štátov požaduje, aby ochraňovali, zveľaďovali a obnovovali všetky sústavy podzemných vôd a zabezpečili rovnováhu medzi odberom a obnovovaním podzemných vôd, aby sa zabezpečil dobrý stav podzemných vôd. Tento cieľ sa má dosiahnuť v roku 2015 a stanovili sa rôzne prechodné termíny. Vrstva (vrstvy) spodnej vody, ktorú by mal podnik Stora Enso využívať, sa v súčasnosti nadmerne využíva. Lehota, rok 2015, má preto odteraz politické dôsledky. Komisia preto nemôže pri výpočte oprávnených nákladov brať túto možnosť do úvahy a podľa bodu 40 rámcovej pomoci ŽP sa žiadna pomoc nemôže považovať za kompatibilnú pre túto konkrétnu položku.
5.3.5. Úprava odpadových vôd
(73)
Belgicko vysvetľuje, že kvalita odpadových vôd spĺňa normy prísnejšie ako väčšina noriem uvedených v predmetnom povolení a ako normy VLAREM II, ktoré sú podľa Belgicka založené na najlepších dostupných technológiách, ako to vyžaduje smernica 96/61/EHS. Kritickým bodom však je koncentrácia chemickej potreby kyslíka (CPK) vo vode. SEL nebude schopný v blízkej budúcnosti znížiť CPK pod 260 mg/l.
(74)
Referenčný dokument „Najlepšie dostupné technológie“ pre papierenské odvetvie uvádza hodnotu CPK 1 700-2 700 mg/l, ktorá je ale založená na omnoho vyššej spotrebe vody na tonu papiera, ktorá sa považovala za najlepšiu technológiu dostupnú v čase tvorby tohto dokumentu. Belgicko spomína odbornú štúdiu, podľa ktorej sa norma 260 mg/l považuje za extrémne ambicióznu a bezprecedentnú v papierenskom odvetví. Hodnotenie vplyvu na životné prostredie sa napriek tomu odvoláva na výsledky továrne Stora Enso v Nemeckom Sasku, podľa ktorých by emisie mali byť 260 mg/l.
(75)
Environmentálne povolenie udelené investícii Stora Enso je ešte prísnejšie a požaduje maximálnu hodnotu CPK 180 mg/l, ktorá je založená na platnej flámskej právnej norme. SEL požadoval výnimku, aby mohol vypúšťať odpadové vody s CPK 260 mg/l. Povolenie bolo udelené s odkazom na túto požiadavku a s výhľadom na štúdiu o budúcich zlepšeniach, ktoré by mali umožniť dosiahnuť normu 180 mg/l.
(76)
Podľa článku 10 smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia: „ak environmentálna norma požaduje podmienky prísnejšie ako tie, ktoré možno dosiahnuť použitím najlepších dostupných technológií, v povolení sa budú požadovať dodatočné podmienky bez toho, aby boli dotknuté iné opatrenia, ktoré možno vykonať na splnenie environmentálnych noriem“. Stroj na papier firmy Stora Enso bude vypúšťať odpad do kanála Gent-Terneuzen, ktorý je značne znečistený. Podľa posúdenia vplyvov na životné prostredie, celkový odpad zo SEL s hodnotou CPK 260 mg/l predstavuje od 10 do 15 % celkového CPK vypúšťaného do kanála, čo bude mať významný vplyv a prekročí predpokladané kvalitatívne hodnoty. Rámcová smernica o vode požaduje, aby členské štáty definovali vhodné kvalitatívne ciele pre prijímajúce vody v členských štátoch. Aj keď povinnosti vyplývajúce z tejto smernice nemusia byť úplne záväzné, zdá sa, že ciele stanovené pre kanál Gent-Terneuzen neprekračujú požiadavky smernice.
(77)
V dôsledku toho, ak sa povolilo vypúšťať odpad s CPK 260 mg/l, táto norma by sa musela považovať za komunitárnu normu ustanovenú najmä v súlade s článkom 10 smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a so všeobecnými cieľmi rámcovej smernice o vode. Belgicko nepreukázalo, že norma 260 mg/l by bola prísnejšia ako požiadavky komunitárnej legislatívy. Záver je, že investícia je potrebná na splnenie komunitárnych noriem v zmysle bodu 6 rámcovej pomoci ŽP, a preto sa jej nemôže poskytnúť pomoc. Aj keď investícia spĺňa normy prísnejšie, ako požadujú platné environmentálne normy s výnimkou CPK, zdá sa, že neexistujú žiadne oprávnené dodatočné investičné náklady a Komisia nemôže považovať žiadnu pomoc pre tieto investície za kompatibilnú.
5.3.6. Terciárna úprava vody
(78)
Doplňujúce investície do zariadení na terciárnu úpravu vody sa vykonajú, aby sa splnili normy o CPK. Belgicko nevysvetlilo, či sú tieto normy prísnejšie ako normy Spoločenstva. V každom prípade, Belgicko neoznámilo poskytnutie pomoci v prospech týchto investícií, keďže situácia ešte nie je jasná a závisí od výsledku štúdie, ktorú má SEL vypracovať, aby splnil požiadavky environmentálneho povolenia. Komisia teda nie je povinná dospieť k záveru v tomto bode.
5.4. Železničná infraštruktúra a skladovanie odpadového papiera
(79)
Táto časť projektu sa týka prepravnej činnosti, nie samotnej výroby papiera. Investícia teda bude ovplyvňovať v prvom rade hospodársku súťaž na trhu prepravy. Článok 73 zmluvy uvádza, že so zmluvou je v súlade pomoc, ktorá zodpovedá potrebám koordinácie prepravy. Nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 zo 4. júna 1970 o pomoci poskytovanej v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej lodnej prepravy (17) uplatňuje článok 73 zmluvy. Článok 3 ods. 1 písm. b) spomenutého nariadenia stanovuje, že až do vstupu do platnosti spoločnej úpravy vo veci prideľovania nákladov na infraštruktúru môžu členské štáty poskytovať pomoc podnikom, ktoré znášajú výdavky na infraštruktúru, ktorú používajú, zatiaľ čo iné podniky takéto výdavky nemajú. Podľa Komisie, v súlade so svojou predošlou praxou (18), náklady na zoraďovacie koľaje spadajú pod pôsobnosť spomenutého článku vzhľadom na to, že podniky, ktoré ponúkajú konkurenčné formy prepravy, predovšetkým cestnú prepravu, nemusia znášať rovnaké náklady na infraštruktúru. Vykonanie zmeny prepravy z jednej formy na inú, ako v tomto prípade, sa považuje za koordinačnú činnosť v zmysle článku 73 zmluvy. Podľa bežnej praxe Komisie môže byť na tomto základe za kompatibilnú so spoločným trhom považovaná pomoc až do výšky 50 %. Navyše SEL dokázal, že železničná preprava nie je potrebná na pokračovanie činnosti. Môžeme teda usúdiť, že pomoc môže podnietiť podnik, aby vykonal túto investíciu. V dôsledku toho môže byť na základe článku 73 pre túto časť projektu odôvodnená pomoc do výšky 4 432 000 EUR.
5.5. Kompatibilita založená priamo na článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy
(80)
Keďže rámec pomoci ŽP sa nevzťahuje na investície do PM4 a DIP2 a na investíciu do PM3, Komisia skúmala, či by sa pomoc poskytnutá týmto investíciám mohla považovať za kompatibilnú na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy.
5.5.1. PM4 a DIP2: výroba novinového papiera zo 100 % RV
(81)
Investícia SEL do kapacity na výrobu novinového papiera zo 100 % RV sa musí považovať za investíciu zodpovedajúcu súčasnému stavu techniky, ktorú mnohí výrobcovia papiera vykonali alebo vykonajú v bližšej, či vzdialenejšej budúcnosti. Dostupnosť dostatočného množstva papierového odpadu sa zdá byť v tomto ohľade rozhodujúcim faktorom, ako to potvrdzujú príklady jednotiek na výrobu papiera zo 100 % RV spomenuté Belgickom, z ktorých jedna sa nachádza v inom závode Stora Enso. Technológia „zodpovedajúca súčasnému stavu technológie“ sa nesmie zamieňať za najčastejšie používanú technológiu. Skutočnosť, že výroba tohto typu strojov na papier (ešte) nie je sériovou výrobou a že na optimalizáciu je potrebné obdobie dvoch rokov, na názore Komisie nič nemení. Z tohto dôvodu Komisia nemôže považovať pomoc za kompatibilnú. Nedávno rozhodla podobne o pomoci poskytnutej investícii rovnakého typu spoločnosti Shotton vo Veľkej Británii (19).
5.5.2. PM3: prechod na časopisový papier z 80 % RV
(82)
Výroba časopisového papiera SC s obsahom 80 % recyklovaných vláken nepochybne nie je obvyklá a je možné, že SEL Langerbrugge je prvou papierňou, kde sa používa 6 metrov dlhý „on-line“ kalander na výrobu kvalitného papiera SC s obsahom viac ako 60 % recyklovaných vláken. Je tiež nepochybne pravda, že vysokokvalitný produkt ako časopisový papier má obvykle menší obsah recyklovaných vláken. Napriek dôvodom uvedeným ďalej Komisia dospela k názoru, že investície do PM3 nie sú oprávnené na pomoc priamo na základe článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy.
(83)
Po prvé, zvýšenie obsahu recyklovaných vláken je dnes trendom v papierenskom odvetví, nielen pre novinový papier, ale aj pre časopisový papier, predovšetkým kvality SC. Je možné, že z čisto technického pohľadu investícia ide nad rámec toho, čo sa dá považovať za súčasný stav technológie, aj keď ešte nie je isté, že cieľ 80-percentného podielu recyklovaných vláken možno dosiahnuť. V každom prípade, tieto ciele nevyzerajú byť zásadne odlišné od cieľov, ktoré sú schopní dosiahnuť iní výrobcovia papiera, či už v súčasnosti alebo v blízkej budúcnosti. Potvrdzujú to údaje, ktoré poskytli zainteresované tretie strany, ale aj údaje z iných prípadov, ktoré Komisia skúmala v minulosti (20).
(84)
Po druhé, investícia vynikajúco zapadá do investičného program SEL, ktorý je zameraný na zlepšenie bez vytvárania nových kapacít, ktoré by mohli deformovať trhy. Podľa vyjadrenia SEL, zatvorenie PM2 zapadá „dokonale do programu kontinuálneho zlepšovania Stora Enso zameraného na zatvorenie výrobných jednotiek, ktoré nie sú z dlhodobého hľadiska rentabilné“ („dit past volledig in Stora Enso’s continue verbeteringsprogramma date er op gericht is productie-eenheden die op lange termijn niet rendabel zijn te laten uitlopen“). Jednotka PM4 je dokonalejšia ako stará jednotka PM3 a nová jednotka PM3 je dokonalejšia ako stará jednotka PM2. Vďaka zatvoreniu PM2 a niektorých aktív vo Švédsku a vo Fínsku sa predišlo vzniku nadbytočnej kapacity. Táto séria investícií prináša podniku SEL významné výhody, keďže nebude musieť znášať náklady na investíciu do úplne nového a drahého stroja na časopisový papier, nebude mať nadmernú kapacitu a spoločnosť bude môcť rozvinúť svoju technológiu bez toho, že by sa vystavila príliš veľkým finančným alebo ekonomickým rizikám. Okrem tejto investície neexistovalo žiadne iné lacnejšie riešenie, ktoré by umožnilo vyrábať papier s obsahom 80 % RV. Úprava PM2 by napríklad umožnila obsah najviac 55 % RV. Každý výrobca papiera, ktorý chce zostať dlhodobo konkurencieschopný, musí pravidelne investovať do inovačných produktov. Motivačný účinok pomoci teda zostáva sporný, aj keď sa dá povedať, že investícia sa týka technológie, ktorá prevyšuje súčasný stav technológie.
(85)
Po tretie, existuje celoeurópsky záväzok s cieľom dosiahnuť využívanie recyklovaných vláken vo výške priemerne 56 % do roku 2005. Súčasný priemer v Belgicku je 49,8 %. Aj keď časopisový papier má obvykle nižší obsah recyklovaných vláken, zdá sa byť náročné dosiahnuť tento cieľ iba zvyšovaním obsahu recyklovaných vláken v iných druhoch papiera. Samotný SEL zdôrazňuje, že vzhľadom na svoju pozíciu na belgickom trhu papiera majú tieto normy priamy vplyv na jeho činnosť. Novinový papier predstavuje iba obmedzenú časť celkovej produkcie papiera. Okrem toho nie všetky jednotky na výrobu novinového papiera sú dostatočne blízko k zdrojom recyklovaného papiera a môže sa ukázať, že nie je ekonomicky výhodné upraviť niektoré z nich na zvýšené používanie recyklovaných vláken od roku 2005. Nie je preto prekvapujúce, že zvýšenie podielu recyklovaného papiera je trendom aj v prípade časopisového papiera.
(86)
Po štvrté, Belgicko a SEL nevysvetlili, aké by boli náklady na podobnú investíciu do jednotky na výrobu časopisového papiera s „normálnym“ (alebo „normálnejším“) obsahom recyklovaných vláken a aké úspory by priniesla zrealizovaná investícia v porovnaní s touto alternatívou. Namiesto toho trvajú na tom, že dodatočné náklady sú potrebné nielen na dosiahnutie obsahu 80 % RV, ale aj na získanie vysoko kvalitného časopisového papiera strojom, ktorý bol pôvodne skonštruovaný na výrobu novinového papiera. Investičné náklady tak zahŕňajú položky ako dehydratačná inštalácia/zariadenie (papier SC sa ťažšie dehydruje), tretia sušiareň (pretože papier SC je ťažší), mäkké kalandre „on-line“ s 2x4 kliešťami na zabezpečenie dobrého lesku papiera, valce prispôsobené kvalite SC, nové drtiace nástroje na zabezpečenie drte pre kvalitu SC. Aj v najlepšom prípade by sa iba jedna časť investície mohla považovať za určenú na zvýšenie miery recyklácie (21).
(87)
Po piate, ako sa uvádza v pododdiele 6.3.1, nič nezaručuje, že investícia umožní zvýšiť využívanie recyklovaných vláken alebo zvýšiť využívanie recyklovaných vláken pochádzajúcich z predaja SEL. Pomoc, napríklad, nie je podmienená prevzatím dodatočného množstva odpadového papiera z mestského zberu, ako v prípade pomoci poskytnutej spoločnosti Shotton. Keďže tu nejde o priamy prínos pre životné prostredie, cieľom pomoci sa zdá byť v prvom rade inovácia. Komisia sa napriek tomu môže oprieť o komunitárny rámec štátnej pomoci pre výskum a vývoj (22) na schválenie pomoci určenej výlučne na fázy základného a priemyselného výskumu a na predkonkurenčný vývoj. Čím má výskum a vývoj bližšie k trhu, tým väčšmi hrozí, že pomoc by deformovala hospodársku súťaž. Z tohto dôvodu bod 2.3 spomenutého rámca vylučuje pomoc určenú na činnosti, ktoré by sa mohli považovať za inovačné, ale nespadajú do rámca vyššie uvedených fáz. Pripomienky od zainteresovaných tretích strán potvrdzujú riziko deformácie hospodárskej súťaže v danej záležitosti.
6. ZÁVER
(88)
Belgicko splnilo svoju povinnosť oznámiť pomoc podľa článku 88 odseku 3 zmluvy a bodu 76 rámcovej pomoci ŽP.
(89)
Investície SEL do jednotky PM4 umožňujú v porovnaní s konvenčným strojom na papier znížiť spotrebu elektriny, prísad a vody. Výška oprávnených investičných nákladov je 14 100 000 EUR a pomoc vo výške 5 640 000 EUR sa teda môže považovať za pomoc v súlade so spoločným trhom. Pokiaľ ide o investíciu do zariadenia na spaľovanie kalov KPTE, Komisia pokladá pomoc vo výške 13 449 600 EUR za kompatibilnú so spoločným trhom. Čo sa týka investícií do železničnej infraštruktúry a skladovania odpadového papiera, Komisia zastáva názor, že maximálna výška pomoci v súlade so spoločným trhom je 4 432 000 EUR. Spolu sa za kompatibilnú pokladá suma 23 521 600 EUR.
(90)
Investície SEL do jednotiek PM3 a DIP2, ako aj do zariadení na úpravu mäkkej a odpadovej vody nie sú oprávnené,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc, ktorú chce Belgicko poskytnúť podniku N. V. Stora Enso Langerbrugge, ktorá sa skladá zo subvencie vo výške 25 900 000 EUR a z oslobodenia od pozemkovej dane s odhadovanou hodnotou 9 miliónov, je kompatibilná so spoločným trhom do výšky 23 521 600 EUR.
Poskytnutie tejto pomoci vo výške 23 521 600 EUR sa preto povoľuje.
Zostávajúca suma pomoci nie je v súlade so spoločným trhom, a preto sa nemôže poskytnúť.
Článok 2
Belgicko oznámi Komisii v lehote do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia opatrenia, ktoré prijalo na jeho splnenie.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.
V Bruseli 8. septembra 2004