Nariadenie Komisie (ES) 362/1999
z 18. februára 1999
o uložení dočasného antidumpingového cla na dovoz oceľových lán a káblov pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Indie, Mexika, Juhoafrickej republiky a Ukrajiny a o prijatí záväzkov ponúknutých niektorými výrobcami v Maďarsku a Poľsku
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1], naposledy zmenenom a doplnenom nariadením (ES) 905/98 [2], najmä na jeho články 7 a 8,
po konzultácii s poradným výborom,
keďže:
A. KONANIE
(1) Dňa 20. mája 1998 oznámila Komisia správou zverejnenou v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev [3] začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozov oceľových lán a káblov do spoločenstva pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len "ČĽR"), Indie, Kórejskej republiky (ďalej len "Kórea"), Juhoafrickej republiky a Ukrajiny.
Dňa 30. júla 1998 Komisia podobne oznámila začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozov týchto výrobkov pochádzajúcich z Maďarska, Mexika a Poľska [4].
(2) Konania sa začali v dôsledku dvoch sťažností podaných v apríli a v júni 1998 organizáciou Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) v mene výrobcov predstavujúcich v spoločenstve podstatnú časť výroby oceľových lán a káblov. Sťažnosti obsahovali dôkazy o dumpingu uvedených výrobkov a z toho pochádzajúcej hmotnej ujme, ktoré boli po konzultácii považované za dostatočné na začatie konania.
V dôsledku toho sa považovalo za vhodné spojiť oba postupy s cieľom analýzy dumpingu a ujmy (pozri bod 6).
(3) Komisia o tom oficiálne upovedomila sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov a dovozcov, dodávateľov a užívateľov, o ktorých je známe, že sa ich to týka, ako i dotyčné zväzy a zástupcov krajín vývozu. Všetkým dotknutým stranám sa dala príležitosť, aby podali svoje vlastné písomné stanoviská a požiadali o vypočutie v časovej lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetkým stranám, ktoré o to požiadali, bolo poskytnuté vypočutie.
(4) Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známe, že sa ich to týka. Vzhľadom na veľké množstvo sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva a lehotám stanoveným v článku 6 ods. 9 nariadenia (ES) 384/96 (ďalej len "základné nariadenie") Komisia rozhodla prešetriť ujmu na základe vzorky sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Komisia obdržala odpoveď od 21 vyvážajúcich výrobcov v dotyčných krajinách, troch dovozcov a troch dodávateľov naväzujúceho priemyslu. Zo spotrebiteľského priemyslu neobdržala žiadnu odpoveď.
(5) Komisia si zaobstarala a overila všetky informácie považované za nevyhnutné na účely predbežného určenia dumpingu, ujmy a záujmu spoločenstva a vykonala overovacie návštevy v prevádzkach týchto spoločností:
A. Sťažujúci sa výrobcovia zo spoločenstva
a) Dánsko
Randers Rebslageri
b) Francúzsko
Trefileurope
c) Nemecko
BTS Drahtseile GmbH
d) Taliansko
Redaelli Tecnacordati SpA
e) Španielsko
Trenzas y Cables SL
f) Spojené kráľovstvo
Bridon International Limited
B. Vyvážajúci výrobcovia
a) Maďarsko
Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc
b) India
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Calcutta
Mohatta & Heckel, Mumbai
c) Kórea
Kiswire Ltd, Seoul and Pusan
Manho Rope & Wire Ltd, Pusan
Chung Woo Rope Co., Ltd, Pusan
Chun Kee Steel and Wire Rope Co., Ltd, Suncheon
d) Mexiko
Aceros Camesa SA de CV, Mexico
Cablesa SA de CV, Queretaro
Vyšetrovaním v poslednom uvedenom podniku sa zistilo, že behom obdobia vyšetrovania dotyčné výrobky nevyvážal a v dôsledku toho sa ho antidumpingové konanie netýka.
e) Poľsko
Drumet SA, Wloclawek
"Linodrut" Group [5]
f) Juhoafrická republika
Haggie Rand Limited, Cleveland
C. Spojení dovozcovia v spoločenstve
a)India | Usha Martin Europe Limited (Spojené kráľovstvo) |
Usha Martin Scandinavia (Dánsko) |
b)Kórea | Kiswire Europe BV (Holandsko) |
c)Juhoafrická republika | Haggie Rand Europe (Belgicko) |
Le Lis (Belgicko) |
(6) Pri oboch postupoch sa antidumpingové vyšetrovanie vykonalo v období od 1. januára 1997 do 31. marca 1998 (ďalej len "obdobie vyšetrovania" alebo "OV").
Vyšetrovanie ujmy sa vykonalo v období od 1. januára 1994 do 31. marca 1998 (ďalej len "vyšetrované obdobie").
B. DOTYČNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Dotyčný výrobok
(7) Dotyčným výrobkom sú oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán s výnimkou lán a káblov z korózievzdornej ocele s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm (ďalej len, podľa terminológie používanej v priemysle, "oceľové drôty" alebo "SWR"). V kombinovanej nomenklatúre (KN) spadajú teraz pod kódy 73121082, 73121084, 73121086, 73121088 a 73121099.
SWR sa skladajú z troch zložiek: oceľového drôtu, ktorý tvorí prameň, prameňov, ktoré sú ovinuté okolo duše lana, a samotnej duše. Tieto zložky sa rôznia v prevedení a v závislosti od fyzických požiadaviek zamýšľaného použitia SWR. Jednotlivý prameň sa môže v určitých prípadoch použiť ako SWR.
Existujú rôzne akosti oceľového drôtu s odlišnou pevnosťou v ťahu a hrúbkou. Oceľový drôt môže byť galvanizovaný (t. j. pozinkovaný) alebo lesklý.
Prameň sa získa pevným splietaním niekoľkých drôtov usporiadaných do rôznych geometrických vzorov alebo útvarov (napr. "standard", "seal", "filler" a "warrington"). Množstvo, veľkosť a akosť oceľového drôtu a špecifická konštrukcia vytvárajú vlastnosti jednotlivého typ SWR.
Pramene sú obvykle usporiadané a ovinuté okolo duše lana, ktorá môže byť z vlákna (prírodného alebo syntetického), ocele alebo kombináciou týchto dvoch zložiek.
Existujú iné špecifikácie SWR, ako smer vinutia, predtvarovanie alebo iné zvláštne vlastnosti (napr. lisovaný, kladený kábel, odolnosť proti otáčaniu). Obvykle sú v priereze okrúhle, ale môžu byť tiež obdĺžníkové. SWR môžu byť prirezané na dĺžku alebo spojené (hákmi, krúžkami) a môžu byť kryté plastom.
SWR sa používajú na rôzne účely vrátane všeobecných použití, v rybolove, v námornom loďstve, v ropnom a plynárskom priemysle, v baníctve, lesníctve, leteckej doprave, inžinierskom staviteľstve a ostatnom stavebníctve a vo výťahoch. Navzdory týmto rôznym použitiam a menším rozdielom v ich fyzických charakteristikách sa tieto výrobky považujú za jeden a ten istý výrobok.
2. Podobný výrobok
(8) Hoci niektorí vyvážajúci výrobcovia uvádzajú, že dotyčné výrobky z rôznych vyvážajúcich krajín nie sú všetky rovnaké, Komisia zastáva názor, že neexistujú významné rozdiely v základných fyzických a technických vlastnostiach rozličných typov SWR (pozri vyššie uvedený opis). Čo sa týka uplatnenia a použitia SWR, zistilo sa, že hoci existuje široká paleta spotrebiteľských priemyselných odvetví, všetky SWR majú v podstate rovnaké využitie.
Bolo zistené, že SWR vyrábané a predávané na domácom trhu v Maďarsku, Indii, Kórei, Mexiku, Poľsku a Juhoafrickej republiky, ako aj tie, ktoré sú vyrábané a predávané priemyselným odvetviam spoločenstva, majú rovnaké fyzické a technické charakteristiky a využitie ako SWR vyvážané do spoločenstva z týchto krajín. Okrem toho bolo u každého typu výrobku zistené, že SWR dovážané do spoločenstva z týchto krajín boli zameniteľné so SWR vyrábanými v spoločenstve. Preto sa učinil záver, že všetky SWR sú podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Bežná hodnota
a) Všeobecná metóda (ČĽR, Maďarsko, India, Kórea, Mexiko, Poľsko, Juhoafrická republika a Ukrajina)
(9) Na stanovenie bežnej hodnoty sa najprv u každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v krajinách zapojených do konania zisťovalo, či celkový objem domáceho predaja dotyčného výrobku bol reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. či tieto predaje predstavujú viac ako 5 % objemu predaja dotyčného výrobku vyvážaného do spoločenstva.
Potom sa vyšetrovalo, či celkový domáci predaj každého typu výrobku predstavuje 5 alebo viac percent objemu predaja toho istého typu vyvážaného do spoločenstva.
U tých výrobkov, ktoré vyhoveli 5 % testu, sa vyšetrovalo, či predaj uskutočnený v bežnom obchodnom styku v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia bol dostačujúci.
Ak u každého typu výrobku predstavoval objem domáceho predaja najmenej 80 % predaja, stanovila sa bežná hodnota na základe váženého priemeru cien skutočne platených za všetky domáce predaje. Ak u každého typu výrobku bol objem ziskových transakcií nižší než 80 %, ale nie nižší ako 10 % predaja, stanovila sa bežná hodnota na základe váženého priemeru cien skutočne platených za zostávajúci ziskový domáci predaj.
(10) U tých typov výrobkov, u ktorých boli množstvá predané na domácom trhu menšie ako 5 % objemu vyvážaného do spoločenstva alebo u ktorých bol objem ziskového domáceho predaja menší ako 10 %, domáci predaj týchto typov výrobku sa považoval za nedostačujúci v zmysle článku 2 ods. 2 a 4 základného nariadenia, a preto sa na neho neprihliadalo. V týchto prípadoch bola bežná hodnota založená na váženom priemere cien účtovaných inými výrobcami v dotyčnej krajine za reprezentatívny domáci predaj zodpovedajúceho typu výrobku uskutočnený v normálnom obchodnom styku v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.
(11) Ak u každého domáceho typu bol predaj nedostačujúci alebo keď iní výrobcovia v dotyčnej krajine takýto typ na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách nepredávali, bežná hodnota sa vypočítala na základe výrobných nákladov vznikajúcich dotyčnému vyvážajúcemu výrobcovi za vyvážaný zmienený typ výrobku plus primeraný obnos za predaj, všeobecné a správne náklady a za zisky, v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia. Predajné, všeobecné a správne náklady boli založené na reprezentatívnom domácom predaji a ziskové rozpätie na reprezentatívnom predaji uskutočnenom v normálnom obchodnom styku.
b) Využitie dostupných informácií (India a Poľsko)
(12) Jeden indický a jeden poľský vyvážajúci výrobca neposkytli zodpovedajúce informácie týkajúce sa bežnej hodnoty; nedostatočné boli najmä informácie o výrobných nákladoch. Za týchto okolností sa bežná hodnota pre tieto spoločnosti musela vytvoriť podľa článku 18 ods. 1 a 5 základného nariadenia na základe dostupných údajov. Predbežne sa rozhodlo, že najvhodnejšiu základňu predstavujú informácie o bežnej hodnote iných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v dotyčnej krajine.
c) Krajiny podobné krajinám, ktoré nemajú trhové hospodárstvo (ČĽR a Ukrajina)
(13) Pretože ČĽR a Ukrajina sú považované za krajiny, ktoré nemajú trhové hospodárstvo, bolo nevyhnutné v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia stanoviť bežnú hodnotu vo vzťahu k trhovému hospodárstvu tretej krajiny. Sťažovateľ navrhol Nórsko; táto krajina bola tiež uvedená v oznámení o začatí konania. Behom lehoty stanovenej v oznámení vyjadril jeden čínsky vyvážajúci výrobca nesúhlas s týmto návrhom a ponúkol ako alternatívu Indiu. Jeden ukrajinský výrobca rovnako vyjadril nesúhlas a navrhol Turecko.
Po vyšetrení sa ukázalo, že Nórsko nebolo vhodnou podobnou krajinou, pretože tam bol len jeden výrobca majúci obmedzené vývozy, čo znamená, že hospodárska súťaž tam bola veľmi obmedzená; okrem toho bol domáci trh veľmi malý.
Vykonalo sa vyšetrovanie, či by bolo možné použiť bežnú hodnotu zo Spojených štátov, kde je široká paleta výrobkov a hospodárska súťaž na trhu. Len jedna zo spoločnosti v Spojených štátoch, s ktorou sa naviazalo spojenie, súhlasila so spoluprácou. Behom vyšetrovania sa však ukázalo, že úroveň spolupráce nebola dostatočná, aby umožnila Komisii uspokojivo overiť na každý typ výrobku úroveň cien platených na trhu Spojených štátov a výrobných nákladov.
Komisia súčasne vyšetrovala, či by Thajsko alebo Turecko predstavovali vhodný výber. Naviazalo sa spojenie s radou spoločností, ktoré ale navzdory značnému úsiliu Komisie odmietli spolupracovať.
Za týchto okolností bolo rozhodnuté použiť jednu z krajín trhového hospodárstva zapojenú do konania. India sa považovala za najvhodnejšiu podobnú krajinu v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia. Po prvé: indický domáci trh je najväčší a je charakterizovaný významným počtom súťažiacich miestnych výrobcov; po druhé: indický domáci predaj dotyčného výrobku je najreprezentatívnejší v porovnaní s čínskymi a ukrajinskými vývozmi do spoločenstva.
Z vyššie uvedených dôvodov sa bežná hodnota na čínske a ukrajinské vývozy stanovila na základe cien skutočne zaplatených alebo cien, ktoré sa majú platiť nezávislými zákazníkmi na indickom trhu.
2. Vývozná cena
a) Všeobecná metóda
(14) V prípade priameho predaja nezávislým odberateľom v spoločenstve sa vývozné ceny stanovili na základe skutočne zaplatených cien alebo cien, ktoré sa majú platiť nezávislými zákazníkmi v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(15) Pre Indiu, Kóreu a Juhoafrickú republiku sa vývozné ceny vypočítali na základe cien, za ktoré sa dovážané výrobky po prvýkrát predali nezávislým zákazníkom v spoločenstve, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy všetkých nákladov vzniknutých medzi dovozom a ďalším predajom vrátane primeraného rozpätia predajných a správnych nákladov a zisku. Úroveň zisku sa vypočítala na základe informácií predložených spolupracujúcimi nezávislými dovozcami dotyčného výrobku v spoločenstve, ak tieto informácie boli považované za spoľahlivé a reprezentatívne.
b) Individuálne zaobchádzanie (ČĽR)
(16) Štyria vyvážajúci čínski výrobcovia požadovali individuálne zaobchádzanie, t. j. stanovenie zvláštnych vývozných cien a tým výpočet dumpingového rozpätia pre každého z nich.
Komisia overovala, či tieto štyri spoločnosti boli skutočne a právne do určitej úrovne nezávislé na čínskom štáte, ako by tomu bolo v krajine s trhovým hospodárstvom. Za tým účelom im boli položené podrobné otázky týkajúce sa vlastníctva, riadenia, kontroly a stanovenia obchodnej a podnikovej politiky.
Dotyčné štyri spoločnosti nemohli Komisii uspokojivo preukázať, že sú dostatočne nezávislé na čínskych orgánoch. Najmä kapitál týchto spoločností je vo vlastníctve štátu, ktorý tiež vlastní výrobné zariadenia.
S výnimkou jednej spoločnosti, z ktorej štatútu vyplýva, že všetka rozhodovacia právomoc vo všetkých podstatných otázkach náleží štátu, nepredložili ostatné tri spoločnosti kópie svojich štatútov.
Bolo preto nemožné určiť, či tieto spoločnosti fungujú nezávisle na čínskych orgánoch, či môžu voľne rozhodovať o platoch, úrovni výroby a o cenovej politike a najmä o množstvách predaných na domácom trhu alebo na vývoz.
Preto sa rozhodlo, že v prípade týchto štyroch spoločností nie je individuálne zaobchádzanie vhodné.
3. Porovnanie
(17) S cieľom nestranného pozorovania sa vykonala príslušná úprava rozdielov požadovaných podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia: nepriamych daní, nákladov na dopravu, poistenia, manipulácie s tovarom, nakladania vedľajších nákladov, nákladov na balenie, úverov, služieb zákazníkom a provízie.
(18) Tri kórejské spoločnosti, jedna maďarská a jedna spoločnosť v Indii požadovali úpravu dovozných nákladov. Táto úprava bola povolená maďarskej spoločnosti a kórejským spoločnostiam, s výnimkou jednej, ktorá nebola schopná preukázať žiadnu priamu väzbu medzi dovážanými surovinami používanými na výrobu dotyčného predávaného výrobku na domácom trhu a náhradou nárokovanou za dovozné náklady. Nebola poskytnutá indickej spoločnosti, ktorá nepreukázala, že niektoré zo surovín, predovšetkým zinok, sa dovážali so zaplatením cla a že sa zapracovávali do dotyčného výrobku predávaného na domácom trhu.
(19) Juhoafrická spoločnosť a jedna poľská spoločnosť požadovali úpravu rozdielov úrovne obchodu. Juhoafrická spoločnosť odôvodnila svoj požiadavku tým, že na domácom trhu sa dotyčný tovar predával nezávislým zákazníkom priamo alebo prostredníctvom filiálok, zatiaľ čo vývozy boli určené distribútorom, ktorí tovar predávali ďalej. Pokiaľ ide o predaj cez filiálky, bolo uvedené, že funkcie, ktoré vykonávali, boli rozsiahlejšie a účtované ceny vyššie než ceny pri priamom predaji zo závodu. Táto požiadavka nebola uznaná, pretože spoločnosť nebola schopná preukázať, že existoval trvalý cenový rozdiel na domácom trhu medzi predajom nezávislým zákazníkom a predajom prostredníctvom filiálok.
(20) Jedna poľská spoločnosť tvrdila, že vývozy do spoločenstva predávala distribútorom a veľkoobchodu, nakupujúcim veľké množstvá, zatiaľ čo tovar na domácom trhu sa predával distribútorom a konečným spotrebiteľom nakupujúcim malé množstvá. Spoločnosť však nepreukázala ani existenciu rozdielu vo funkciách údajne vykonávaných rôznymi kategóriami odberateľov, ani trvalý a zreteľný cenový rozdiel medzi rôznymi úrovňami obchodu na domácom trhu vyvážajúcej krajiny. V dôsledku toho sa úprava nezdala byť oprávnená.
(21) Jedna spoločnosť v Indii tvrdila, že Komisia by pri výpočte úverových nákladov mala použiť skutočný platobný termín než platobné podmienky uvedené na účte. Táto požiadavka sa zamietla, pretože sa zastával názor, že skutočný dátum platby nie je faktorom, ktorý sa musí brať do úvahy pri určovaní účtovaných cien, ale platobné podmienky uvedené na účte.
(22) Juhoafrická spoločnosť požadovala úpravu menových prepočtov podľa článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia s odôvodnením, že kvôli oceneniu juhoafrického randu vo vzťahu k európskym menám v priebehu obdobia vyšetrovania by sa mali vývozné ceny upraviť. Táto požiadavka sa zamietla, pretože fluktuácie vo výmenných kurzoch neboli trvalé.
(23) Vyššie uvedená poľská spoločnosť požadovala úpravu jej bežnej hodnoty s odôvodnením, že jej domáce predaje sa uskutočňovali prevažne zo skladu, takže nabiehali náklady na financovanie tohto skladu, zatiaľ čo na vývozný trh vyrábala na objednávku. Táto úprava sa požadovala podľa článku 2 ods. 10 písm. k). Pretože však spoločnosť nepreukázala, že rozdiel vo finančných nákladoch ovplyvnil cenovú porovnateľnosť, a nepredložila žiadne dôkazy o tom, že v dôsledku toho platili zákazníci na domácom trhu rozdielne ceny, nemohlo sa žiadosti vyhovieť.
4. Dumpingové rozpätia
a) Metodika
(24) Vážená priemerná bežná hodnota na jeden typ výrobku bola porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou zo závodu na rovnakej obchodnej úrovni v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia. Porovnanie ukázalo existenciu dumpingu vo všetkých dotyčných krajinách s výnimkou Kórey.
(25) Spoločnostiam, ktorých sa konanie týkalo, ktoré neodpovedali na dotazník Komisie, samé sa neohlásili alebo nedodali nevyhnutné informácie v priebehu vyšetrovania, stanovilo sa dumpingové rozpätie na základe dostupných faktov v súlade s ustanoveniami článku 18 ods. 1 základného nariadenia.
Vykonalo sa porovnanie čísel Eurostatu s údajmi o objeme vývozov do spoločenstva, ktoré dodali spolupracujúci dovážajúci výrobcovia, aby sa stanovila úroveň spolupráce pri tomto vyšetrovaní. Porovnanie preukázalo, že celková úroveň spolupráce bola vysoká. Komisia preto pokladala za vhodné stanoviť dumpingové rozpätie pre nespolupracujúce spoločnosti na úrovni najvyššieho alebo jediného dumpingového rozpätia stanoveného pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v dotyčnej krajine, pretože neexistuje žiadny dôvod veriť, že nespolupracujúci vyvážajúci výrobca vykonával dumping na nižšej úrovni, než je preukázaná najvyššia úroveň.
Vyššie uvedený postup sa považoval za nutný, aby sa neodmeňovalo odopieranie spolupráce a nepodnecovalo obchádzanie.
b) Úroveň dumpingových rozpätí
(26) Predbežné dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento ceny CIF na úrovni hraníc spoločenstva je:
ČĽR: | 74,8 % |
(27) Maďarsko:
Dótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt: | 33,9 %, |
Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: | 33,9 %. |
(28) India:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd: | 39,8 %, |
Mohatta & Heckel: | 40,2 %, |
Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: | 40,2 %. |
(29) Kórea:
Kiswire Ltd: | 1,2 %, |
Manho Rope & Wire Ltd: | 0,1 %, |
Chung Woo Rope Co., Ltd: | 0,2 %, |
Chun Kee Steel and Wire Rope Co., Ltd: | 0,4 %. |
Tieto rozpätia sú nepatrné.
(30) Mexiko:
Camesa SA de CV: | 95,6 %, |
Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: | 95,6 %. |
(31) Poľsko:
Drumet SA: | 35,0 %, |
"Linodrut" Group: | 56,1 %, |
Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: | 56,1 %. |
(32) Juhofrická rapublika:
Haggie Rand Limited: | 132 %, |
Nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia: | 132 %. |
Ukrajina: | 54,8 %. |
(33) D. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA
1. Výroba v spoločenstve
(34) Niekoľko vyvážajúcich výrobcov tvrdilo, že jeden zo sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva by mal byť podľa článku 4 ods. 1 písm. a) a ods. 2 základného nariadenia vylúčený z definície priemyslu spoločenstva, pretože bol spojený z jedným dovozcom a reťazcom distribútorov/veľkoobchodov, ktorí v priebehu obdobia vyšetrovania dovážali dotyčné výrobky do spoločenstva z krajín, v ktorých sa vykonávalo vyšetrovanie.
Malo by sa poznamenať, že dotyčný sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva sám žiaden dovoz v priebehu vyšetrovania neuskutočnil.
Ak ide o dovozy uskutočňované obchodnými spoločnosťami skupiny, Komisia zistila, že sťažujúci sa výrobca zo Spoločenstva patril k skupine spoločností, ktoré zahrňovali jedného dovozcu a distribučné spoločnosti, a že tieto spoločnosti dovážali SWR z dotyčných krajín v priebehu obdobia vyšetrovania. Ukázalo sa, že zloženie skupiny sa zmenilo medzi rokom 1994 a obdobím vyšetrovania. V priebehu celého obdobia vyšetrovania však dotyčný sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva ako aj dovozca a distribučné spoločnosti patrili do spoločného holdingu a považovali sa preto za spojené spoločnosti.
Komisia vyšetrovala štruktúru skupiny a konštatovala, že sa nedá vylúčiť, že medzi spojenými spoločnosťami existoval určitý stupeň kontroly, buď priamo alebo prostredníctvom spoločnej holdingovej spoločnosti. Komisia zistila, že objem dumpingových dovozov uskutočnených spojenými spoločnosťami v období vyšetrovania predstavoval 2 % objemu výroby spoločenstva, 6 % celkového dovozu z tretích krajín a len 11 % objemu výroby sťažujúceho sa výrobcu zo spoločenstva. Hlavnou činnosťou tohto sťažujúceho sa výrobcu zo spoločenstva bola preto výroba SWR.
Ak ide o správanie sa dotyčného sťažujúceho si výrobcu zo spoločenstva, Komisia zistila, že tento sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva, hoci bol možno kontrolovaný, bol dumpingovými dovozmi práve tak poškodený, ako ostatní sťažujúci sa výrobcovia zo spoločenstva, ktorí boli v priebehu tohto konania vyšetrovaní. Malo by sa v tomto ohľade poznamenať, že ak ide o zmienené dovozy, dotyčná spoločnosť sa nesprávala na trhu spoločenstva podstatne odlišnejšie než ostatní sťažujúci sa výrobcovia zo spoločenstva. Ukázalo sa, že dotyčný sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva bol trvalo a výrazne poškodzovaný dovozmi pochádzajúcimi zo zmienených krajín v priebehu OV (zistil sa 75,8 % vážený priemer podhodnotenia). Zastával sa preto názor, že tento sťažujúci sa výrobca zo spoločenstva nemal neoprávnený prospech z dotyčných dovozov a nebol chránený pred škodlivými účinkami dumpingu.
Vzhľadom na vyššie uvedené sa Komisia domnievala, že neexistujú žiadne dôvody na vylúčenie dotyčného sťažujúceho sa výrobcu zo spoločenstva z celkovej výroby spoločenstva.
(35) Komisia zistila, že v priebehu obdobia vyšetrovania niektorí sťažujúci sa výrobcovia zo spoločenstva nakúpili SWR z rôznych zdrojov vo vnútri spoločenstva vrátane menovaných krajín. Objem týchto dovozov však predstavuje zanedbateľný podiel z celkovej výroby (t. j. menej ako 1 % z celkovej výroby SWR sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva). Komisia sa preto domnievala, že tieto nákupy boli v súlade s normálnou obchodnou praxou výrobcov, ktorí museli doplniť svoju vlastnú paletu výrobkov malým podielom dovozov. Tieto dovozy boli nevyhnutné, aby bolo možné ponúkať celú paletu výrobkov a aby bolo možné súťažiť na trhu spoločenstva.
(36) Na základe vyššie uvedeného vychádzala Komisia z toho, že výroba v spoločenstve zahŕňa všetky spoločnosti vyrábajúce SWR v spoločenstve v čase vyšetrovania. Tieto spoločnosti sa naďalej uvádzajú ako "výrobcovia zo spoločenstva".
2. Priemysel spoločenstva
(37) Niekoľko malých výrobcov, ktorí sťažnosť podporovali, neodpovedalo na dotazník Komisie. V súlade s článkom 4 ods. 1 sa priemysel spoločenstva obmedzil na ostatných výrobcov, ktorí spolupracovali.
(38) Na tomto základe sa priemysel spoločenstva skladá z ďalej uvedených 20 sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva: Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Nemecko), Bridon International Limited (Spojené kráľovstvo), BTS Drahtseile GmbH (Nemecko), Cables Y Alambres Especiales Sa. (Španielsko), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemecko), Cordoaria Oliveira SA (Portugalsko), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Nemecko), Holding Ficadi (Francúzsko), Iscar Funi Metalliche (Taliansko), D. Koronakis SA (Grécko), Metalcalvi Wire Ropes (Taliansko), Midland WireCordage Co., Ltd (Spojené kráľovstvo), Randers Rebslageri (Dánsko), Redaelli Tecnacordati SpA (Taliansko), Trefileurope (Francúzsko), Trenzas Y Cables SL (Španielsko), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Nemecko), Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Rakúsko), Vornbäumen-Stahlseile GmbH a Wadra GmbH (oba Nemecko).
(39) Priemysel spoločenstva činil 97 % odhadovanej celkovej výroby, čo predstavovalo prevažnú časť výroby v spoločenstve podľa článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
E. UJMA
1. Predbežné poznámky
(40) Ako je uvedené vyššie, na účely stanovenia ujmy v tomto konaní Komisia analyzovala údaje týkajúce sa vyšetrovaného obdobia. Je však vhodné poznamenať, že ak ide o vývoj ukazovateľov ujmy v priebehu vyšetrovaného obdobia, Komisia použila na účely medziročného porovnávania čísla zodpovedajúce pätnástim mesiacom obdobia vyšetrovania (rok 1997 a tri mesiace roku 1998) ako základňu extrapolácie čísel na dvánasťmesačné OV.
2. Zber údajov o ujme
(41) Komisia požadovala a obdržala od priemyslu spoločenstva informácie o výrobe, kapacite, využití kapacity, predajoch, skladoch a zamestnanosti ("všeobecné informácie"). Vzhľadom na veľký počet výrobcov v priemysle spoločenstva a v súlade s článkom 17 základného nariadenia založila Komisia závery týkajúce sa iných ukazovateľov ujmy (cena, výnosnosť, výrobné a investičné náklady) na vzorke spoločností v priemysle spoločenstva ("informácie získané výberom vzoriek").
(42) Vzorka bola vybratá podľa geografického umiestnenia a veľkosti spoločností, ak ide o výrobu. V tejto súvislosti vzorka zahŕňa vzorku ako veľkej tak aj malej spoločnosti. Okrem toho by sa malo poznamenať, že Komisia zahrnula do vzorky šesť výrobcov zo šiestich členských štátov.
Spoločnosti, ktoré boli súčasťou vzorky, predstavovali 61 % výroby daného priemyslu spoločenstva v priebehu OV.
3. Spotreba v spoločenstve
(43) Spotreba v spoločenstve sa vypočítala na základe dotazníka (objem predaja priemyslu spoločenstva), údajov Eurostatu (objem dovozov) a informácií obsiahnutých v sťažnosti (predaj výrobcov zo spoločenstva, ktorí sťažnosť nepodporili).
Na tomto základe sa spotreba behom daného obdobia mierne zvýšila zo 141000 ton v roku 1994 na 147500 ton v OV, čo predstavuje celkové zvýšenie o 5 %. Malo by sa poznamenať, že medzi rokmi 1994 a 1995 vzrástla spotreba (7 %) a od roku 1995 do roku 1996 sa znížila (7 %). V roku 1997 sa spotreba v porovnaní s rokom 1996 mierne zvýšila.
4. Dovozy do spoločenstva z daných krajín
a) Dovozy z Kórey
(44) Pretože sa zistilo, že dumpingové rozpätia dovozov SWR z Kórey sú nepatrné, ďalej uvedená analýza neobsahuje ujmy hodnotenia vplyvu dovozov z Kórey.
b) Dovozy z Mexika
(45) Sťažovatelia tvrdili, že štatistiky Eurostatu týkajúce sa dovozov z Mexika boli podstatne nižšie než skutočná úroveň v priebehu obdobia vyšetrovania. Dôvodom je, že SWR sa dovážali ako oceľové drôty pod dvoma nesprávnymi kódmi KN.
Komisia sa spojila s colnými úradníkmi v daných členských štátoch, ktorí po vyšetrovaní potvrdili, že SWR sa dovážali pod kódmi KN udanými sťažovateľom. Pod zorným uhlom vyššie uvedených výsledkov Komisia rozhodla zahrnúť dostupné štatistické údaje Eurostatu na tieto dva kódy KN, použité na dovozy SWR z Mexika.
c) Kumulácia
(46) Komisia skúmala, či by sa dovozy SWR pochádzajúce z ČĽR, Maďarska, Indie, Mexika, Poľska, Juhoafrickej republiky a Ukrajiny nemali zhodnotiť kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(47) V tomto ohľade mal jeden z vyvážajúcich výrobcov námietky proti kumulácii dovozov pochádzajúcich z Maďarska; tvrdil, že ich vývoj, čo do objemu, nemôže sa porovnávať s vývojom dovozov pochádzajúcich z ostatných daných krajín.
Komisia skúmala tieto argumenty a zistila, že objem dovozov z Maďarska bol vždy významný, pretože vzrástol z 1407 ton v roku 1994 na 2121 ton v OV. Je vhodné poznamenať, že vývoj dovozov z jednotlivých krajín nie je sám osebe ospravedlnením na nekumulovanie. V každom prípade vývoj dovozov z Maďarska bol podobný trendom dovozov z ostatných daných krajín vzatých úhrnom. Komisia preto dospela k záveru, že dovozy z Maďarska by sa mali kumulovať.
(48) Druhý vyvážajúci výrobca tvrdil, že dovozy z Mexika boli nepatrné a Mexiko by preto malo byť vylúčené z rozsahu vyšetrovania a že v žiadnom prípade by sa dovozy pochádzajúce z Mexika nemali kumulovať s dovozmi z ostatných daných krajín.
Ak ide o dovozy z Mexika, Komisia dospela k záveru, že dovozy boli väčšie než nepatrné (pozri vyššie dovoz z Mexika), pretože predstavujú 3 % spotreby spoločenstva behom OV.
(49) Ako bolo uvedené vyššie, dumpingové rozpätia sa pohybujú od 34 do 132 % a sú preto nad nepatrnou úrovňou. Objemy dovozov z daných krajín sú porovnateľné tak absolútne, ako aj relatívne. Okrem toho objemy dovozov zo siedmich daných krajín sa nemôžu považovať za zanedbateľné.
(50) Ak ide o podmienky hospodárskej súťaže, vyšetrovanie ukázalo, že SWR dovážané z daných krajín, skúmané typ po type, boli podobné vo všetkých podstatných fyzických a technických vlastnostiach. Okrem toho tieto typy SWR boli zameniteľné s inými typmi SWR z daných krajín a s typmi vyrábanými v spoločenstve a obchodovalo sa s nimi v spoločenstve v priebehu rovnakého obdobia prostredníctvom porovnateľných predajných kanálov za podobných obchodných podmienok. Zastáva sa preto názor, že dovážané SWR navzájom medzi sebou a so SWR vyrábanými v spoločenstve súťažili.
(51) Vo svetle vyššie uvedeného zastáva Komisia názor, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli splnené, t. j. dumpingové rozpätie v každej vyvážajúcej krajine bolo vyššie než nepatrné, objem dovozov z každej krajiny nebol zanedbateľný a že podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podobnými výrobkami spoločenstva boli porovnateľné. Dovozy zo siedmich dotyčných krajín sa preto preverovali kumulatívne.
d) Objem a trhový podiel dumpingových dovozov
(52) Objem dumpingových dovozov do spoločenstva pochádzajúcich z daných krajín vzrástol zo 17429 ton v roku 1994 na 33668 ton vo OV, čo predstavuje celkové zvýšenie o 93 %.
(53) Trhový podiel týchto krajín sa zvýšil z 12 % v roku 1994 na 23 % v OV, čo predstavuje zvýšenie o 11 percentuálnych bodov v priebehu vyšetrovaného obdobia. V období vyšetrovania sa trhový podiel každej dotyčnej krajiny pohyboval od 1,4 do 7,8 %.
e) Ceny dumpingových dovozov
(54) Pokiaľ ide o podhodnotenie cien, uskutočnila sa analýza každého typu SWR. U každého z typov Komisia porovnávala vážené priemerné predajné ceny vyvážajúcich výrobcov a sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva bez všetkých rabatov a daní vypočítaných na základe predaja prvému nezávislému zákazníkovi. Priemerná predajná cena sťažujúceho sa výrobcu zo spoločenstva sa vážila vo vzťahu k objemu predaja každého typu SWR. Potom sa porovnala so zodpovedajúcou čiastkou pre každého dotyčného vyvážajúceho výrobcu na základe cien ďalšieho predaja v spoločenstve vážených k objemu predaja.
(55) Aby bola dosiahnutá porovnateľná úroveň obchodu s predajom sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva, upravili sa dovozné ceny z daných krajín o náklady na manipuláciu s tovarom a o platené clo. Úpravy sa zakladali na informáciách získaných od dovozcov.
(56) Z tohto porovnania vyplynulo ďalej uvedené vážené priemerné cenové podhodnotenie vyjadrené v percentách cien výrobcov zo spoločenstva:
- ČĽR: 60,1 %
- Maďarsko: 47,3 %
- India: od 40,1 % do 41,2 %
- Mexiko: 31,9 %
- Poľsko: od 38,7 % do 43,7 %
- Juhoafrická republika: 21,6 %
- Ukrajina: 54,0 %
(57) Malo by sa poznamenať, že dovozné ceny z daných krajín boli medzi rokom 1994 a OV trvale a významne nižšie než ceny priemyslu spoločenstva.
5. Situácia v priemysle spoločenstva
a) Výroba, kapacita a využitie kapacít
(58) Objem výroby daného výrobku vyrábaného priemyslom v spoločenstve ostával stály počas celého vyšetrovaného obdobia; zvýšil sa zo 144484 ton v roku 1994 na 145192 ton v OV, čo predstavuje celkové zvýšenie menšie než 1 %.
(59) Kapacita priemyslu spoločenstva vzrástla o 11 %. Pokiaľ ide o zvýšenie kapacity, malo by sa poznamenať, že stroje na výrobu drôtu majú dlhú účinnú životnosť (v niektorých prípadoch viac ako 20 rokov) a v dôsledku toho sa zistilo, že nahradenie starého zariadenia viedlo nevyhnutne k zvýšeniu danej kapacity vzhľadom na zlepšenie výkonnosti nových strojov. Významné investície uskutočnené v roku 1995 sa môžu z veľkej časti pripísať jednému výrobcovi zo spoločenstva, ktorý nahradil zastaralé zariadenie. V tom istom období kleslo kapacitné vyťaženie zo 64 % v roku 1994 na 58 % v OV.
b) Sklady
(60) Sklady priemyslu spoločenstva sa v danom období významne zvýšili. Stúpli z 30607 ton v roku 1994 na 39780 ton v OV, čo predstavuje zvýšenie o 30 %. Sklady vzrástli najmä medzi rokmi 1994 a 1995 (24 %).
c) Objem predajov a trhový podiel
(61) Predaj priemyslu spoločenstva poklesol na trhu spoločenstva zo 106042 ton v roku 1994 na 96776 ton v OV, čo predstavuje pokles o 9266 ton (9 %).
(62) Vývoj objemu predaja v porovnaní s vývojom spotreby ukazuje, že trhový podiel výrobného odvetvia spoločenstva sa behom vyšetrovaného obdobia zmenšil. Trhový podiel výrobného odvetvia spoločenstva poklesol zo 75 % v roku 1994 na 66 % v OV, čo predstavuje stratu 9 percentuálnych bodov v priebehu vyšetrovaného obdobia.
d) Ceny
(63) Vážený priemer predajných cien SWR predávaných priemyslom spoločenstva na trhu spoločenstva ukázal celkovo malé zvýšenie medzi rokom 1994 a OV (z,32 ECU na 1,46 ECU za kilogram).
Je vhodné poznamenať, že ceny daných dovozov vždy významne ostávali pod cenami priemyslu spoločenstva.
e) Rentabilita
(64) Je vhodné poznamenať, že informácie o rentabilite SWR neboli za všetky spoločnosti zahrnuté do vzorky k dispozícii (systém nákladového účtovníctva niektorých spoločností nemôže oddelene rozpoznať SWR). V dôsledku toho, v súlade s článkom 3 ods. 8 základného nariadenia, Komisia použila dostupnú rentabilitu najbližšieho odvetvia na ilustráciu situácie priemyslu spoločenstva. Rentabilita na celkovej úrovni spoločenstva sa považovala za reprezentatívnu, pretože SWR predstavujú významný podiel celkového obratu u všetkých dotyčných spoločností.
Priemerná rentabilita výrobcov zo spoločenstva zahrnutých do vzorky, ktorí podali sťažnosť, klesla z + 1,3 % v roku 1994 na -0,6 % v roku 1997. Vyšetrovanie ukázalo, že navzdory miernemu zvýšeniu priemerných predajných cien a objemu výroby sa predaj priemyslu spoločenstva a následne jeho trhový podiel znížil (o 9 % resp. 9 percentuálnych bodov).
f) Investície
(65) Investície stúpli medzi rokom 1994 a OV z 7094000 ECU na 8826000 ECU, celkovo o 24 %. Slúžili všeobecne na náhradu strojného zariadenia.
g) Zamestnanosť
(66) Počet osôb zamestnaných v priemysle spoločenstva klesol vo vyšetrovanom období z 2710 osôb zamestnaných v roku 1994 na 2259 v OV (to zodpovedá 6 % poklesu).
h) Produktivita
(67) Produktivita (objem vyprodukovaný pracovníkom) priemyslu spoločenstva vo vyšetrovanom období vzrástla (medzi rokom 1994 a OV o 6 %).
6. Závery týkajúce sa ujmy
(68) Komisia dospela k záveru, že priemysel spoločenstva bol v priebehu obdobia vyšetrovania v dôsledku stále narastajúceho dovozu pochádzajúceho z daných krajín, ktorých ceny boli v OV významne nižšie, vystavený silnému cenovému tlaku. Priemysel spoločenstva stratil významný trhový podiel v čase, kedy sa spotreba mierne zvýšila (5 % zvýšenie). Rovnako je vhodné poznamenať, že hoci úroveň výroby bola ustálená, predaj sa behom celého skúmaného obdobia zmenšoval a skladové zásoby nepretržite a významne stúpali.
Okrem toho sa v priebehu skúmaného obdobia zhoršovala finančná situácia priemyslu spoločenstva; zatiaľ čo v roku 1994 sa ešte docielilo zisku 1,3 %, v roku 1997 došlo k strate (- 0,6 %).
Ako dôsledok vyššie uvedených informácií Komisia dospela predbežne k záveru, že priemysel spoločenstva utrpel závažnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
F. PRÍČINA UJMY
(69) Komisia preverovala, či závažná ujma, ktorú utrpel priemysel spoločenstva, bola spôsobená dumpingovými dovozmi z ČĽR, Maďarska, Indie, Mexika, Poľska, Juhoafrickej republiky a Ukrajiny a rovnako v súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia preverovala iné faktory, aby zistila, či škoda spôsobená inými faktormi nebola pripísaná dumpingovým dovozom.
a) Účinky dumpingových dovozov
(70) Existuje zrejmá zhoda medzi významným cenovým podhodnotením, zvýšeným objemom dovozu a trhovým podielom dumpingových dovozov zistených behom vyšetrovaného obdobia na strane jednej a zhoršením situácie priemyslu spoločenstva na strane druhej. To sa prejavilo najmä poklesom trhového podielu držaného priemyslom spoločenstva a zhoršením jeho rentability v období vyšetrovania.
Najmä pokiaľ ide o trhové podiely, malo by sa poznamenať, že dovozy z daných krajín medzi rokom 1994 a OV stúpali razantnejšie než spotreba (celkové zvýšenie o 93 %). To predstavuje celkové zvýšenie ich trhového podielu o 11 percentuálnych bodov, zatiaľ čo trhový podiel výrobcov zo spoločenstva poklesol o 9 percentuálnych bodov. Najmä významné zvýšenie dovozov medzi rokmi 1994 a 1995 (zvýšenie o 73 %) sa zhodovalo so stratou trhového podielu (10 percentuálnych bodov) priemyslu spoločenstva v tomto období.
Komisia preto došla k záveru, že strata trhového podielu, ktorú utrpel priemysel spoločenstva, sa zhodovala so zvýšením trhového podielu dovozov z daných krajín.
(71) Okrem toho sa vo vyšetrovanom období výrazne zhoršila finančná situácia výrobného odvetvia spoločenstva; zisky sa premenili na straty na trhu, kde dopyt stúpal počas celého vyšetrovaného obdobia. Finančná situácia priemyslu spoločenstva sa zhoršila najmä medzi rokmi 1994 a 1995 (zo zisku + 1,3 % na stratu - 0,3 %), to sa stalo v čase, kedy utrpel výraznú stratu trhového podielu (10 percentuálnych bodov).
(72) A konečne by sa malo poznamenať, že priemysel spoločenstva zvýšil ceny v období od roku 1994 do roku 1995. Toto zvýšenie sa zhoduje s vzrastom nákladov na suroviny. V dôsledku tlaku vyvolanom masívnym zvýšením lacných dovozov v roku 1995 (+ 73 %), ktorých ceny boli podstatne nižšie než ceny priemyslu spoločenstva, nebolo však toto odvetvie schopné pokryť svoje náklady navzdory zvýšeniu cien.
V snahe znovu získať svoju trhovú pozíciu znížil v roku 1996 priemysel spoločenstva ceny a z časti znovu nadobudol stratený trhový podiel. Rentabilita sa však naďalej zhoršovala. V roku 1997 bol priemysel spoločenstva schopný udržať svoju pozíciu na trhu zvýšením produktivity a zvýšením cien, jeho finančná situácia zostala stratová (- 0,6 %).
b) Účinok iných faktorov
(73) Komisia preverovala, či ujma, ktorú utrpel priemysel spoločenstva, mohla byť spôsobená inými faktormi než dumpingovými dovozmi. Komisia preverovala najmä vývoj spotreby, vývoj a účinky dovozov z iných tretích krajín, účinky zvýšenia nákladov na suroviny a či utrpená ujma mohla vyplývať z dovozov, ktoré uskutočnil sám priemysel spoločenstva.
i) Spotreba
(74) Komisia vyšetrovala, či vývoj spotreby ovplyvnil situáciu priemyslu spoločenstva. Je vhodné poznamenať, že hoci došlo v období medzi rokmi 1995 a 1996 k zníženiu spotreby (8 %), celková úroveň spotreby sa v období vyšetrovania zvýšila o 5 %. Je preto málo pravdepodobné, že by sa ujma mohla pripisovať vývoju spotreby.
ii) Dovozy z iných tretích krajín
(75) Pokiaľ ide o tretie krajiny, ktorých sa toto konanie netýka, Komisia zistila, že hoci tieto dovozy predstavovali významný podiel na trhu spoločenstva (9 % v období vyšetrovania), poklesli behom vyšetrovaného obdobia z 10 % v roku 1994 na 9 % v OV.
V tejto súvislosti Komisia preverovala na základe štatistík Eurostatu najmä tendencie v objemoch a cenách dovozov z Kórei ako aj vývoj dovozov pochádzajúcich z Českej republiky, Rumunska, Ruska a Turecka.
Kórea
(76) Dovozy z Kórey sa preverovali v súvislosti s týmto vyšetrovaním a zistili sa nepatrné dumpingové rozpätia. Komisia preverovala objem dovozov behom vyšetrovaného obdobia a zistila, že zostával stabilný. Zistilo sa, že ceny dovozov z Kórey sú porovnateľné s cenami priemyslu spoločenstva, a preto ujmy, ktoré utrpel priemysel spoločenstva, sa nemohli pripísať dovozom pochádzajúcim z Kórey.
Česká republika
(77) Pokiaľ ide o dovozy z Českej republiky, zatiaľ čo ich jednotková cena ostávala v OV pod cenou priemyslu spoločenstva, ich objem behom tohto obdobia poklesol.
Rumunsko
(78) Hoci sa objem dovozov z Rumunska významne zvýšil, bol na začiatku obdobia extrémne nízky (len 217 ton v roku 1994) a na konci obdobia zostala úroveň týchto dovozov veľmi nízka (0,9 % v OV).
Rusko
(79) Pokiaľ ide o dovozy z Ruska, predstavoval ruský trhový podiel v OV navzdory fluktuáciám behom obdobia len 0,3 %.
Turecko
(80) Pokiaľ ide o dovozy z Turecka, vyšetrovania zistili, že hoci dovozy z Turecka sa v priebehu vyšetrovaného obdobia zvýšili a v dôsledku toho sa zvýšil ich trhový podiel (1,7 % v OV), boli jednotkové ceny výrazne vyššie než ceny krajín, ktoré boli podrobené vyšetrovaniu a ktorým sa stanovili dumpingové rozpätia a rozpätia ujmy.
Záver
(81) Komisia prišla k záveru, že dovozy z vyššie uvedených, tomuto konaniu nepodrobených tretích krajín, mohli prispieť k utrpenej ujme, najmä dovozy z Českej republiky a Turecka. Táto samotná skutočnosť sa však nepovažovala za dostatočnú na to, aby zrušila príčinný vzťah vytvorený medzi dumpingovými dovozmi a hmotnou ujmou utrpenou priemyslom spoločenstva, najmä vzhľadom na trhový podiel týchto tretích krajín a na vývoj tohto trhového podielu v priebehu vyšetrovaného obdobia (z 5,9 % v roku 1994 na 6,7 % v OV).
Iné tretie krajiny
(82) Komisia zistila, že celkový trhový podiel tretích krajín klesol počas uvedeného obdobia (zo 4 % v 1994 na 2,7 % v OV) a že ceny týchto importov boli zistené ako výrazne vyššie než ceny z dumpingových dovozov.
iii) Suroviny
(83) Komisia tiež vyšetrovala, či ujma utrpená priemyslom spoločenstva mohla byť spôsobená zvýšením nákladov na suroviny behom obdobia vyšetrovania.
V tomto ohľade Komisia vyšetrovala, či vzhľadom na obmedzenú nenahraditeľnosť SWR inými výrobkami by priemysel spoločenstva mohol byť schopný ďalej predať zvýšenie nákladov. V tomto ohľade Komisia zistila, že cenové zvýšenia vykonané priemyslom spoločenstva v období 1994/1995, kedy čelil zvýšeniu lacných dovozov, nestačili pokryť zvýšenie nákladov surovín.
iv) Ujma spôsobená priemyslu spoločenstva vlastnými dovozmi
(84) Mnohí vývozcovia tvrdili, že priemysel spoločenstva si zavinil ujmu vlastnými dovozmi daného výrobku z krajín, ktoré podliehali vyšetrovaniu v priebehu obdobia vyšetrovania.
V tomto ohľade, ako bolo vyššie vysvetlené v oddieli o definícii výroby spoločenstva, Komisia zistila, že tieto nákupy všeobecne zodpovedali bežnej obchodnej praxi výrobcov, ktorí museli dopĺňať paletu nimi vyrábaných výrobkov malým podielom dovozov. Tieto dovozy boli nevyhnutné, aby boli schopné súťažiť na trhu spoločenstva. Vzhľadom na spojenie jedného sťažujúceho sa výrobcu zo spoločenstva s jedným dovozcom a niekoľkými distribútormi, ktoré sa vyšetrovalo zvlášť, učinil sa záver, že táto spoločnosť sa nesprávala inak ako iní vyšetrovaní výrobcovia zo spoločenstva. V dôsledku toho účinok dovozov uskutočnených týmito spoločnosťami sa nemôže pripisovať výrobcovi zo spoločenstva.
Komisia preto dospela k záveru, že priemysel spoločenstva nespôsobil ujmu vlastnými dovozmi SWR.
c) Závery o príčinnosti
(85) Hoci sa nemôže vylúčiť, že niektoré z dovozov z iných tretích krajín mohli prispieť k ujme utrpenej priemyslom spoločenstva, vyšetrovanie ukázalo, že tieto faktory samé osebe neboli také, aby pretrhli príčinnú súvislosť medzi dovozmi, ktoré podliehali vyšetrovaniu, a hmotnou ujmou utrpenou priemyslom spoločenstva.
Vo svetle vyššie uvedeného dospela Komisia k záveru, že dovozy zo siedmich dotyčných krajín vzatých ako celok spôsobili priemyslu spoločenstva hmotnú ujmu.
G. ZÁUJMY SPOLOČENSTVA
1. Predbežné poznámky
(86) Komisia na základe predložených informácií predbežne vyšetrovala, či navzdory zisteniam týkajúcim sa dumpingu a ujmy existujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v záujme spoločenstva nie je uložiť v tomto prípade opatrenia.
Za týmto účelom Komisia skúmala dopad uloženia alebo neuloženia opatrenia všetkým stranám, ktorých sa toto zistenie týkalo.
2. Získavanie údajov týkajúcich sa záujmu spoločenstva
(87) S cieľom vyhodnotenia dopadu uloženia opatrení Komisia požadovala informácie od všetkých známych dotknutých strán vrátane strán z naväzujúcich výrobných odvetví, sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva, dovozcov/veľkoobchodníkov a užívateľov. Je vhodné poznamenať, že od spotrebiteľského priemyslu nedošla žiadna odpoveď. Na základe odpovedí obdržaných od spolupracujúcich strán Komisia došla k týmto záverom.
3. Dopad na predchádzajúce priemyselné odvetvia
(88) Základnou surovinou používanou pri výrobe SWR je priemyselný oceľový drôt, najmä oceľový drôt s vysokým obsahom uhlíka, ktorý sa môže galvanizovať alebo inak obaliť. Je vhodné poznamenať, že existujú iné dôležité suroviny používané pri výrobe SWR vrátane syntetickým vlákien, mazacích tukov a balení (najmä valce/navíjačky). Oceľový drôt používaný v priemysle spoločenstva sa vyrába hlavne vo veľkých oceliarňach v Európe. Na túto výrobu je možné použiť oceľový drôt rôznych akostí a priemerov, výrobcovia oceľového drôtu v spoločenstve však vyrábajú celú paletu nevyhnutnú na výrobu SWR.
(89) Na vyšetrovaní s Komisiou spolupracovali dve spoločnosti vyrábajúce určité druhy surovín. V roku 1997 zamestnávali 1417 osôb. Ich celkový obrat v roku 1997 bol 312 miliónov ECU, z toho 54 miliónov ECU (okolo 17 % celkového obratu) pripadalo na dotyčné suroviny. Pokiaľ ide o rentabilitu, v roku 1997 bola približne 5 %.
4. Dopad na priemysel spoločenstva
a) Povaha a štruktúra priemyslu spoločenstva
(90) Priemysel spoločenstva sa skladá z malých a stredných podnikov sídliacich v deviatich členských štátoch (Dánsko, Francúzsko, Taliansko, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Grécko, Spojené kráľovstvo a Španielsko). Malo by sa poznamenať, že výroba SWR je kapitálovo intenzívna a že je potrebný značný výskum a vývoj na zlepšenie výrobnej palety obzvlášť špeciálnych SWR používaných na určité projekty (pozri nižšie). SWR sú často priemyslom spoločenstva alebo s ním spojenými spoločnosťami ďalej spracovávané (napr. strihanie, splietanie, nadpájanie prípojok alebo premena na iné výrobky ako sú viazacie prostriedky atď.). Je jasné, že akýkoľvek negatívny dopad na SWR by tieto činnosti značne ovplyvnil.
(91) Priemysel spoločenstva zamestnával v OV 2600 osôb.
(92) Okrem výroby štandardných SWR vyrába priemysel spoločenstva tiež širokú paletu špeciálnych SWR na základe projektov, napr. SWR používaných pri stavbe závesných mostov alebo závesných striech. Táto výroba podľa projektu je obvykle na pevne stanovené množstvá a pevný termín (t. j. objem nevyhnutný na projekt a čas trvania projektu). Malo by sa poznamenať, že v priebehu rokov sa práca podľa projektu stala pre priemysel spoločenstva dôležitým zdrojom príjmov. Pretože projektové objednávky obvykle vyžadujú úzku technickú spoluprácu so zákazníkmi (čo si často vyžaduje modernú technológiu a strojné zariadenia) a dodatočné služby (nielen pri inštalácii SWR, ale aj pri ich oprave a údržbe v dlhodobejšom horizonte), malo by sa poznamenať, že priemysel spoločenstva je na trhu spoločenstva hlavným dodávateľom SWR podľa projektov.
(93) Zistilo sa, že SWR podľa projektu sa môžu vyrábať na tom istom zariadení a s tou istou pracovnou silou, ako štandardné SWR porovnateľného rozmeru a že výroba SWR podľa projektu je preto veľmi závislá na výrobe štandardných SWR napr. pri rozdeľovaní režijných nákladov.
b) Životaschopnosť priemyslu spoločenstva
(94) Malo by sa poznamenať, že situácia priemyslu SWR v spoločenstve sa v priebehu posledného desaťročia zhoršila, hlavne ako výsledok uzatvárania spotrebiteľského priemyslu ako je baníctvo, znižovania rybárskych flotíl po zavedení kvót. V dôsledku toho musel tento priemysel prejsť rozsiahlou reštrukturalizáciou a konsolidáciou. V priebehu vyšetrovaného obdobia sa tento priemysel skonsolidoval a čelí narastajúcemu dopytu, ako je uvedené v bode zdôvodnenia 43.
(95) Priemysel spoločenstva však prešiel vo vyšetrovanom období zo ziskovej situácie do situácie stratovej, pričom najväčšiu ziskovú stratu utrpel v roku 1995 v čase, keď dovozy z daných krajín vstúpili v masívnych objemoch na trh spoločenstva. Okrem toho, vzhľadom na nízke ceny týchto dumpingových dovozov nebol priemysel spoločenstva schopný prispôsobiť zvýšenie svojich cien vývoju zvýšenia svojich nákladov, a tak bol poškodený ako objemom dovozov, tak aj ich nízkou hodnotou.
(96) Komisia sa domnieva, že vzhľadom na predchádzajúcu reštrukturalizáciu a zvýšenie produktivity by priemysel spoločenstva bol štrukturálne životaschopný za predpokladu, že by na trhu spoločenstva boli obnovené spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže.
c) Účinky zavedení alebo nezavedení opatrení
(97) Po zavedení opatrení je nevyhnutné počítať so vzostupom cien SWR na trhu spoločenstva. Toto zvýšenie cien by umožnilo priemyslu spoločenstva stať sa opäť rentabilným a zvýšiť do určitej miery objem predajov.
(98) Ak by sa opatrenia nezaviedli, je pravdepodobné, že negatívny trend v priemysle spoločenstva by pokračoval a viedol v dlhodobom horizonte k zavretiu spoločností. Zistilo sa, že priemysel spoločenstva má mnoho výrobných závodov pracujúcich takmer so stratou. Závody by s najväčšou pravdepodobnosťou boli v krátkom čase zavreté, čo by viedlo k okamžitým stratám pracovných miest. Priemysel spoločenstva by s najväčšou pravdepodobnosťou utrpel ďalšie zníženie svojho trhového podielu a jeho finančná situácia by sa mohla naďalej zhoršovať. Ako už bolo uvedené vyššie, ak by mal pokračovať negatívny trend, bola by tým zasiahnutá nielen výroba štandardných SWR, ale aj výroba SWR podľa projektu, ktoré dané krajiny vo významných objemoch nevyvážajú.
(99) Na záver: očakáva sa, že opatrenia umožnia priemyslu spoločenstva zotaviť sa z utrpenej ujmy. Zavedenie opatrení je teda v jeho záujme.
5. Dopad na dovozcov/veľkoobchodníkov
(100) Štyria dovozcovia/veľkoobchodníci zo spoločenstva, ktorí nie sú spojení s vývozcami, spolupracovali na konaní. Vyhlásili, že zavedenie opatrení v rámci tohto konania by malo škodlivé účinky na dovozcov/veľkoobchodníkov daného výrobku v spoločenstve.
(101) Vyšetrovanie ukázalo, že u dvoch nezávislých dovozcov predstavuje obchodovanie so SWR významný podiel na ich činnostiach, pokiaľ ide o obrat (medzi 40 až 80 %) a ich príspevok k zisku (celkový zisk dosahoval 3 až 18 %). Malo by sa však poznamenať, že všetci dovozcovia/veľkoobchodníci (s výnimkou jedného) takisto obchodujú s inými výrobkami vrátane vláknitých lán, drôtov, káblov, reťazí, železiarskeho tovaru a armatúr. Dôležitou súčasťou ich činností je ďalšie spracovanie SWR (strihanie, splietanie a nadpájanie prípojok alebo premena na iné výrobky, ako sú viazacie prostriedky atď.). Tiež sa zistilo, že dovozcovia/veľkovýrobcovia obchodujú so SWR vyrábanými v spoločenstve.
(102) Hoci uloženie opatrení by pravdepodobne malo účinok na dovozcov/veľkoobchodníkov, Komisia, vzhľadom na ich spracovateľské činnosti SWR, paletu ich obchodných činností s inými výrobkami a na skutočnosť, že tiež obchodujú s tovarom vyrábaným v spoločenstve, dospela k záveru, že dopad vyplývajúci z uloženia opatrení v tomto konaní by nebol významný.
6. Dopad na užívateľov
(103) SWR sa používajú vo veľkom množstve aplikácií, a preto sú týmto konaním postihnutí mnohí užívatelia. Komisia zistila, že SWR sa používali najmä v týchto uvedených priemyselných odvetviach (neúplný zoznam): všeobecné účely, rybolov, námorné účely/plavba lodí, ropný a plynárenský priemysel, baníctvo (hĺbková a povrchová ťažba), lesníctvo, vzdušná doprava (vrátane lyžiarskych vlekov a lanoviek), inžinierske staviteľstvo (závesné mosty, veže, napínacie laná na stožiare, niektoré strešné konštrukcie), stavebníctvo (žeriavy) a výťahy.
(104) Analýza vykonaná Komisiou odráža veľké množstvo spotrebiteľských odvetví a širokú paletu použitia v každom odvetví. Na základe dostupných informácií Komisia zistila, že celkové náklady spotrebiteľských priemyselných odvetví sa podľa veľkosti dotyčných podnikov pohybujú od 50000 ECU do 18 miliónov ECU. Okrem toho, podiel nákladov spätých s daným výrobkom sa pohybuje od 0,01 do len 3 %, čo ukazuje, že SWR nepredstavujú pre tieto spoločnosti žiadnu veľkú starosť.
(105) Pri vyšetrovaní možného účinku zavedenia opatrení pre užívateľov Komisia dospela k záveru, že je nepravdepodobné, aby vzhľadom na zanedbateľný dopad týchto nákladov na spotrebiteľský priemysel malo zvýšenie nákladov na SWR výrazný účinok. Okrem toho by sa malo poznamenať, že existuje Rada alternatívnych zdrojov SWR, ktoré nepodliehajú antidumpingovým opatreniam a zostávajú k dispozícii dotyčnému spotrebiteľskému priemyslu.
7. Záver týkajúci sa záujmu spoločenstva
(106) Vzhľadom na mieru zvýšenia dovozov z daných krajín v priebehu vyšetrovaného obdobia a správanie sa vývozcov na trhu spoločenstva, ktorí stále a významne podhodnocovali ceny priemyslu spoločenstva, je pravdepodobné, že bez zavedení opatrení bude tento vývoj pokračovať a ešte zvýši ujmu sťažujúcich sa výrobcov spoločenstva.
(107) Možno očakávať, že účinky zavedení opatrení pomôžu priemyslu spoločenstva zlepšiť rentabilitu, čo sa pozitívne prejaví na podmienkach hospodárskej súťaže na trhu spoločenstva a na znížení hrozby zatvárania a následného zníženia zamestnanosti. Komisia zobrala do úvahy najmä skutočnosť, že priemysel spoločenstva by mohol byť prinútený zavrieť radu výrobných miest, ak by sa neodstránili nepoctivé obchodné praktiky vyvážajúcich výrobcov a strednodobé výhody spotrebiteľského priemyslu vyplývajúce z dodávok za nízke ceny by potom mohli zmiznúť.
(108) Pokiaľ ide o spotrebiteľský priemysel, akékoľvek očakávané cenové zvýšenie by malo len obmedzený dopad.
(109) Komisia dospela k záveru, že za daných okolností neexistujú žiadne naliehavé dôvody proti zavedeniu opatrení.
H. PREDBEŽNÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(110) Po tom, čo sa zistilo, že dotyčné dumpingové dovozy spôsobili hmotnú ujmu priemyslu spoločenstva a že neexistujú žiadne naliehavé dôvody proti zavedeniu opatrení, plánované opatrenia by sa mali zaviesť na úrovni postačujúcej na odstránenie ujmy spôsobenej týmito dovozmi bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie.
Odstránenie takejto ujmy vyžaduje, aby priemysel bol postavený do pozície, v ktorej by ceny dovozov daného výrobku museli byť porovnávané s predajnými cenami priemyslu spoločenstva plus zisk, ktorý by priemysel mohol očakávať pri neexistencii škodlivého dumpingu z krajín, ktoré podliehali vyšetrovaniu.
Na tomto základe boli vážené priemerné vývozné ceny typov výrobkov použitých na určenie cenového podhodnotenia porovnávané (na OV) s úrovňou hranice spoločenstva CIF upravenou tak, aby zohľadnila platené clo a náklady na manipuláciu s tovarom so súčasnými váženými priemernými predajnými cenami účtovanými vzorkou dotyčných sťažujúcich sa výrobcov zo spoločenstva, zvýšených tak, aby pokryli ziskové manko a 5 % ziskového rozpätia. Na účely predbežného určenia sa toto ziskové rozpätie pokladalo za minimálnu ziskovú úroveň nevyhnutnú na zabezpečenie životaschopnosti odvetvia.
2. Predbežné clá
(111) Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa predbežné antidumpingové clo malo rovnať zistenému antidumpingovému rozpätiu alebo obnosu nevyhnutnému na odstránenie ujmy, ak je táto nižšie.
U všetkých spoločností v ČĽR, Maďarsku, Indii, Poľsku a Ukrajine boli rozpätia ujmy vo všetkých prípadoch vyššie než dumpingové rozpätia. V dôsledku toho sa predbežné clá pre spoločnosti vyššie uvedených krajín vypočítali na základe stanovených dumpingových rozpätí.
V prípade mexických a juhoamerických spoločností boli rozpätia ujmy nižšie než dumpingové rozpätia. V dôsledku toho sa predbežné clá pre spoločnosti uvedených dvoch krajín stanovili vo výške rozpätia ujmy.
3. Záväzky
(112) Vyvážajúci maďarskí a poľskí výrobcovia ponúkli cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Komisia sa domnieva, že záväzky ponúknuté dotyčnými vyvážajúcimi výrobcami sa môžu prijať.
Prijatie cenových záväzkov sa musí podmieniť predložením platného záväzkového účtu colným orgánom členských štátov, jasne označujúceho výrobcu a obsahujúceho informácie uvedené v prílohe. Ak sa takýto účet nepredloží, je splatná príslušná sadzba antidumpingového cla.
(113) Malo by sa poznamenať, že v prípade porušenia alebo stiahnutia záväzku sa môže uložiť antidumpingové clo podľa článku 8 ods. 9 a 10 základného nariadenia.
(114) Okrem toho by sa malo poznamenať, že v súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia sa vyšetrovanie dumpingu, ujmy a záujmu spoločenstva dokončí bez ohľadu na prijatie záväzkov v priebehu vyšetrovania.
I. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
(115) V zaujme riadnej správy sa musí stanoviť lehota, behom ktorej môžu dotyčné strany písomne predložiť svoje stanoviská a žiadať, aby boli vypočuté. Okrem toho by sa malo poukázať na to, že všetky zistenia na účely tohto nariadenia sú predbežné a môžu sa opäť preskúmať na účely akéhokoľvek konečného opatrenia, ktoré môže navrhnúť Komisia,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Ukladá sa predbežné antidumpingové clo z dovozu oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán s výnimkou lán a káblov z korózievzdornej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom (fitingy) kódov KN ex73121082 (TARIC kód 73121082*10), ex73121084 (TARIC kód 73121084*10) ex73121086 (TARIC kód 73121086*10, ex73121088 (TARIC kód 73121088*10) a ex73121099 (TARIC kód 73121099*10), pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Poľska, Juhoafrickej republiky a Ukrajiny.
2. Sadzby konečného antidumpingového cla, ktoré sa vzťahujú na čistú cenu franko - hranice spoločenstva pred preclením, sú na výrobky vyrobené nižšie uvedenými spoločnosťami tieto:
Krajina | Spoločnosť | Colná sadzba % | Doplnkový kód TARIC |
ČĽR | Všetky spoločnosti | 74,8 | - |
Maďarsko | Všetky spoločnosti | 33,9 | 8900 |
India | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 39,8 | 8613 |
Všetky ostatné spoločnosti | 40,2 | 8900 |
Mexiko | Všetky spoločnosti | 56,4 | - |
Poľsko | Drumet | 35,0 | 8614 |
Všetky ostatné spoločnosti | 56,1 | 8900 |
JAR | Všetky spoločnosti | 33,9 | - |
Ukrajina | Všetky spoločnosti | 54,8 | - |
3. Odlišne od odseku 1 sa predbežné clo neuplatní na dovozy daného výrobku vyrábaného a priamo vyváženého a účtovaného dovážajúcou spoločnosťou v spoločenstve podľa článku 2 ods. 2 spoločnosťami uvedenými v článku 2 ods. 3
4. Ak nie je ustanovené inak, použijú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
5. Prepustenie do voľného obehu v spoločenstve výrobku uvedeného v odseku 1 podlieha poskytnutiu istoty, ktorá sa rovná výške predbežného cla.
Článok 2
1. Záväzky ponúkané spoločnosťami uvedenými v odseku 3 v súvislosti s antidumpingovým konaním, týkajúce sa dovozov oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán s výnimkou lán a káblov z korózievzdornej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom (fitingy) kódov KN ex73121082 (TARIC kód 73121082*10), ex73121084 (TARIC kód 73121084*10) ex73121086 (TARIC kód 73121086*10, ex73121088 (TARIC kód 73121088*10) a ex73121099 (TARIC kód 73121099*10), pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Poľska, Juhoafrickej republiky a Ukrajiny, sa prijímajú.
2. Ak sa predloží žiadosť o prepustenie do voľného obehu podľa záväzku, je oslobodenie od cla podmienené predložením platnej záväzkovej faktúry, vystavenej jednou zo spoločností uvedených v odseku 3, colným orgánom príslušného členského štátu. Podstatné náležitosti záväzkovej faktúry sú uvedené v prílohe.
3. Dovozy sprevádzané záväzkovou faktúrou sa preclievajú podľa ďalej uvedených kódov TARIC:
Krajina | Spoločnosť | Dodatkový kód TARIC |
Maďarsko | Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt | 8616 |
Poľsko | Drumet SA | 8617 |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akeyjna | 8619 |
Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia |
Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia |
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia |
Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut Linmet" spólka z organiczona odpowiedzialnoscia |
Článok 3
1. Podľa článku 20 ods. 1 nariadenia (ES) 384/96 a bez toho, aby bol dotknutý článok 20 ods. 2 a 3 uvedeného nariadenia, môžu dotyčné strany písomne oznámiť svoje stanoviská a žiadať o ústne vypočutie u Komisie do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutiu účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) 384/96 sa môžu strany, ktoré sa behom lehoty stanovenej v oznámení o začatí vyšetrovania samé prihlásili, vyjadriť k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň jeho zverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
Článok 1 tohto nariadenia sa bude uplatňovať počas šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 18. februára 1999