NARIADENIE RADY (ES) č. 2187/2005
z 21. decembra 2005
na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a Øresundu prostredníctvom technických opatrení, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1434/98 a zrušuje nariadenie (ES) č. 88/98
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37,
so zreteľom na návrh Komisie (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2)
keďže:
(1)
Podľa článkov 2 a 4 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (3) Rada má stanoviť opatrenia potrebné na zabezpečenie využívania živých vodných zdrojov, ktoré zaistí trvalo udržateľné hospodárske, sociálne a environmentálne podmienky s prihliadnutím na dostupné vedecké, technické a hospodárske vedomosti. Na tento účel môže Rada prijať technické opatrenia na obmedzenie úmrtnosti rýb a vplyvu rybolovných činností na životné prostredie.
(2)
Pristúpenie Spoločenstva k dohovoru o rybolove a zachovaní živých zdrojov v Baltskom mori a Beltoch, zmenenému a doplnenému protokolom ku konferencii zástupcov signatárov dohovoru (ďalej len „Gdanský dohovor“) bolo schválené rozhodnutím 83/414/EHS (4).
(3)
Medzinárodná komisia pre rybné hospodárstvo v Baltskom mori (IBSFC) od jej zriadenia Gdanským dohovorom prijala sadu opatrení na ochranu a riadenie zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora. Informovala zmluvné strany o určitých odporúčaniach na zmenu týchto technických opatrení.
(4)
Je vhodné, aby Spoločenstvo takéto odporúčania uplatňovalo. Keďže však IBSFC by mohla byť nahradená dvojstrannou spoluprácou s Ruskou federáciou, predpisy Spoločenstva by sa nemali striktne riadiť týmito odporúčaniami, ale skôr by sa mali na základe existujúcich predpisov usilovať o ustanovenie komplexného a konzistentného systému technických opatrení pre vody Spoločenstva. V niektorých prípadoch existuje priestor na zjednodušenie, ak sú existujúce predpisy zbytočne podrobné a/alebo nemôžu byť opodstatnené z hľadiska ochrany zdrojov.
(5)
Nariadenie (ES) č. 88/98 (5) stanovuje určité technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybného hospodárstva vo vodách Baltského mora, Beltov a Øresundu.
(6)
Pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 88/98 sa objavili určité nedostatky uvedeného nariadenia, ktoré viedli k problémom pri uplatňovaní a vykonávaní a ktoré by sa mali odstrániť, najmä určením cieľových druhov a požadovaných percentuálnych podielov úlovkov pre jednotlivé veľkosti ôk a zemepisné oblasti pri rybolove určitým výstrojom.
(7)
Mal by sa definovať spôsob výpočtu percentuálnych podielov cieľových druhov a iných druhov.
(8)
Minimálna veľkosť každého druhu by mala byť stanovená so zohľadnením selektivity veľkosti ôk rybárskeho výstroja, ktorý sa môže použiť v prípade konkrétneho druhu.
(9)
Vedecké informácie naznačujú, že pri love úhorov vlečnými sieťami sa ako vedľajší úlovok uloví veľké množstvo mladej tresky. Lov úhorov aktívnym výstrojom by sa preto mal zakázať.
(10)
Rižský záliv je jedinečným a pomerne citlivým morským ekosystémom, ktorý si vyžaduje osobitné opatrenia na zabezpečenie trvalo udržateľného využívania jeho zdrojov a na minimalizovanie vplyvu rybolovnej činnosti. Článok 21 Aktu o pristúpení z roku 2003 ustanovuje, že Rada má zmeniť a doplniť nariadenie (ES) č. 88/98 pred dátumom pristúpenia s cieľom prijať potrebné opatrenia na ochranu Rižského zálivu.
(11)
Na účely kontroly rybolovných činností by mal byť prístup do Rižského zálivu podmienený zvláštnym rybárskym povolením podľa nariadenia Rady (ES) č. 1627/94 z 27. júna 1994, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa zvláštnych rybárskych povolení (6).
(12)
Vedecké informácie naznačujú, že pre tresky je vlečený výstroj bez únikového okna a s koncovým rukávcom a nástavcom z bežnej kosoštvorcovej uzlovej sieťoviny menej selektívny ako výstroj s únikovým oknom typu „BACOMA“ alebo výstroj, pri ktorom je sieťovina koncového rukávca a nástavca otočená o 90°. Preto je vhodné, ak je cieľovým druhom treska, aby sa vo vodách Spoločenstva a plavidlám Spoločenstva neumožnilo používanie vlečeného výstroja bez únikového okna typu „BACOMA“ alebo bez výstroja, pri ktorom nie je sieťovina koncového rukávca a nástavca otočená o 90°.
(13)
Nariadenie (ES) č. 1434/98 (7) ustanovilo podmienky, za ktorých sa slede môžu vykladať na priemyselné účely iné, ako na priamu ľudskú spotrebu.
(14)
S cieľom zjednodušiť zložité pravidlá nariadenia (ES) č. 1434/98 by sa mali ustanovenia uvedeného nariadenia, ktoré sa vzťahujú na Baltské more, nahradiť všeobecnými ustanoveniami o nevytriedených vykládkach v tomto nariadení. Nariadenie (ES) č. 1434/98 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
(15)
Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (8).
(16)
Zmeny a doplnenia prílohy I a doplnkov 1 a 2 k prílohe II k tomuto nariadeniu by sa tiež mali prijať v súlade s rozhodnutím 1999/468/ES.
(17)
Z dôvodu počtu a rozsahu zmien predpisov by sa nariadenie (ES) č. 88/98 malo zrušiť a nahradiť novým textom,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet a pôsobnosť
Toto nariadenie ustanovuje technické ochranné opatrenia súvisiace s používaním a vykladaním zdrojov rybného hospodárstva v morských vodách patriacich do zvrchovanosti alebo jurisdikcie členských štátov a situovaných v zemepisnej oblasti uvedenej v prílohe I.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
a)
„aktívny výstroj“ je akýkoľvek rybársky výstroj, pri ktorom sa pri love vyžaduje aktívny pohyb výstroja, vrátane predovšetkým vlečených výstrojov a kruhových výstrojov:
i)
„vlečná sieť“ je akýkoľvek výstroj vlečený jedným alebo viacerými rybárskymi plavidlami, ktorý pozostáva z kužeľovitého alebo pyramídovitého tela (ako vlečné telo), ukončeného vzadu koncovým rukávcom;
ii)
„trámová vlečná sieť“ je výstroj s vlečnou sieťou otvorenou horizontálne prostredníctvom oceľovej alebo drevenej trubice, trámu a sieťoviny s kotviacimi reťazami, reťazovými podložkami alebo reťazami s prichytávacími ihlami, aktívne vlečená pri dne motorom plavidla;
iii)
„dánska záťahová sieť“ je kruhový alebo vlečený výstroj, ktorý sa ovláda z lode prostredníctvom dvoch dlhých lán (záťahových lán) určených na nahnanie rýb smerom k otvoru siete. Výstroj tvorený sieťou sa konštrukciou a veľkosťou podobá spodnej vlečnej sieti a pozostáva z dvoch dlhých krídel, tela a vaku (koncový rukávec);
iv)
„škrabák“ je sieť alebo kovový kôš pripevnený na ráme rôznych tvarov a veľkostí, ktorý má v spodnej časti zbernú čepeľ, ktorá je niekedy zúbkovaná;
v)
„kruhová záťahová sieť“ je akýkoľvek kruhový výstroj tvorený sieťou, ktorej spodná časť sa sťahuje prostredníctvom šnúry na spodnej strane siete, ktorá prechádza radom kruhov pozdĺž spodného lana a ktorá umožňuje stiahnutie a uzavretie siete;
b)
„pasívny výstroj“ je akýkoľvek rybársky výstroj, pre ktorý sa pri love nevyžaduje aktívny pohyb výstroja a zahŕňa žiabrové siete, zamotávajúce siete, viacstenné žiabrové siete, pascové siete, lovné šnúry, koše a pasce. Siete môžu pozostávať z jednej alebo viacerých oddelených sietí, ktoré sú vybavené vrchnými, spodnými a spojovacími lanami a môžu byť vybavené ukotveným, plávajúcim a navigačným zariadením:
i)
„žiabrová sieť“ a „zamotávajúca sieť“ je akýkoľvek výstroj vyrobený z jedného kusu sieťoviny, ktorý vo vode vertikálne udržiavajú plaváky a závažia. Loví živé vodné organizmy buď zamotaním, alebo zachytením medzi oká;
ii)
„viacstenná žiabrová sieť“ je výstroj vytvorený z dvoch alebo viacerých kusov siete spoločne paralelne zavesených na jedno hlavné lano, ktorý vo vode vertikálne udržiavajú plaváky a závažia;
iii)
„lovné šnúry“ sú určitý počet spojených šnúr, ktoré sú buď upevnené na dne alebo unášané prúdom, pričom každá z nich je vybavená veľkým množstvom háčikov s návnadami;
c)
„háky“ sú zahnuté, zaostrené kusy oceľového drôtu, obyčajne s ostňom;
d)
„čas ponorenia“ je časový úsek od chvíle, keď sa siete po prvý raz vložia do vody až do chvíle, keď sa úplne vytiahnu na palubu rybárskeho plavidla;
e)
„sieťovina so štvorcovými okami“ je taká stavba sieťoviny, pri ktorej je z dvoch sád rovnobežných šnúr, ktoré tvoria oko, jedna sada rovnobežná s pozdĺžnou osou siete a druhá s ňou zviera pravý uhol;
f)
„koncový rukávec“ je posledných 8 metrov vlečnej siete, ktorý má buď tvar valca, t. j. má všade rovnaký obvod, alebo kužeľovitý tvar;
g)
„spevňovací vak“ je valcovitý kus sieťoviny úplne obklopujúci koncový rukávec vlečného výstroja, ktorý sa môže v intervaloch pripojiť ku koncovému rukávcu;
h)
„zadný pás“ je najzadnejší kruhový pás pripevnený ku koncovému rukávcu, merané pri pozdĺžnom roztiahnutí ôk;
i)
„zdvíhací pás“ je časť lana, ktorá obopína obvod koncového rukávca alebo spevňovacieho vaku, ak existuje, a je k nemu pripevnená pomocou slučiek alebo krúžkov;
j)
„okrúhly pás“ je časť lana, ktorá obopína obvod koncového rukávca alebo spevňovacieho vaku, a ktorá je k nemu pripevnená;
k)
„klapka“ je kus sieťoviny upevnený v sieti aktívneho výstroja takým spôsobom, ktorý umožňuje úlovku dostať sa z prednej časti výstroja do zadnej, ale obmedzuje jeho možnosti návratu;
l)
„bója koncového rukávca“ je nadnášajúca jednotka pripevnená ku koncovému rukávcu;
m)
„bójové lano“ je lano spájajúce koncovú bóju s časťou rybárskeho výstroja, ktorý je nadnášaný alebo označený;
n)
„nástavec“ je nezužujúca sa časť vlečnej siete v tvare valca, t.j. časť s rovnakým obvodom, ako je obvod koncového rukávca, ktorá je ku koncovému rukávcu pripojená, alebo je jeho pokračovaním.
KAPITOLA II
SIETE A PODMIENKY ICH POUŽITIA
ODDIEL I
Cieľové druhy
Článok 3
Cieľové druhy a minimálne veľkosti ôk
1. Pre každú z podoblastí uvedených v prílohe I je rozsah prípustnej veľkosti ôk pre každý cieľový druh vymedzený v prílohe II pri rybolove s vlečnými sieťami, dánskymi záťahovými sieťami a podobným výstrojom a v prílohe III pri rybolove so žiabrovými sieťami, zamotávajúcimi sieťami a viacstennými žiabrovými sieťami. Žiadna časť výstroja alebo sietí nesmie mať veľkosť ôk menšiu, ako je najmenšia veľkosť ôk v každom rozsahu veľkosti ôk.
2. Minimálne percento cieľového druhu spomedzi živých vodných zdrojov ponechaných na palube pre každú geografickú podoblasť a každý rozsah veľkosti ôk je uvedené v prílohách II a III.
3. Ak sa na palube počas rybolovnej plavby nachádzajú škrabáky, je zakázané ponechať na palube a vyložiť akékoľvek množstvo živých vodných zdrojov, pokiaľ aspoň 85 % živej hmotnosti týchto zdrojov netvoria mäkkýše a/alebo riasy Furcellaria lumbricalis.
4. V akejkoľvek podoblasti je zakázané používať žiabrové siete alebo zamotávajúce siete s veľkosťou ôk menšou, ako sa uvádza v prílohe III.
5. V akejkoľvek podoblasti je zakázané používať viacstenné žiabrové siete s veľkosťou ôk v tej časti siete, ktorá má najväčšie oká, ktorá nezodpovedá jednej z kategórií uvedených v prílohe III, pokiaľ nie je veľkosť ôk v tej časti siete, ktorá má najmenšie oká, menšia ako 16 mm. Ak je veľkosť najmenších ôk menšia ako 16 mm, všetky oká s veľkosťou nad 16 mm musia zodpovedať kategóriám uvedeným v prílohe III.
6. V prípade všetkých rybárskych plavieb sú vykládky zakázané, ak úlovok chytený v podoblastiach uvedených v prílohe I a ponechaný na palube nespĺňa zodpovedajúce podmienky uvedené v prílohe II alebo III.
Článok 4
Výpočet percenta cieľových druhov
1. Percentá cieľových druhov uvedených v prílohách II a III sa vypočítajú ako pomer živej váhy všetkých druhov uvedených v prílohách II a III, ktoré sa buď ponechajú na palube po vytriedení, alebo vyložia.
2. Percento cieľového druhu alebo iného druhu sa získa súčtom všetkých množstiev cieľových druhov a ostatných druhov uvedených v prílohách II a III ponechaných na palube.
3. Množstvá druhov uvedených v prílohách II a III preložené z rybárskeho plavidla sa zohľadnia pri výpočte percent cieľových druhov pre uvedené plavidlo.
4. Percentá cieľových druhov sa môžu vypočítať na základe jednej alebo viacerých reprezentatívnych vzoriek.
ODDIEL II
Aktívny výstroj
Článok 5
Štruktúra rybárskeho výstroja
1. Nesmú sa používať žiadne zariadenia, ktoré upchávajú alebo inak zmenšujú oká v ktorejkoľvek časti koncového rukávca.
2. Odchylne od odseku 1 je povolené pripevniť k vonkajšej časti spodnej polovice vaku koncového rukávca akýkoľvek aktívny výstroj, ľubovoľnú plachtovinu, sieťovinu alebo iný materiál, ktorého účelom je obmedziť opotrebovanie alebo zabrániť opotrebovaniu. Tento materiál sa pripevní len pozdĺž predného a bočných okrajov koncového rukávca.
3. Odchylne od odseku 1 je pri rybolove vlečnými sieťami, dánskymi záťahovými sieťami alebo podobným výstrojom s veľkosťou ôk menej ako 90 mm povolené pripevniť k vonkajšej časti koncového rukávca spevňovací vak. Veľkosť ôk spevňovacieho vaku je aspoň dvakrát taká veľká ako veľkosť ôk koncového rukávca a v žiadnom prípade nie je menšia ako 80 mm.
Spevňovací vak sa môže pripevniť v týchto bodoch:
a)
na jeho prednom okraji;
b)
na jeho zadnom okraji; alebo
c)
po obvode medzi zadnou a prednou časťou.
Spevňovací vak sa môže priviazať:
a)
po obvode ku koncovému rukávcu a k nástavcu, okolo jedného radu ôk; alebo
b)
pozdĺžne pozdĺž jedného radu ôk.
4. Odchylne od odseku 1 je povolené:
a)
používať pri aktívnom výstroji spätnú sieť alebo klapku. Klapka sa môže pripevniť vo vnútri alebo na prednej časti koncového rukávca. Na klapku sa nevzťahujú ustanovenia o minimálnych veľkostiach ôk uvedené v prílohe II. Vzdialenosť od bodu predného pripevnenia klapky po zadný koniec koncového rukávca je aspoň trojnásobok dĺžky klapky;
b)
pripojiť na akúkoľvek vonkajšiu časť koncového rukávca senzor určený na meranie objemu úlovkov;
c)
používať pri rybolove s vlečnými sieťami, dánskymi záťahovými sieťami alebo podobným výstrojom s veľkosťou ôk menšou ako 90 mm okrúhle pásy a zdvíhací pás pripevnený k vonkajšej časti koncového rukávca;
d)
používať pri rybolove s vlečnými sieťami, dánskymi záťahovými sieťami alebo podobným výstrojom s veľkosťou ôk rovnajúcou sa alebo väčšou ako 90 mm jeden zdvíhací pás pripevnený k vonkajšej časti koncového rukávca;
e)
pripevniť k dvom postranným obrubám koncového rukávca plaváky;
f)
používať zadný pás pripevnený k vonkajšej časti koncového rukávca. Vzdialenosť medzi zadným pásom a lanom koncového rukávca musí byť 50 cm alebo menej.
Článok 6
Špecifické zakázané konštrukcie
Zakazuje sa používať:
a)
akýkoľvek koncový rukávec, v ktorom sa počet rovnako veľkých ôk v ktorejkoľvek časti obvodu koncového rukávca zvyšuje od prednej časti smerom k zadnej časti;
b)
akýkoľvek nástavec, ktorého obvod je v ktoromkoľvek bode menší než obvod najprednejšieho konca koncového rukávca, ku ktorému je nástavec pripojený;
c)
akýkoľvek koncový rukávec s veľkosťou oka rovnajúcou sa alebo väčšou ako 32 mm, ktorý nemá žiadne oká štvorcového alebo kosoštvorcového tvaru;
d)
akákoľvek vlečná sieť, dánska záťahová sieť alebo podobný výstroj s veľkosťou ôk 90 mm alebo viac, ku ktorej je koncový rukávec pripojený iným spôsobom, ako okrem prišitím k tej časti siete, ktorá sa nachádza pred koncovým rukávcom;
e)
akákoľvek vlečná sieť, dánska záťahová sieť alebo podobný výstroj s veľkosťou ôk 90 mm alebo viac, ktorý má v ktoromkoľvek obvode koncového rukávca, okrem spojov alebo obrúb, viac ako 100 otvorených kosoštvorcových ôk a menej ako 40 otvorených kosoštvorcových ôk;
f)
akýkoľvek koncový rukávec, ktorého natiahnutá dĺžka hornej polovice sa približne nerovná natiahnutej dĺžke spodnej polovice.
Článok 7
Selektivita pri love tresky vlečnou sieťou
Komisia na základe porady s Vedeckým technickým a hospodárskym výborom pre rybné hospodárstvo predloží Rade najneskôr v septembri 2007 posúdenie selektivity pri love tresky aktívnym výstrojom, pre ktorý sa treska uznáva ako cieľový druh.
ODDIEL III
Pasívny výstroj
Článok 8
Rozmery a čas ponorenia
1. Ak sa rybolov vykonáva prostredníctvom žiabrových sietí, zamotávajúcich sietí alebo viacstenných žiabrových sietí, zakazuje sa používať viac ako 9 km sietí pre plavidlá s celkovou dĺžkou 12 m a menej a 21 km sietí pre plavidlá s celkovou dĺžkou viac ako 12 m.
2. Čas ponorenia sietí uvedený v odseku 1 nesmie prekročiť 48 hodín.
3. Odchylne od odseku 2 nie je v prípade rybolovu pod ľadom čas ponorenia sietí uvedený v odseku 1 obmedzený.
Článok 9
Obmedzenia unášaných sietí
1. Od 1. januára 2008 sa zakazuje uchovávať na palube unášané siete alebo ich používať na rybolov.
2. V rokoch 2006 a 2007 môžu plavidlá uchovávať na palube unášané siete alebo ich používať na rybolov, ak im to povolia príslušné orgány vlajkového členského štátu.
3. Maximálny počet plavidiel, ktorým môže členský štát povoliť uchovávať v rokoch 2006 a 2007 na palube unášané siete alebo ich používať na rybolov, nesmie prekročiť 40 %, resp. 20 % rybárskych plavidiel, ktoré používali unášané siete v období 2001-2003.
4. Odchylne od odseku 3, v podoblastiach 25-32 maximálny počet plavidiel, ktorým môže členský štát povoliť uchovávať v rokoch na palube unášané siete alebo ich používať na rybolov, nesmie prekročiť 40 % rybárskych plavidiel, ktoré používali unášané siete v období 2001-2003.
5. Členské štáty do 30. apríla každého roka oznámia Komisii zoznam plavidiel, ktoré majú povolenie vykonávať rybolovné činnosti unášanými sieťami.
Článok 10
Podmienky týkajúce sa unášaných sietí
1. Kapitán rybárskeho plavidla, ktoré používa unášané siete vedie denník, do ktorého každý deň zaznamenáva tieto informácie:
a)
celková dĺžka sietí na palube;
b)
celková dĺžka sietí použitých pri každej rybárskej operácii;
c)
množstvo, dátum a miesto vedľajších úlovkov veľrybotvarých cicavcov.
2. Všetky rybárske plavidlá, ktoré používajú unášané siete, musia mať na palube povolenie uvedené v článku 9 ods. 2.
ODDIEL IV
Spoločné ustanovenia o výstroji a jeho používaní
Článok 11
Určovanie veľkosti ôk a hrúbky povrazu sieťoviny
Pri určovaní veľkosti ôk a hrúbky povrazu sieťoviny rybárskych sietí sa uplatňuje nariadenie Komisie (ES) č. 129/2003 z 24. januára 2003, ktoré ustanovuje podrobné pravidlá pre stanovovanie veľkosti ôk a hrúbky povrazu rybárskych sietí (9).
Článok 12
Dosahovanie požadovaného percenta úlovku
1. Množstvá živých vodných zdrojov vylovených nad povolené percento uvedené v prílohách II a III sa nemôžu vyložiť, ale sa musia vrátiť do mora pred každou vykládkou.
2. Bez ohľadu na odsek 1, ak kedykoľvek počas rybolovnej plavby plavidlo opustí ktorúkoľvek zo skupín podoblastí uvedených v prílohách II a III, minimálne percento cieľových druhov uvedených v prílohách II a III vylovených a ponechaných na palube z tejto geografickej oblasti sa musí dosiahnuť do dvoch hodín.
Článok 13
Podmienky používania výstroja
1. Výstroj, ktorý sa nesmie použiť v určitej geografickej oblasti alebo počas určitého obdobia, sa musí uložiť tak, aby nebol pripravený na použitie v zakázanej oblasti alebo počas zakázaného obdobia. Náhradný výstroj sa musí uložiť oddelene a tak, aby nebol pripravený na použitie.
2. Rybársky výstroj sa nepovažuje za pripravený na použitie, ak:
a)
sú v prípade vlečných sietí, dánskych záťahových sietí a podobného výstroja okrem párových vlečných sietí:
i)
vlečné dosky pripevnené k vnútornej alebo vonkajšej strane záštity paluby alebo trámovej podpery;
ii)
vlečné šnúry alebo laná odpojené od vlečných dosiek alebo záťaží;
b)
sú v prípade párových vlečných sietí závažia na koncoch krídel odpojené a uložené;
c)
sú v prípade lovných šnúr, žiabrových sietí, zamotávacích sietí a viacstenných žiabrových sietí:
i)
siete uložené pod priviazaným krytom;
ii)
šnúry a háky uložené v uzavretých debnách;
d)
je v prípade kruhovej záťahovej siete od nej odpojený hlavný alebo spodný drôt.
3. Odchylne od odseku 1, ak sa používa akýkoľvek výstroj vymedzený na lov tresky škvrnitej (Gadus morhua) ako cieľového druhu v súlade s prílohami II alebo III, nesmie sa na palube ponechať žiadny iný typ výstroja.
KAPITOLA III
MINIMÁLNA VEĽKOSŤ RÝB PRI VYKLÁDKE
Článok 14
Meranie rýb
1. Ryba nemá požadovanú veľkosť, ak je táto veľkosť menšia ako minimálna veľkosť uvedená v prílohe IV pre daný druh a danú geografickú oblasť.
2. Veľkosť rýb sa meria od konca nosa so zatvorenými ústami po najvzdialenejší koniec chvostovej plutvy.
Článok 15
Ponechanie rýb, ktoré nedosahujú predpísanú veľkosť, na palube
1. Ryby, ktoré nedosahujú predpísanú veľkosť, sa nesmú ponechať na palube alebo preložiť, vyložiť, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať za účelom predaja, ale musia sa okamžite vrátiť do mora.
2. Na iné ryby ako tie, ktoré sú uvedené v prílohe II ako cieľové druhy pre kategórie veľkosti ôk „menšie ako 16 mm“ alebo „od 16 do 31 mm“, ulovené vlečnými sieťami, dánskymi záťahovými sieťami a podobným výstrojom s veľkosťou ôk menšou ako 32 mm alebo kruhovými záťahovými sieťami, sa odsek 1 nevzťahuje za predpokladu, že sa tieto ryby nebudú triediť a predávať, vystavovať alebo ponúkať na predaj na ľudskú spotrebu.
KAPITOLA IV
OBMEDZENIA TÝKAJÚCE SA URČITÝCH OBLASTÍ, DRUHOV RYBOLOVU ALEBO ŽIVÝCH VODNÝCH ZDROJOV
Článok 16
Zakázané oblasti
Počas celého roku je zakázané akýmkoľvek aktívnym výstrojom loviť ryby v zemepisnej oblasti ohraničenej loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto body, merané podľa systému súradníc WGS84:
1.
54° 23′ s. š., 14° 35′ v. d.;
2.
54° 21′ s. š., 14° 40′ v. d.;
3.
54° 17′ s. š., 14° 33′ v. d.;
4.
54° 07′ s. š., 14° 25′ v. d.;
5.
54° 10′ s. š., 14° 21′ v. d.;
6.
54° 14′ s. š., 14° 25′ v. d.;
7.
54° 17′ s. š., 14° 17′ v. d.;
8.
54° 24′ s. š., 14° 11′ v. d.;
9.
54° 27′ s. š., 14° 25′ v. d.;
10.
54° 23′ s. š., 14° 35′ v. d.
Článok 17
Obmedzenia lovu lososa obyčajného a pstruha morského
1. Uchovávanie lososa obyčajného (Salmo salar) alebo pstruha obyčajného (Salmo trutta) na palube je zakázané:
a)
od 1. júna do 15. septembra vo vodách podoblastí 22 až 31;
b)
od 15. júna do 30. septembra vo vodách podoblasti 32.
2. Zakázaná oblasť je počas uzavretého obdobia viac ako štyri námorné míle od základných línií.
3. Odchylne od odseku 1 je povolené ponechať na palube lososov obyčajných (Salmo salar) alebo pstruhov obyčajných (Salmo trutta) chytených pascovými sieťami.
Článok 18
Obmedzenia lovu úhora
Počas celého roka je zakázané uchovávať na palube úhora uloveného akýmkoľvek aktívnym výstrojom.
Článok 19
Obmedzenia nevytriedených vykládok
1. Nevytriedené úlovky sa vykladajú výhradne v prístavoch a na vykládkových miestach, kde je v prevádzke program odberu vzoriek uvedený v odseku 2.
2. Členské štáty zabezpečia, aby boli zriadené vhodné programy odberu vzoriek, umožňujúce účinné sledovanie nevytriedených vykládok podľa druhov.
KAPITOLA V
OSOBITNÉ OPATRENIA PRE RIŽSKÝ ZÁLIV
Článok 20
Osobitné rybárske povolenie
1. Na účely rybolovu v podoblasti 28-1 musia mať plavidlá osobitné rybárske povolenie vydané v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1627/94.
2. Členské štáty zabezpečia, aby boli plavidlá, ktorým bolo vydané osobitné rybárske povolenie uvedené v odseku 1 zaradené do zoznamu, ktorý obsahuje ich názov a interné registračné číslo a ktorý sa uverejní na internetovej stránke, ktorej adresu každý členský štát oznámi Komisii.
3. Plavidlá zaradené do zoznamu musia spĺňať tieto podmienky:
a)
celkový výkon motorov (kW) plavidiel zaradených do zoznamov nesmie presiahnuť celkový výkon motorov, ktorý každý členský štát dodržiaval v podoblasti 28-1 v rokoch 2000-2001;
b)
výkon motora plavidla nesmie nikdy presiahnuť 221 kilowattov (kW).
Článok 21
Výmena plavidiel alebo motorov
1. Každé jednotlivé plavidlo uvedené na zozname v článku 20 ods. 2 je možné nahradiť iným plavidlom alebo plavidlami, za predpokladu že:
a)
taká náhrada nemá za následok zvýšenie celkového výkonu motorov, ako je uvedené v článku 20 ods. 3 písm. a) v dotknutom členskom štáte; a
b)
výkon motora ktoréhokoľvek náhradného plavidla nikdy neprekročí 221 kW.
2. Motor ktoréhokoľvek jednotlivého plavidla zaradeného na zoznam uvedený v článku 20 ods. 2 je možné nahradiť za predpokladu, že:
a)
nahradením motora sa nikdy neprekročí výkon motora daného plavidla 221 kW; a
b)
výkon náhradného motora nie je taký, aby takáto náhrada viedla k zvýšeniu celkového výkonu strojov, ako je uvedené v článku 20 ods. 3 písm. a) pre dotknutý členský štát.
Článok 22
Zákaz rybolovu vlečnými sieťami
V podoblasti 28-1 je vo vodách s hĺbkou menej ako 20 metrov zakázaný rybolov vlečnými sieťami.
KAPITOLA VI
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 23
Zakázaný rybársky výstroj a postupy
1. Lov živých vodných zdrojov metódami, ktorých súčasťou je použitie výbušnín, jedovatých alebo omamných látok, elektrického prúdu alebo akýchkoľvek projektilov, je zakázaný.
2. Predaj, vystavovanie alebo ponúkanie na predaj živých vodných zdrojov ulovených metódami uvedenými v odseku 1 je zakázaný.
Článok 24
Vedecký výskum
1. Toto nariadenie sa neuplatňuje pre rybolovné činnosti, ktoré sa vykonávajú výhradne na účely vedeckého výskumu za týchto podmienok:
a)
rybolovné činnosti sa vykonávajú s povolením a v rámci právomoci dotknutého členského štátu alebo členských štátov;
b)
členský štát alebo členské štáty, vo vodách ktorých sa výskum vykonáva, musia byť o rybolovných činnostiach vopred informované;
c)
plavidlo, ktoré uskutočňuje rybolovné činnosti, musí mať na palube povolenie vydané členským štátom, pod vlajkou ktorého sa plaví.
2. Bez ohľadu na odsek 1 živé vodné zdroje chytené na účely uvedené v odseku 1 sa nemôžu predávať, skladovať, vystavovať alebo ponúkať na predaj pokiaľ:
a)
nedosahujú minimálnu veľkosť vykládky uvedenú v prílohe IV a sa vyčerpajú rybolovné možnosti zdrojov, pre ktoré sú takéto možnosti stanovené; alebo
b)
sa priamo nepredávajú na iné účely ako na ľudskú spotrebu.
Článok 25
Umelé zarybňovanie a transplantácia
Toto nariadenie sa nevzťahuje na rybolovné činnosti vykonávané výhradne pre potreby umelého zarybňovania alebo transplantácie živých vodných zdrojov s povolením a na základe právomoci dotknutého členského štátu alebo členských štátov. Ak sa zarybňovanie alebo transplantácia vykonáva vo vodách iného členského štátu alebo členských štátov, všetky dotknuté členské štáty o tom musia byť informované vopred.
Článok 26
Opatrenia prijaté členskými štátmi platné výhradne pre rybárske plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou
1. S cieľom zachovávať a riadiť zásoby alebo znižovať vplyv rybolovu na morský ekosystém môžu členské štáty prijať technické opatrenia určené na obmedzenie úlovkov, ktoré:
a)
dopĺňajú opatrenia ustanovené v nariadeniach Spoločenstva týkajúcich sa rybného hospodárstva; alebo
b)
presahujú rámec minimálnych požiadaviek stanovených nariadeniami Spoločenstva týkajúcimi sa rybného hospodárstva.
2. Opatrenia uvedené v odseku 1 sa vzťahujú výhradne na rybárov dotknutého členského štátu a musia byť zlučiteľné s právom Spoločenstva.
3. Dotknutý členský štát musí o takýchto opatreniach bezodkladne informovať ostatné členské štáty a Komisiu.
4. Členské štáty na požiadanie Komisie poskytne všetky informácie potrebné na stanovenie, či dané opatrenia spĺňajú podmienky stanovené v odseku 1.
5. V prípade, že Komisia usúdi, že opatrenia nespĺňajú podmienky stanovené v odseku 1, prijme rozhodnutie, ktorým požiada členský štát, aby opatrenia stiahol alebo ich upravil.
Článok 27
Vedecké posúdenie druhov výstroja
Komisia do 1. januára 2008 zabezpečí, aby sa uskutočnilo vedecké posúdenie vplyvu, ktorý má používanie žiabrových sietí, viacstenných žiabrových sietí a zamotávajúcich sietí na veľrybotvaré cicavce a aby sa výsledky posúdenia predložili Európskemu parlamentu a Rade.
KAPITOLA VII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 28
Vykonávacie predpisy
Podrobné pravidlá vykonávania tohto nariadenia sa prijmú v súlade s postupom ustanoveným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002.
Článok 29
Zmeny a doplnenia príloh
Zmeny a doplnenia prílohy I a doplnkov 1 a 2 k prílohe II sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002.
Článok 30
Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1434/98
Nariadenie (ES) č. 1434/98 sa týmto mení a dopĺňa takto:
1.
V článku 1 sa vypúšťa odsek 2.
2.
V článku 2 sa vypúšťajú odseky 2 a 3.
3.
V článku 3 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Slede ulovené:
-
v oblastiach 1 a 2 pomocou vlečených sietí s minimálnou veľkosťou ôk rovnou alebo väčšou ako 32 mm; alebo
-
v oblasti 3 pomocou vlečených sietí s minimálnou veľkosťou ôk rovnou alebo väčšou ako 40 mm; alebo
-
v oblastiach 1 alebo 2 alebo 3 pomocou akéhokoľvek rybárskeho výstroja okrem vlečených sietí,
sa nesmú vykladať na iné účely ako na priamu ľudskú spotrebu, pokiaľ sa najskôr neponúkli na predaj na priamu ľudskú spotrebu a nenašiel sa kupec.“
4.
V článku 3 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Avšak všetky slede ulovené pomocou akéhokoľvek rybárskeho výstroja v rámci podmienok špecifikovaných v článku 2 môžu byť vyložené na iné účely ako je priama ľudská spotreba.“
Článok 31
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 88/98 sa zrušuje.
Odkazy na zrušené nariadenie sa vykladajú ako odkazy na toto nariadenie a čítajú sa v súlade s korelačnou tabuľkou v prílohe V.
Článok 32
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2006.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. decembra 2005