NARIADENIE RADY (ES) č. 990/2004
z 17. mája 2004,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 151/2003, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy určitých plechov s orientovanou štruktúrou pre elektrotechniku pochádzajúcich z Ruska
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) („základné nariadenie“), najmä na jeho článok 11 ods. 3,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. KONANIE
1. Predchádzajúce prešetrovania a platné opatrenia
(1)
Komisia rozhodnutím č. 303/96/ESUO (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovozy určitých plechov s orientovanou štruktúrou pre elektrotechniku pochádzajúcich z Ruska („pôvodné prešetrovanie“). Sadzba uloženého antidumpingového cla bola 40,1 %. Záväzok ponúknutý v súvislosti s takýmto dovozom bol prijatý tým istým rozhodnutím Komisie.
(2)
Na základe žiadosti predloženej Európskou konfederáciou železiarskeho a oceliarskeho priemyslu (Eurofer) v mene výrobného odvetvia plechov s orientovanou štruktúrou pre elektrotechniku spoločenstva, Komisia iniciovala preskúmanie pri uplynutí platnosti v súlade s článkom 11 ods. 2 rozhodnutia Komisie č. 2277/96/ESUO (3) („základné rozhodnutie“). Komisia súčasne sama iniciovala preskúmanie v súlade s článkom 11 základného rozhodnutia s cieľom preverenia vhodnosti formy opatrení. (4).
(3)
S ohľadom na uplynutie platnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele Rada nariadením (ES) č. 963/2002 (5) rozhodla, že v antidumpingových konaniach začatých podľa základného rozhodnutia, ktoré sa ešte neskončili, sa bude pokračovať a tieto sa budú spravovať ustanoveniami základného nariadenia s účinnosťou od 24. júla 2002. Podobne sa akékoľvek antidumpingové opatrenia vyplývajúce z prebiehajúcich antidumpingových prešetrovaní od 24. júla 2002 spravujú ustanoveniami základného nariadenia.
(4)
Ako výsledok preskúmania pri uplynutí platnosti uvedeného v odôvodnení 2 Rada v januári 2003 nariadením (ES) č. 151/2003 (6) potvrdila konečné antidumpingové clo uložené rozhodnutím Komisie č. 303/96/ESUO. Predbežné preskúmanie týkajúce sa formy opatrení však zostalo k uzavretiu preskúmania pri uplynutí platnosti otvorené.
2. Východiská pre preskúmania
2.1. Priebežné preskúmania obmedzené na dumping
(5)
Komisia prijala dve žiadosti o čiastočné priebežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného rozhodnutia, o ktorých sa v súlade s článkom 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 963/2002 konalo podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia.
(6)
Žiadosti predložili OOO VIZ - STAL (VIZ STAL) a Novolipetsk Iron and Steel Corporation („NLMK“) (VIZ STAL a NLMK, ďalej len „žiadatelia“), obidvaja vyvážajúci výrobcovia z Ruska. Obidve žiadosti vychádzali z toho, že žiadatelia splnili požiadavky na udelenie statusu trhového hospodárstva a že ich dumpingové rozpätia sa významne znížili. Uviedli takisto, že pokračujúce ukladanie opatrení na ich súčasnej úrovni už nie je pre vyrovnanie dumpingu potrebné.
(7)
Komisia po porade s poradným výborom a po tom, čo dospela k záveru, že existovali dostatočné dôkazy na začatie predbežného preskúmania, iniciovala v auguste 2002 formou oznámenia prešetrovanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia ohľadom VIZ STAL (7) a následne, v októbri 2002, prešetrenie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia ohľadom NLMK. (8) Obidve prešetrovania sa obmedzili na preskúmanie dumpingu.
(8)
Komisia oficiálne upozornila žiadateľov, ako aj zástupcov vyvážajúcej krajiny o začatí priebežných preskúmaní a poskytla všetkým zainteresovaným stranám možnosť, aby v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania písomne vyjadrili a požiadali o vypočutie.
(9)
Žiadatelia sa písomne vyjadrili. Všetky strany, ktoré o to požiadali, dostali možnosť byť vypočuté.
(10)
Komisia poslala žiadateľom a jednému prepojenému dovozcovi v spoločenstve dotazník, na ktorý odpovedali v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(11)
Komisia ďalej zaslala obom žiadateľom formulár žiadosti o status trhového hospodárstva podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia.
(12)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré pokladala za potrebné pre určenie dumpingu. Overovanie na mieste bolo vykonané v zariadeniach týchto spoločností:
Vyvážajúci výrobcovia v Rusku:
-
VIZ STAL, Jekaterinburg
-
NLMK, Lipeck
Prepojený dovozca (VIZ STAL-u)
-
Duferco Commerciale S.p.A., Janov.
Prešetrovanie dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2001 do 30. júna 2002 („obdobie prešetrovania“ alebo „OP“).
2.2. Priebežné preskúmanie obmedzené na formu opatrení
(13)
Ako je uvedené v odôvodnení 2, Komisia sa rozhodla sama iniciovať priebežné preskúmanie s cieľom preskúmať vhodnosť foriem platných opatrení („preskúmanie z úradnej moci“). V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že v rámci sledovania dodržiavania záväzku boli zaznamenané problémy s presadzovaním s dopadom na nápravný účinok opatrení. Začiatok tohto konania a časť prešetrovania týkajúca sa tohto preskúmania boli vykonané súčasne s preskúmaním pri uplynutí platnosti, ktoré bolo uzavreté uložením existujúcich opatrení nariadením Rady (ES) č. 151/2003. Komisia oficiálne upozornila dotknuté výrobné odvetvie spoločenstva, dovozcov, dodávateľov a užívateľov, o ktorých sa vedelo ako o dotknutých stranách, ako aj zástupcov vyvážajúcej krajiny, na začatie obidvoch prešetrovaní a poskytla zainteresovaným stranám možnosť predložiť svoje vyjadrenia v písomnej podobe a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(14)
Ako je uvedené v odôvodnení 6 nariadenia (ES) č. 151/2003, v priebehu vyššie uvedených prešetrovaní Komisia prijala dve žiadosti od dotknutých vyvážajúcich výrobcov, menovite VIZ STAL a NLMK, o začatie predbežných preskúmaní obmedzených na aspekty dumpingu, ako je vysvetlené v odôvodnení 6 tohto nariadenia. Keďže v obidvoch preskúmaniach mali byť prešetrované aspekty dumpingu, čo by eventuálne mohlo ovplyvniť úroveň opatrení podliehajúcich preskúmaniu z úradnej moci, pokladalo sa za vhodné uzavrieť toto preskúmanie spolu s priebežnými preskúmaniami obmedzenými na dumping s cieľom umožniť zohľadnenie eventuálne zmenených hospodárskych okolností dotknutých vyvážajúcich výrobcov.
2.3 Spoločné závery
(15)
Vzhľadom na skutočnosť, že sa tri preskúmania týkali toho istého antidumpingového opatrenia, pokladalo sa za vhodné uzavrieť ich z dôvodov efektívnej administrácie súčasne.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(16)
Príslušný výrobok je rovnaký ako v prípade pôvodného prešetrovania, to znamená za studena valcovaný plech a pásy z kremíkovej elektroocele s orientovanou štruktúrou so šírkou viac než 500 mm s pôvodom v Rusku („GOES“ alebo „príslušný výrobok“), spadajúci pod kódy KN 7225 11 00 a ex 7226 11 00 (nový kód KN od 1. januára 2004). Tento výrobok sa používa pre elektromagnetické prístroje a zariadenia ako elektrické a rozvodné transformátory.
(17)
V zložitom výrobnom procese GOES sú štruktúry zrna orientované jednotne v smere valcovania plechu alebo pásu s cieľom umožniť vedenie magnetického poľa s vysokým stupňom efektívnosti. Dotknutý výrobok musí byť v súlade so špecifikáciami týkajúcimi sa magnetickej indukcie, pilotového faktoru, ako aj najvyššej prípustnej úrovne remagnetizačných strát. Obidve strany výrobku sú spravidla potiahnuté tenkou izolačnou vrstvou.
2. Podobný výrobok
(18)
Zistilo sa, že GOES vyrábané a predávané v Rusku mali rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti ako GOES vyrábané v Rusku a vyvážané do spoločenstva. Z tohto dôvodu boli považované za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRIEBEŽNÉ PRESKÚMANIA OBMEDZENÉ NA DUMPING
1. Predbežné poznámky
(19)
Rada nariadením (ES) č. 1972/2002 (9), uznala, že je vhodné stanoviť normálne hodnoty pre ruských vývozcov a výrobcov v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 1 až 6 základného nariadenia a v súlade s tým zmenila a doplnila základné nariadenie. Tieto zmeny a doplnenia by sa však v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) 1972/2002 mali uplatňovať len na prešetrovania začaté po ich nadobudnutí účinnosti, t. j. od 8. novembra 2002. V dôsledku toho, keďže obe predbežné preskúmania požadované žiadateľmi boli začaté pred týmto dňom, sa tieto zmeny a doplnenia neuplatňujú na súčasné prešetrovania. V tejto súvislosti sú všetky ďalšie odkazy na základné nariadenie odkazmi na nariadenie účinné pred uvedenými zmenami a doplneniami.
(20)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia je normálna hodnota určená v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku iba v prípade, ak žiadatelia preukážu, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, t. j. že v súvislosti s výrobou a predajom príslušného podobného výrobku v ich prípade prevládajú podmienky trhového hospodárstva.
2. Status trhového hospodárstva („STH“)
(21)
Formuláre žiadostí o status trhového hospodárstva boli zaslané obidvoma žiadateľmi v lehote stanovenej v oznámeniach o začatí konania.
(22)
Zistilo sa, že v prípade obidvoch žiadateľov boli rozhodnutia týkajúce sa cien, nákladov a vstupov prijímané na základe signálov trhu bez významného zásahu štátu a náklady hlavných vstupov odrážali trhové hodnoty. Spoločnosti mali jednu prehľadnú sústavu účtovných záznamov, ktoré boli podrobené nezávislému auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými normami a ktoré boli uplatňované vo všetkých prípadoch. Výrobné náklady a finančná situácia žiadateľov nepodliehali významným deformáciám pochádzajúcim z bývalého systému netrhového hospodárstva. Obidve spoločnosti podliehali zákonom o konkurze a vyrovnaní, ktoré garantovali právnu istotu a stabilitu operácií spoločností. Nakoniec prepočítavanie výmenného kurzu bolo vykonávané na základe trhového kurzu. Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia boli splnené.
(23)
Komisia oznámila žiadateľom a výrobnému odvetviu spoločenstva uvedené zistenia a poskytla im možnosť vyjadriť sa. Od zainteresovaných strán neboli prijaté žiadne pripomienky. Vzhľadom na uvedené sa rozhodlo, že status trhového hospodárstva by mal byť udelený obom žiadateľom.
3. NLMK
(24)
Hoci tento žiadateľ požiadal o začatie súčasného predbežného preskúmania, neposkytol následne Komisii informácie potrebné na výpočet dumpingového rozpätia. Najmä nebolo možné počas prešetrovania na mieste overiť výrobné náklady. Naviac informácie uvedené v dotazníku neboli dostatočne podložené a bol odmietnutý prístup k potrebným informáciám. V niektorých prípadoch boli poskytnuté zavádzajúce informácie. Napríklad, ako pripustilo NLMK, výrobné náklady boli v odpovedi na dotazník podhodnotené o cca. 50 % pre finančný rok 2001, ktorý sa šiestimi mesiacmi prekrýval s obdobím prešetrovania. Spoločnosti sa nepodarilo odôvodniť a preukázať vierohodnosť jej výrobných nákladov tak, ako boli uvedené v odpovedi na dotazník. Za týchto okolností nebolo možné vykonať riadne overenie odpovedí na dotazník a uvedené údaje boli považované za nevierohodné.
(25)
Spoločnosti NLMK bolo oznámené, že poskytnuté informácie nie je možné overiť, a preto sú nepoužiteľné. Žiadateľovi bola daná možnosť poskytnúť ďalšie vysvetlenia. Naviac mu bola poskytnutá možnosť byť vo veci vypočutý. Spoločnosť NLMK však v určenej lehote neposkytla žiadne uspokojujúce vysvetlenie.
(26)
Spoločnosť NLMK tak pripustila problémy najmä vzhľadom na overenie nákladov, ale vyhlásila, že na účely určenia jej výrobných nákladov by sa mali použiť údaje zozbierané počas iného prešetrovania týkajúceho sa podobného výrobku. NLMK odkazovala na antidumpingové prešetrovanie začaté v máji 2002 (10) proti dovozu niektorých plechov a pásov s orientovanou štruktúrou (ploché valcované výrobky) so šírkou nepresahujúcou 500 mm okrem iného s pôvodom v Rusku („malé GOES“). Toto prešetrovanie sa vzťahovalo aj na spoločnosť NLMK a táto predložila odpoveď na dotazník. Z tohto dôvodu argumentovala, že informácie ohľadne výrobných nákladov doručené v rámci toho konania by mali byť použité na určenie nákladov v súčasnom preskúmavaní. NLMK vyhlásila, že vzhľadom na podobnosť oboch výrobkov, t. j. malé GOES a príslušný výrobok, by náklady boli prakticky rovnaké.
(27)
Prešetrovanie týkajúce sa malých GOES a súčasné predbežné preskúmanie sa však vzťahovali na rôzne výrobky a vzťahovali sa na ne rôzne OP. Avšak aj v prípade, že by výrobné náklady týchto dvoch výrobkov boli prakticky rovnaké v oboch prešetrovaniach, čo nebolo zistené, treba zdôrazniť, že náklady a ceny vzťahujúce sa k rôznym obdobiam nemusia byť nevyhnutne porovnateľné. Naviac prešetrovanie týkajúce sa malých GOES bolo ukončené vo februári 2003 vzhľadom na späťvzatie podnetu zo strany výrobného odvetvia spoločenstva (11). Z toho dôvodu neboli prijaté žiadne závery alebo zistenia, ktoré by mohli byť použité v súčasnom preskúmaní. Preto bolo rozhodnuté, že informácie zozbierané počas prešetrovania vzťahujúceho sa na malé GOES by tvorili vhodný základ na určenie normálnej hodnoty v súčasnom konaní. Z tohto dôvodu bola požiadavka NLMK odmietnutá.
(28)
Následne po tomto zistení NLMK tvrdila, že bola diskriminovaná voči spoločnosti VIZ STAL a že jej náklady by mali byť skôr stanovené na základe alternatívnych zdrojov, než aby bola jej žiadosť o preskúmanie zamietnutá ako celok. Spoločnosť NLMK navrhla, aby boli použité náklady VIZ STAL alebo výrobného odvetvia spoločenstva.
(29)
Tento argument bol nepodložený. Na rozdiel od prípadu spoločnosti NLMK, odpoveď spoločnosti VIZ STAL na dotazník bola plne overená a opravy boli vykonané na základe vlastných overených údajov VIZ STAL (pozri odôvodnenia 40 a 56). Pokiaľ boli údaje VIZ STAL nahradené inými informačnými zdrojmi, toto nebolo vykonané v dôsledku neoverených údajov, ale z dôvodov stanovených v odôvodneniach 41 až 49 a 57 až 60.
(30)
Takisto by sa malo poznamenať, že účelom súčasného predbežného preskúmania bolo určiť, či sa významne zmenili individuálne okolnosti dotknutého vyvážajúceho výrobcu. Predbežné preskúmanie bolo začaté na žiadosť NLMK. V tomto zmysle je nutné poznamenať, že je vzájomne odporujúce spočiatku tvrdiť, že sa zmenili individuálne okolnosti, a následne, keď toto nie je možné preukázať, tvrdiť, že takéto stanovenie by malo byť vykonané na základe údajov iných spoločností. Určenie nákladov a normálnej hodnoty je základný prvok pri určovaní individuálnej situácie spoločnosti so zreteľom na dumping a úplné nahradenie týchto údajov by za týchto okolností viedlo k výsledkom bez výpovednej hodnoty.
(31)
Ako výsledok vyššie uvedeného spoločnosť nebola schopná preukázať, že okolnosti so zreteľom na dumpingové rozpätie stanovené v pôvodnom prešetrovaní sa zmenili tak, ako bolo tvrdené. Z tohto dôvodu muselo byť predbežné preskúmanie so zreteľom na NLMK ukončené a zachová sa antidumpingové rozpätie zistené počas pôvodného prešetrovania, t. j. 40,1 %.
(32)
Na základe tohto je dumpingové rozpätie, vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hraniciach spoločenstva:
NLMK, Lipeck
40,1 %
4. VIZ STAL
4.1. Dumping
a) Normálna hodnota
(33)
Vzhľadom na VIZ STAL bolo najprv zistené, či bol jeho celkový domáci predaj podobného výrobku reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým vývozným predajom príslušného výrobku v spoločenstve. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, a keďže úroveň celkového domáceho predaja VIZ STAL prekročila 5 % úrovne jeho celkového vývozného predaja do spoločenstva, domáci predaj podobného výrobku bol považovaný za reprezentatívny.
(34)
Následne boli určené tie typy GOES predávané žiadateľom na jeho domácom trhu, ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s typmi predanými vývozom do spoločenstva.
(35)
Pre každý typ predávaný žiadateľom na jeho domácom trhu a považovaný za priamo porovnateľný s typom predávaným pre vývoz do spoločenstva bolo stanovené, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého typu GOES bol považovaný za dostatočne reprezentatívny, ak úroveň celkového domáceho predaja toho typu počas OP predstavovala 5 % alebo viac úrovne celkového predaja porovnateľného typu GOES vyvážaného do spoločenstva.
(36)
Takisto bolo preskúmané, či je domáci predaj každého typu výrobku možné považovať za realizovaný za bežných trhových podmienok v súlade s článkom 2 ods. 3 a 4 základného nariadenia stanovením pomeru ziskového predaja nezávislým spotrebiteľom daného typu. Domáci predaj bol považovaný za ziskový, ak hodnota čistého predaja bola rovná alebo vyššia než vypočítané výrobné náklady každého príslušného typu („ziskový predaj“). V prípadoch, keď úroveň predaja typu výrobku predávaného za čistú predajnú cenu rovnú alebo vyššiu než vypočítané výrobné náklady predstavovala viac než 80 % úrovne celkového predaja tohto typu, a v prípadoch, keď vážená priemerná cena tohto typu bola rovná alebo vyššia než jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota bola založená na súčasnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer cien všetkých vykonaných domácich predajov tohto typu počas OP, bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové alebo nie. V prípadoch, keď úroveň ziskových predajov typu výrobku predstavovala 80 % alebo menej, ale 10 % alebo viac úrovne celkového predaja tohto typu, normálna hodnota bola založená na súčasnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer iba ziskových predajov.
(37)
V prípadoch, keď úroveň ziskových predajov typu predstavovala menej než 10 % úrovne celkového predaja tohto výrobku na domácom trhu, predpokladalo sa, že tento typ bol na to, aby vytvoril vhodný základ pre stanovenie normálnej hodnoty, predaný za domácu cenu v nedostatočných množstvách.
(38)
Na tomto základe bolo zistené, že celkový domáci predaj príslušného výrobku nebol vykonaný za bežných trhových podmienok v zmysle článku 2 ods. 1 základného nariadenia.
(39)
Vo všetkých prípadoch, keď domáce ceny určitého výrobku nemohli byť použité na účely stanovenia normálnej hodnoty, táto musela byť vytvorená. Z tohto dôvodu sa skúmalo, či by výrobné náklady v krajine pôvodu alebo domáce ceny iných výrobcov v krajine pôvodu mohli byť použité ako základ pre vytvorenie normálnej hodnoty v súlade s článkami 2 ods. 1 a 3 základného nariadenia.
(40)
Pokiaľ ide o výrobné náklady príslušného výrobku oznámených VIZ STAL, tieto museli byť upravené berúc do úvahy rozličné výrobné náklady rozličných typov príslušného výrobku. Zistilo sa, že niektoré vlastnosti výrobku mali vplyv na náklady a ceny určitého typu výrobku. Z toho dôvodu nemohli byť údaje o výrobných nákladoch doručené spoločnosťou VIZ STAL použité ako také a zistenia museli byť založené na dostupných faktoch. V prípade nedostatku inej prijateľnej metódy sa predpokladalo, že rozdiely vo výrobných nákladoch rôznych typov GOES by mali byť v rovnakom pomere ako rozdiely v predajných cenách týchto typov. Preto boli náklady na každý vyrobený typ GOES ohodnotené na základe rozdielu medzi priemernými domácimi predajnými cenami špecifického typu GOES a celkovými priemernými domácimi predajnými cenami všetkých typov.
(41)
Naviac sa poznamenáva, že VIZ STAL uzatvoril dlhodobú dohodu so svojím dodávateľom suroviny, ktorá bola v platnosti počas OP. Surovinou nakúpenou od tohto dodávateľa bol za tepla valcovaný pás („HRB“). V súlade s touto dohodou mal dodávateľ počas OP výlučné právo na dodávky suroviny pre tohto vyvážajúceho výrobcu. Dodávateľ vyrábal HRB na mieru podľa požiadaviek vyvážajúceho výrobcu. Vyvážajúci výrobca bol viazaný predať celú produkciu HRB svojho dodávateľa, a to aj v prípade, keď neboli splnené požadované normy. Predajné ceny boli stanovené vopred na určitú úroveň a boli garantované bez ohľadu na kvalitu dodanej suroviny. Naviac sa zistilo, že technickí pracovníci zamestnaní dotknutým vyvážajúcim výrobcom vykonávali pravidelné kontroly kvality v priestoroch zariadení dodávateľa.
(42)
Hoci prešetrovanie nepreukázalo žiadne priame akcionárstvo alebo práva kontroly medzi týmito dvoma spoločnosťami, na základe informácií získaných počas prešetrovania sa dospelo k záveru, že vzťah medzi dotknutým vyvážajúcim výrobcom a jeho dodávateľom bol mimoriadne silný. Teda spojenie medzi VIZ STAL a jeho dodávateľom nebolo obmedzené na predaj ako taký, ale zasahovalo za bežné transakcie predaja. VIZ STAL mal najmä kontrolu nad výrobou HRB na mieste výroby jeho dodávateľa, čo preukazovalo spojenie týchto dvoch spoločností na úrovni procesu výroby HRB. Preto vzťah medzi VIZ STAL a jeho dodávateľom bol tak vzťahom v oblasti predaja, ako aj v oblasti výroby, t. j. znamenal podstatne viac než jednoduchý vzťah medzi kupujúcim a predávajúcim.
(43)
Na základe uvedenej dohody sa ďalej dospelo k záveru, že VIZ STAL nemohol počas OP získavať suroviny od iných dodávateľov, ale bol závislý na jedinom dodávateľovi. Z tohto dôvodu musel VIZ STAL tiež nakupovať HRB nižšej kvality, hoci surovina nespĺňala požadované normy pre výrobu príslušného výrobku. Na druhej strane ceny HRB nemohli byť prispôsobené kvalite dodaného výrobku, keďže boli stanovené vopred. Okrem toho dodávateľ spoločnosti VIZ STAL nemal povolené dodávať HRB iným zákazníkom, pretože bol zaviazaný vyrábať výlučne pre VIZ STAL v určitej kvalite stanovenej spoločnosťou VIZ STAL.
(44)
Následne bolo skúmané, či sa ceny medzi týmito dvoma stranami mohli považovať za vierohodné. V tejto súvislosti sa zistilo, že predajné ceny medzi VIZ STAL a jeho dodávateľom, ako dôsledok dlhodobej dohody, ktorú medzi sebou uzatvorili, boli počas OP stanovené na umelú úroveň. Prešetrovanie naviac odhalilo, že ceny HRB sa vyvíjali nezvyčajne a zostali na rovnakej úrovni počas OP, bez ohľadu na kvalitu predávaného výrobku alebo iné trhové podmienky, ako je pohyb cien energie, jedného z najdôležitejších vstupov používaných pre výrobu HRB. Ako je uvedené v odôvodneniach 42 a 43, tiež sa zistilo, že medzi VIZ STAL a jeho dodávateľom existoval vzťah, ktorý prekračoval jednoduchý vzťah medzi kupujúcim a predávajúcim. Komisia preto zastávala názor, že náklady súvisiace s nákupnou cenou HRB sa verne neodrážali v účtovníctve VIZ STAL v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia, a preto museli byť upravené.
(45)
Následne po tomto zistení VIZ STAL tvrdil, že bol úplne nezávislý od svojho dodávateľa HRB a že obidve strany v skutočnosti pri výbere svojich obchodných partnerov so zreteľom na HRB požívali slobodu. Toto vyhlásenie však protirečilo informáciám získaným počas prešetrovania, a preto muselo byť odmietnuté. VIZ STAL takisto tvrdil, že podobné zmluvné opatrenia sú bežné v tomto druhu priemyslu. Tento argument nebol podložený žiadnym dôkazom a nebol potvrdený súčasným prešetrovaním. Každopádne bola existencia takýchto opatrení v tejto súvislosti považovaná za nepodstatnú. Naviac by takéto opatrenia a ich vplyv na náklady a ceny vzťahujúce sa na príslušný výrobok museli byť skúmané jednotlivo od prípadu k prípadu.
(46)
Proti záverom Komisie VIZ STAL namietal, že predajné ceny HRB neodrážali pre trh typické pohyby, tvrdením, že predávaný výrobok bol špecifickej kvality a vzťahovali sa naň v porovnaní s ostatnými typmi HRB osobitné trhové podmienky. Tvrdilo sa takisto, že cenový vývoj HRB používaného na výrobu GOES v spoločenstve by vykazoval podobný obraz ako v Rusku. VIZ STAL ďalej tvrdil, že porovnanie cien HRB s cenami energie, najmä zemného plynu, by bolo nepatričné, pretože hlavnou surovinou používanou dodávateľom spoločnosti VIZ STAL bolo uhlie. Vo všeobecnosti VIZ STAL popieral akékoľvek spojenie medzi vývojom cien energie a cien výrobkov z ocele.
(47)
Poskytnuté informácie týkajúce sa rozdielov v kvalite a trhových podmienkach medzi rozličnými typmi HRB neboli predložené v odpovedi na dotazník ani počas overovania na mieste, hoci podrobný opis výrobku týkajúci sa typu HRB predávaného počas OP bol osobitne vyžiadaný pred overovaním na mieste. Informácia doručená spoločnosťou VIZ STAL po overovaní na mieste, t. j. značne po termíne stanovenom v oznámení o začatí konania, už nemohla byť overená, a preto musela byť zamietnutá. V každom prípade sa poznamenáva, že ceny HRB v spoločenstve podliehali počas OP značným výkyvom a že boli takisto zaznamenané značné cenové výkyvy iných typov HRB na svetovom trhu. Tento vývoj naznačoval, že pevná cena za HRB na ruskom domácom trhu neodrážala pre trh typické výkyvy, ale bola ovplyvnená vzťahom medzi VIZ STAL a jeho dodávateľom.
(48)
So zreteľom na ceny energie sa poznamenáva, že dodávateľ spoločnosti VIZ STAL nedoručil odpoveď na dotazník a nebol ako taký prešetrovaný počas tohto prešetrenia. Svoje tvrdenie nepodložil žiadnym dôkazom ani VIZ STAL. Z tohto dôvodu súčasné prešetrovanie nemohlo potvrdiť, že dodávateľ spoločnosti VIZ STAL skutočne používal uhlie ako hlavný vstup vo výrobe HRB. Podobne VIZ STAL neposkytol žiadny dôkaz o tom, že výkyvy v cenách energie a ocele neboli navzájom prepojené. Preto možno odôvodnene očakávať, že výkyvy v cenách energie majú pri bežných podmienkach voľného trhu dopad na ceny HRB.
(49)
Vzhľadom na uvedené neboli dané ceny HRB považované za vierohodné. Náklady HRB museli byť preto upravené. Následne Komisia musela ustanoviť ceny HRB v súvislosti s týmto žiadateľom na základe nákladov iných výrobcov alebo vývozcov v tej istej krajine alebo, pokiaľ takáto informácia nebola k dispozícii alebo ju nebolo možné použiť, na inom primeranom základe. Ako bolo uvedené v odôvodneniach 24 až 31, náklady vrátane nákladov HRB iných známych výrobcov HRB v Rusku nemohli byť zistené. Keďže Komisii nebol známy žiadny iný výrobca príslušného výrobku alebo akíkoľvek výrobcovia HRB v Rusku, náklady HRB v súvislosti s VIZ STAL museli byť stanovené na základe iných primeraných informácií. V prípade nedostatku inej vierohodnejšej informácie mohli byť výrobné náklady pre žiadateľa stanovené len na základe cien HRB v spoločenstve.
(50)
Následne po zistení VIZ STAL ďalej tvrdil, že ceny HRB v spoločenstve by mali byť upravené pre rozdiely vo fyzických vlastnostiach, výrobnom procese, prepravných nákladoch a podmienkach predaja.
(51)
Pokiaľ ide o fyzické vlastnosti, tieto boli pri stanovovaní priemernej ceny HRB v spoločenstve zohľadnené vylúčením vysoko kvalitných typov HRB, ktoré sa v Rusku nevyrábajú. Nebola preto zaistená žiadna ďalšia úprava.
(52)
So zreteľom na rozličné výrobné procesy v Rusku a v spoločenstve spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že technológia používaná v spoločenstve vyžadovala väčší vstup energie, pričom produkovala viac odpadu a mala väčší výrobný výnos. Hoci výrobný proces využívaný hlavne v spoločenstve skutočne vyžadoval väčší vstup energie, zistilo sa, že produkoval odpad vo významne menšej miere. Z tohto dôvodu bola celková efektívnosť rozličných procesov považovaná za zhodnú a viedla k podobným výrobným nákladom. Následne neboli zaistené žiadne úpravy.
(53)
V súvislosti s rozdielmi v podmienkach predaja spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že ceny v spoločenstve sú na „monopolnej“ úrovni, pričom nevysvetlila, aký vplyv mala táto skutočnosť na cenu alebo porovnanie cien. Ďalej sa zistilo, že podmienky predaja boli podobné na obidvoch trhoch, t. j. na obidvoch domácich trhoch predával výrobok iba jeden výrobca HRB. V Rusku však boli ceny viac ovplyvnené vzťahom medzi dotknutým vyvážajúcim výrobcom a jeho dodávateľom. Následne neboli zaistené žiadne úpravy.
(54)
V súvislosti s dopravnými nákladmi pri predaji HRB neboli zaistené žiadne úpravy, pretože ceny výrobného odvetvia spoločenstva boli vypočítané na základe cien zo závodu, t. j. bez nákladov na dopravu.
(55)
Následne po zistení výrobné odvetvie spoločenstva tvrdilo, že ceny energií (najmä plynu) na ruskom domácom trhu nie sú výsledkom vzájomného pôsobenia síl voľného trhu, pričom toto by malo byť zohľadnené pri stanovovaní výrobných nákladov spoločnosti VIZ STAL. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že Komisia poskytla výrobnému odvetviu spoločenstva možnosť predložiť pripomienky k udeleniu STH dvom ruským vyvážajúcim výrobcom. Výrobné odvetvie spoločenstva nevenovalo pozornosť potrebe preskúmať vplyv ruských cien plynu pri následnom určovaní normálnej hodnoty (pozri odôvodnenie 23). Keďže ceny plynu v Rusku nemuseli byť v regiónoch a pre jednotlivých zákazníkov rovnaké, nebolo možné v tejto neskorej etape konania podrobnejšie prešetrovať faktor cien energie. V každom prípade prešetrovanie preukázalo, že priamy energetický vstup spoločnosti VIZ STAL pre výrobu GOES nebol významný a mal preto menej dôležitý dopad na výrobné náklady. Čo sa týka jej dodávateľa HRB, a ako je uvedené v odôvodnení 48, táto spoločnosť nebola v súčasnom predbežnom preskúmaní priamo prešetrovaná a s ohľadom na vierohodnosť nákladov hlavného vstupu dodávateľa neboli vykonané žiadne závery. V každom prípade, keďže ceny medzi spoločnosťou VIZ STAL a jej dodávateľom boli považované za nevierohodné a boli nahradené cenami účtovanými na trhu spoločenstva, akákoľvek cenová deformácia týkajúca sa energetického vstupu bola eliminovaná.
(56)
Na účely stanovenia celkových výrobných nákladov GOES museli byť určené predajné, všeobecné a správne výdavky („výdavky SG&A“). Spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že určité výdavky, ktoré sa vyskytli pred OP, ale boli zaplatené počas OP, by mali byť považované iba za účtovné náklady a odpočítané z SG&A Nebol však poskytnutý žiadny dôkaz, či sa takéto náklady skutočne vyskytli pred OP. V skutočnosti boli skúmané výdavky značne vyššie než v predchádzajúcich rokoch, takže súčasný vznik týchto nákladov počas OP nemôže byť vyňatý.
(57)
Naviac museli byť v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia k hláseným výdavkom SG&A pripočítané finančné výdavky. V tejto súvislosti sa zistilo, že prepojená strana poskytla spoločnosti VIZ STAL bezúročnú pôžičku v USD. Keďže z tohto dôvodu výdavky SG&A neodrážali úplne všetky náklady spojené s výrobou a predajom príslušného výrobku, bola pridaná čiastka finančných výdavkov za bežných trhových podmienok. V tomto zmysle bola na prijatú pôžičku uplatnená úroková sadzba pre podobné pôžičky za bežných trhových podmienok počas OP. So zreteľom na nedostatok vhodnejšej metódy bola celková čiastka na výdavky na úrok priradená príslušnému výrobku na základe obratu v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia.
(58)
Spoločnosť VIZ STAL namietala proti úprave vykonanej vo výdavkoch SG&A v súvislosti s finančnými nákladmi. Spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že strana poskytujúca danú pôžičku bola majoritným akcionárom spoločnosti VIZ STAL a že si mohla namiesto toho vybrať navýšenie základného imania v akciách, kde by sa nevyskytovali žiadne náklady. Spoločnosť VIZ STAL alternatívne tvrdila, že počas OP došlo k úhrade, a preto by sa mala uplatniť úroková sadzba dosiahnuteľná na domácom trhu poskytovateľa pôžičky. Nakoniec spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že časť úrokových výdavkov (nominálna úroková sadzba) už bola zahrnutá vo výdavkoch SG&A a nemala by byť započítaná dvakrát. Čiastka dodatočných finančných nákladov by mala byť preto v zodpovedajúcej miere znížená.
(59)
Prvé tvrdenie muselo byť odmietnuté, pretože náklady by mali odrážať všetky náklady spojené s výrobou a predajom príslušného výrobku, čo, ako bolo uvedené v odôvodnení 57, v tomto prípade neplatilo. Za bežných trhových podmienok by musela spoločnosť VIZ STAL hľadať financovanie na otvorenom trhu a podliehala by dodatočným finančným výdavkom, čo by sa malo odrážať na jej nákladoch. Takisto sa poznamenáva, že pôžičky a podiely na základnom imaní nie sú jednoducho vzájomne nahraditeľné, pretože sú nositeľmi úplne odlišných dôsledkov. Teda kým pôžička sa spláca späť, v prípade podielu na základnom imaní tomu tak nie je.
(60)
Takisto sa uvažovalo, že najvhodnejšou úrokovou sadzbou je tá na domácom trhu dlžníka, pretože takáto sadzba by najlepšie odrážala náklady spojené s výrobou a predajom príslušného výrobku, ktorého normálna hodnota sa stanovuje, na ruskom domácom trhu. V každom prípade VIZ STAL nedoručila žiadny podporný dôkaz s ohľadom na úrokovú sadzbu na domácom trhu poskytovateľa pôžičky, ktorá by sa údajne mala uplatniť. Spoločnosť VIZ STAL doručila niektoré dodatočné informácie po zistení týkajúcom sa obežného kapitálu, pričom tieto nemohli byť overené vzhľadom na neskoré štádium konania, a preto nemohli byť zohľadnené. Naviac nebol doručený žiadny dôkaz o tom, že časť výdavkov na úroky bola včlenená do výdavkov SG&A alebo že úroky boli skutočne platené spoločnosťou VIZ STAL. Toto tvrdenie muselo byť z tohto dôvodu odmietnuté.
(61)
Výrobné odvetvie spoločenstva tvrdilo, že pri výpočte výdavkov SG&A by mali byť zohľadnené deformácie týkajúce sa hodnotenia a devalvácie aktív. Takisto sa tvrdilo, že výdavky SG&A sú podstatne vyššie ako v spoločenstve najmä kvôli vyšším nákladom po predajoch, vyšším nákladom na výskum a vývoj a vyšším nákladom na nevyhnutné komunikačné prostriedky a systémy IT.
(62)
Výrobné odvetvie spoločenstva nedoručilo žiaden dôkaz na podporu uvedeného tvrdenia. Tieto tvrdenia boli naviac predložené vo veľmi neskorom štádiu konania, a preto nemohli byť podrobne prešetrené. Vyššie uvedené tvrdenie muselo byť preto odmietnuté.
(63)
Naviac bolo preskúmané, či by normálna hodnota mohla byť ustanovená na základe domácich cien týchto výrobcov v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. Keďže pre druhého žiadateľa, NLMK, neboli k dispozícii žiadne vierohodné informácie ohľadne domácich predajných cien príslušného výrobku (ako je vysvetlené v odôvodneniach 24 a 31), a keďže na ruskom domácom trhu neboli žiadni ďalší spolupracujúci predajcovia alebo výrobcovia ako žiadatelia, Komisia nemala k dispozícii žiadne informácie ohľadne domácich predajných cien iného výrobcu.
(64)
Z tohto dôvodu vo všetkých prípadoch, kde bola použitá vytvorená normálna hodnota, bola táto vytvorená tak, že k podľa potreby upraveným nákladom na výrobu vyvážaných modelov sa pripočítala primeraná čiastka pre výdavky SG&A a primerané rozpätie zisku v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(65)
Na tento účel bolo preskúmané, či vzniknuté výdavky SG&A a zisk realizovaný žiadateľom na domácom trhu, upravené tak, ako bolo uvedené vyššie, vytvorili vierohodné údaje. Skutočné domáce výdavky SG&A boli považované za vierohodné, keďže úroveň domáceho predaja príslušného výrobku sa dala považovať za reprezentatívnu. Avšak vzhľadom na skutočnosť, že celkový domáci predaj príslušného výrobku nebol vykonaný v bežných trhových podmienkach v zmysle základného nariadenia (pozri odôvodnenie 38), rozpätie domáceho zisku nemohlo byť určené v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Keďže neboli k dispozícii žiadne informácie týkajúce sa výdavkov SG&A a rozpätia zisku iných vývozcov alebo výrobcov podliehajúcich tomuto prešetrovaniu, a keďže spoločnosť VIZ STAL nevyrobila a nepredala iné výrobky spadajúce do rovnakej všeobecnej kategórie ako GOES, rozpätie domáceho zisku bolo stanovené v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia, t. j. na základe inej prijateľnej metódy. So zreteľom na nedostatok inej vierohodnejšej informácie bolo rozpätie zisku na domácom trhu odhadnuté na 10 % výrobných nákladov. Vzhľadom na to, že tieto investície sú v Rusku, ktoré je stále považované za vyvíjajúce sa trhové hospodárstvo s dynamickejšími predpokladmi rastu a vyššou mierou inflácie ako v rozvinutejších ekonomikách a následne vyššími očakávaniami výnosu z akéhokoľvek kapitálového vkladu, bolo rozpätie zisku s hodnotou 10 % tak, ako to bolo použité pre účely súčasného prešetrovania, považované za konzervatívny odhad.
b) Vývozná cena
(66)
Spoločnosť VIZ STAL bola z veľkej časti vlastnená a kontrolovaná prepojenou holdingovo-obchodnou spoločnosťou zo Švajčiarska. Všetky predaje na vývoz počas obdobia prešetrovania boli vykonané prostredníctvom švajčiarskej spoločnosti prepojenému dovozcovi v spoločenstve, ktorý predával príslušný výrobok ďalej konečnému spotrebiteľovi v spoločenstve. Z tohto dôvodu boli vývozné ceny vytvorené na základe maloobchodných cien prvému nezávislému zákazníkovi v spoločenstve v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia.
(67)
Úpravy boli vykonané na všetkých nákladoch, ktoré sa vyskytli medzi dovezením a predajom prepojeným dovozcom v spoločenstve, vrátane nákladov SG&A, a na primeranom rozpätí zisku, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia.
(68)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že tak, ako je uvedené v odôvodnení 75, bola na vývoznej cene úprava vykonaná pre úverové náklady (t. j. finančné náklady) za platobných podmienok poskytnutých prepojeným dovozcom prvému nezávislému kupujúcemu v spoločenstve podľa článku 2 ods. 10 písm. g) základného nariadenia tak, ako bolo uvedené spoločnosťou VIZ STAL v jej odpovedi na dotazník. Na druhej strane sa pri vytváraní vývozných cien v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia takisto vykonajú úpravy pre všetky náklady, ktoré sa vyskytli medzi dovezením a ďalším maloobchodným predajom príslušného výrobku. Body, ktorých sa týkajú úpravy, zahŕňajú okrem iného príslušné rozpätie pre výdavky SG&A prepojeného dovozcu. Tieto výdavky SG&A však v niektorých prípadoch môžu zahŕňať finančné výdavky vyplývajúce z vyššie uvedených platobných podmienok. Z tohto dôvodu, s cieľom vyhnúť sa dvojitému zrazeniu finančných nákladov, menovite (i) finančných nákladov vyplývajúcich z uvedených platobných podmienok a odpočítaných podľa článku 2 ods. 10 písm. g) základného nariadenia, a (ii) finančných nákladov, ktoré sú súčasťou výdavkov SG&A prepojeného dovozcu, bola prepojenému dovozcovi poskytnutá možnosť predložiť dôkaz potvrdzujúci, že časť jeho finančných nákladov bola určená na financovanie platobných podmienok udelených jeho nezávislým zákazníkom v spoločenstve. Prepojený dovozca však nedoručil žiadny podstatný dôkaz o tom, že sa to týkalo jeho prípadu, a preto museli byť celkové náklady SG&A prepojeného dovozcu odpočítané od vytvorenej vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia.
(69)
Následne po zistení spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že časť finančných nákladov, ktoré vznikli a boli odpočítané od vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. g) základného nariadenia, bola zahrnutá vo výdavkoch SG&A prepojeného dovozcu, a že výpočet vytvorenej vývoznej ceny by mal byť z tohto dôvodu zrevidovaný s cieľom predísť dvojitému odpočítaniu týchto nákladov. Poznamenáva sa, že toto tvrdenie bolo prvýkrát predložené po zistení a že ani v tomto momente nebol zabezpečený žiadny potvrdzujúci dôkaz, ktorý by podporil stanovisko VIZ STAL. Naviac overenie v priestoroch zariadení prepojeného dovozcu nemohlo potvrdiť, že úverové náklady udelené spoločnosťou VIZ STAL nezávislému zákazníkovi v spoločenstve boli v skutočnosti znášané prepojeným dovozcom, a teda zahrnuté v jeho výdavkoch SG&A Následne muselo byť toto tvrdenie odmietnuté.
(70)
Pokiaľ ide o prepojeného dovozcu v spoločenstve, prešetrovanie preukázalo, že amortizačné a devalvačné náklady znášané prepojeným dovozcom neboli hlásené. Tieto náklady boli preto pridané k celkovým výdavkom SG&A. Výdavky SG&A boli následne odpočítané od maloobchodnej ceny prvému nezávislému zákazníkovi v spoločenstve v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. V tejto súvislosti Komisia odmietla metodológiu uplatňovanú spoločnosťou VIZ STAL s cieľom vypočítať pomery priraďovania používané na priradenie celkových výdavkov SG&A príslušnému výrobku na jednej strane a „ostatným výrobkom“ na druhej strane. Spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že jej prepojený dovozca konal v súvislosti s operáciami s určitými inými výrobkami ako zástupca odmeňovaný províziou. Príjem prepojeného dovozcu v súvislosti s týmito operáciami pozostával iba z provízie obdržanej za „ostatné výrobky“. Z tohto dôvodu vyvážajúci dovozca tvrdil, že na účely výpočtu pomerov rozdelenia na základe obratu by mal byť pre predaj „ostatných výrobkov“ namiesto nižšieho súčasného príjmu zaúčtovaného prepojeným dovozcom použitý hypotetický vyšší obrat. Tvrdilo sa, že hypotetický obrat by mal zodpovedať predajnej cene týchto „ostatných výrobkov“ v spoločenstve. Nakoniec by sa pridelené výdavky SG&A zdvihli pre „ostatné výrobky“, zatiaľ čo by klesli pre príslušný výrobok. Spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že táto metodológia by lepšie odrážala administratívne náklady spojené s operáciami týkajúcimi sa príslušného výrobku na jednej strane a „ostatných výrobkov“ na strane druhej.
(71)
Zistilo sa však, že prepojený dovozca vykonával svoje funkcie zástupcu v súvislosti s „ostatnými výrobkami“. Funkcie zástupcu prirodzene zahŕňajú nižšie administratívne bremeno v porovnaní s funkciami vykonávanými dovozcom. Preto dovozca kupuje a opätovne predáva výrobky pod svojím vlastným menom, čo zahŕňa nielen vyššie administratívne bremeno, ale aj väčšie riziko. Naviac musí dovozca spravidla získavať kapitál na nákup tovaru. Tieto faktory by sa spravidla mali odraziť v rôznej výške výdavkov SG&A dovozcu a zástupcu. Tento rozdiel sa však neodrážal v metóde priraďovania používanej spoločnosťou VIZ STAL, čo viedlo k nesprávnym výsledkom.
(72)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záverom, že priradenie výdavkov SG&A na základe skutočného obratu by bolo najvhodnejšou metódou so zreteľom na vypočítanie výdavkov SG&A pre príslušné rozličné výrobky.
(73)
V prípade nedostatku inej vierohodnejšej informácie bolo príslušné rozpätie zisku odhadnuté na 5 %. Toto bolo považované za zodpovedajúce tomuto druhu obchodu. Rovnaké rozpätie zisku bolo použité v predchádzajúcom prešetrovaní, t. j. pri preskúmaní pri uplynutí platnosti uvedenom v odôvodnení 2.
c) Porovnanie
(74)
S cieľom umožniť spravodlivé porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou tak, ako je stanovená vyššie, zohľadnili sa odlišnosti faktorov, ktoré ovplyvňujú ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(75)
Úpravy vývoznej ceny boli hlásené spoločnosťou VIZ STAL pre náklady na vnútrozemskú a nákladnú dopravu, vývozné clo, poistné náklady, rôzne poplatky, úverové náklady, bankové poplatky, dovozné a iné poplatky, kolkovné a oddeľovacie poplatky, a pripustené, pretože boli považované za zodpovedajúce, presné a podporené overenými dôkazmi.
d) Dumpingové rozpätie
(76)
Pokiaľ sa jedná o VIZ STAL, vážená priemerná normálna hodnota typu výrobku bola porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou daného typu v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia.
(77)
Porovnanie preukázalo existenciu dumpingu. Dumpingové rozpätie, vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hraniciach spoločenstva, je:
VIZ STAL, Jekaterinburg:
14,7 %
4.2. Trvalá povaha zmenených okolností
(78)
S ohľadom na VIZ STAL bolo takisto skúmané, či by zmenené okolnosti s ohľadom na pôvodné prešetrovanie mohli byť odôvodnene považované za zmenené okolnosti trvalej povahy. V tejto súvislosti bol analyzovaný možný vývoj normálnej hodnoty, ako aj vývoznej ceny spoločnosti. Osobitná pozornosť bola venovaná jej cenovým úrovniam GOES na domácom a vývoznom trhu, jej výrobným nákladom GOES, výrobnej kapacite a jej využitiu, ako aj jej vývoznému objemu do spoločenstva.
(79)
Spočiatku sa malo za to, že počas pôvodného prešetrovania nekonal žiadateľ za podmienok trhového hospodárstva. Ako však bolo preukázané v odôvodnení 22, počas obdobia prešetrovania súčasného predbežného preskúmania bol žiadateľ schopný preukázať, že splnil kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, t. j. bol mu udelený STH. V dôsledku toho bola normálna hodnota tohto žiadateľa určená na základe overených údajov predložených touto spoločnosťou namiesto informácií predložených výrobcami z podobnej krajiny.
(80)
Normálna hodnota pre VIZ STAL bola založená tak na domácich predajných cenách, ako aj na vytvorenej normálnej hodnote. Pokiaľ ide o domáce predajné ceny GOES, bolo možné zistiť, že počas obdobia prešetrovania boli relatívne stále. Toto bolo spôsobené stálym domácim dopytom a spotrebou, čo by sa v blízkej budúcnosti nemalo významne zmeniť, ako aj obmedzeným množstvom výrobcov a užívateľov. Preto sa očakáva, že domáce predajné ceny GOES sa nebudú v budúcnosti významne meniť.
(81)
Pokiaľ ide o výrobné náklady, pripomína sa, že náklady museli byť upravené kvôli nevierohodným cenám vstupu (HRB) (pozri odôvodnenia 41 až 49). Spoločnosť VIZ STAL tvrdila, že povaha vzťahu k jej dodávateľovi sa po období prešetrovania zmenila, t. j. že VIZ STAL plánuje čerpať HRB od iných dodávateľov, vrátane dodávateľov zo spoločenstva. Uvažovalo sa, že táto skutočnosť by mohla mať vplyv na vstupné náklady a následne výrobné náklady spoločnosti VIZ STAL. Zistilo sa však, že akékoľvek možné zvýšenie HRB nebude mať pravdepodobne vplyv na normálnu hodnotu ustanovenú týmto prešetrovaním. Toto je spôsobené skutočnosťou, že normálna hodnota bola určená na základe upravených výrobných nákladov, nezohľadňujúc pritom nevierohodnú cenu vstupu. Akékoľvek reálne zvýšenie nákupných cien HRB na úroveň trhovej hodnoty je preto už zahrnuté v normálnej hodnote používanej na účely určenia dumpingového rozpätia. Následne je vhodné predpokladať, že normálna hodnota tohto žiadateľa sa v blízkej budúcnosti významne nezmení.
(82)
Komisia takisto skúmala možný vývoj vývozných predajov spoločnosťou VIZ STAL ako dôsledku uplatňovania nižšej colnej sadzby. V tejto súvislosti sa uvažovalo, že v minulosti boli vývozné predaje tejto spoločnosti množstevne obmedzené vzhľadom na platný záväzok prijatý počas pôvodného prešetrovania. Ako sa uvádza v odôvodnení 96, zistilo sa, že tento typ záväzku už nie je vhodný. Následne sa skúmalo, či by nižšia colná sadzba bez množstevných dovozných obmedzení spôsobila významné zvýšenie vývozu GOES žiadateľom do spoločenstva pri nižších vývozných cenách, ako prevažovali počas OP. V tejto súvislosti sa uvažovalo, že miera využitia výrobnej kapacity žiadateľom bola počas obdobia prešetrovania viac než 90 %. Naviac prešetrovanie neodhalilo žiadne budúce investície s cieľom zvýšiť výrobnú kapacitu žiadateľa. Z tohto dôvodu bolo možné odôvodnene predpokladať, že množstvo výroby zostane stabilné a v blízkej budúcnosti sa významne nezvýši. Naviac nebol zistený žiadny dôvod, prečo by mal žiadateľ presunúť viac svojej súčasnej výroby na trh spoločenstva. Preto sa dospelo k záveru, že množstvo vývozu GOES touto spoločnosťou sa významne nezmení.
(83)
V súvislosti s vývoznými cenami sa pripomína, že platný záväzok bol najmä množstevnej povahy, pričom toto umožnilo žiadateľovi stanoviť svoje vývozné ceny relatívne voľne v rámci určeného vývozného objemu. V skutočnosti sa o signatároch príslušného záväzku iba predpokladalo, že dodržiavali „cenové úrovne prevládajúce na trhu spoločenstva“. Konečné antidumpingové clo bolo uplatnilteľné iba vtedy, keď bol dosiahnutý množstevný strop. Bez ohľadu na zistenia Komisie, ako sú uvedené v odôvodneniach 94 a 95, sa zistilo, že objem vývozu veľkých GOES z Ruska počas OP sa znížil v rámci množstevného stropu záväzku. Z tohto dôvodu vývozná cena počas súčasného obdobia prešetrovania nezahŕňala antidumpingové clo stanovené počas pôvodného prešetrovania. Následne je možné dospieť k záveru, že pre túto spoločnosť by nižšie dumpingové rozpätie nemalo taký vplyv, aby významne znížilo súčasné vývozné ceny.
5. Závery
(84)
Podľa článku 9 ods. 4 základného nariadenia by clá nemali prekročiť stanovené dumpingové rozpätie, ale by mali byť nižšie ako rozpätie, pokiaľ by bolo takéto nižšie clo primerané pre nápravu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu spoločenstva. So zreteľom na skutočnosť, že súčasné predbežné preskúmania sú obmedzené na skúmanie aspektov dumpingu, úroveň uložených ciel by nemala byť vyššia ako úroveň ujmy zistenej pôvodným prešetrovaním tak, ako bolo potvrdené predbežným preskúmaním spomenutým v odôvodnení 2.
(85)
Ako je uvedené v odôvodnení 29 rozhodnutia č. 303/96/ESUO, pôvodné konečné dumpingové rozpätie bolo väčšie ako definitívne určená úroveň odstránenia ujmy, a preto bolo konečné antidumpingové clo založené na nižšom rozpätí ujmy, a to 40,1 %. Keďže dumpingové rozpätie zistené pri spoločnosti VIZ STAL v tomto predbežnom preskúmaní je nižšie ako táto úroveň, zmenené antidumpingové clo by malo byť založené na tomto nižšom dumpingovom rozpätí, a to 14,7 %.
(86)
Z uvedeného vyplýva, že so zreteľom na VIZ STAL a, ako je stanovené článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, antidumpingové clo, uložené rozhodnutím č. 303/96/ESUO a potvrdené nariadením (ES) č. 151/2003 o dovoze GOES s pôvodom v Rusku, by malo byť zmenené.
(87)
Pokiaľ ide o NLMK, súčasné predbežné preskúmanie by malo byť ukončené a konečné antidumpingové clo, uložené rozhodnutím č. 303/96/ESUO a potvrdené nariadením (ES) č. 151/2003, by malo byť zachované.
(88)
Všetky dotknuté strany boli informované o podstatných skutočnostiach, na základe ktorých sa uvažovalo odporučiť zmenu a doplnenie existujúcich opatrení so zreteľom na VIZ STAL a ukončiť predbežné preskúmanie so zreteľom na NLMK, a bola im poskytnutá možnosť vyjadriť sa. Boli doručené pripomienky a, keď to bolo vhodné, aj zohľadnené. Všetkým dotknutým stranám bola takisto poskytnutá lehota na vyjadrenie námietok voči zisteniu.
D. PREDBEŽNÉ PRESKÚMANIE OBMEDZENÉ NA FORMU OPATRENÍ
(89)
Ako je uvedené v odôvodnení 2, predbežné preskúmanie ohľadne formy opatrenia pre dovozy GOES s pôvodom v Rusku bolo začaté Komisiou z jej vlastnej iniciatívy s cieľom preskúmať vhodnosť a efektívnosť záväzku prijatého rozhodnutím č. 303/96/ESUO. Prešetrovanie bolo vykonané v spojení s preskúmaním pri uplynutí platnosti, ukončenom nariadením (ES) č. 151/2003, a predbežnými preskúmaniami obmedzenými na dumping so zreteľom na žiadateľov.
(90)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že pôvodne prijatý záväzok bol v podstate množstevný záväzok, na základe ktorého sa spoločnosti zaviazali zabezpečiť, aby ich vývozy do spoločenstva boli vykonané v rámci celkového množstevného stropu.
(91)
V súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia je cieľom záväzkov zamedziť spôsobeniu ujmy dumpingovými dovozmi. Toto je dosiahnuté tým, že vývozca zvýši svoje ceny alebo ukončí vývoz s cenami na dumpingovej úrovni. Prešetrenia preukázali, že typu záväzkov pôvodne prijatých, ktoré iba obmedzovali množstvo dovozu do spoločenstva, sa nepodarilo zdvihnúť ceny na úroveň nespôsobujúcu ujmu, a tak obnoviť spravodlivý obchod na trhu spoločenstva. Z tohto dôvodu neboli v tomto prípade záväzky v ich súčasnej podobe považované za vhodné a efektívne prostriedky na zamedzenie spôsobovaniu ujmy dumpingom.
(92)
Pôvodné záväzky neboli podpísané iba žiadateľmi súčasných predbežných preskúmaní, ale aj ruským obchodníkom vyvážajúcim príslušný výrobok počas obdobia prešetrovania pôvodného prešetrovania a ruskými orgánmi s cieľom zabezpečiť riadne sledovanie dodržiavania daného záväzku. Ako už bolo zistené počas preskúmania po ukončení uvedeného v odôvodnení 2, spolupodpisujúci obchodník, menovite VO „Promsyrioimport“ (Moskva) ukončil svoje vývozné aktivity do spoločenstva po uložení konečného antidumpingového cla v súvislosti s GOES pred januárom 2000. Tento účastník trhu nebol preto považovaný za zainteresovanú stranu v preskúmaní pri uplynutí platnosti, ktoré viedlo k zachovaniu konečného antidumpingového cla v januári 2003. Uvedený účastník trhu nepotvrdil svoj záujem opätovne vyvážať GOES do spoločenstva, ani nepožiadal, aby sa s ním zaobchádzalo ako s potencionálne zainteresovanou stranou v prebiehajúcom antidumpingovom konaní.
(93)
Naviac sa malo za to, že vzhľadom na zmenené okolnosti v Rusku, ktoré bolo medzičasom uznané za krajinu s trhovým hospodárstvom, nie sú s týmto novým statusom potrebné ani zlučiteľné žiadne záruky ruských orgánov so zreteľom na riadne sledovanie dodržiavania záväzkov ponúknutých ruskými vyvážajúcimi výrobcami v rámci antidumpingového prešetrovania.
(94)
Nakoniec, ako je uvedené v oznámení, ktorým sa začína predbežné preskúmanie obmedzené na formu opatrení, vyskytli sa v súvislosti so sledovaním dodržiavania záväzku problémy s presadzovaním s dôsledkami na nápravné účinky opatrení. Toto bolo potvrdené súčasným prešetrovaním. Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že predajné štruktúry oboch vyvážajúcich výrobcov, ako aj predajné kanály im neumožnili určiť konečný cieľ príslušného výrobku. V dôsledku tohto nebolo možné stanoviť, či boli výrobky skutočne opätovne vyvezené alebo prepustené do režimu voľný obeh v spoločenstve (pozri tiež odôvodnenie 95). Preto nebolo možné určiť, či správy poskytnuté príslušnými vyvážajúcimi výrobcami boli úplné a pravdivé, ako to vyžaduje záväzok.
(95)
V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že od prijatia záväzku boli zavedené dva rôzne typy vývozných licencií, konkrétne licencia typu A (vývoz určený pre režim voľný obeh v spoločenstve) a licencia typu B (vývoz určený pre dovoz do spoločenstva v rámci iných colných režimov). Zatiaľ čo pre tovar vyvážaný s licenciou typu A musela byť ročná stropná kvóta dodržaná, tovar vyvážaný s licenciou typu B nepodliehal takýmto množstevným obmedzeniam. Keďže prepojení dovozcovia neboli schopní určiť konečný cieľ dovezených výrobkov, nemohli poskytnúť dostatočné dôkazy o následnom opätovnom vývoze tovaru, ktorý opustil Rusko s vývoznou licenciou typu B. Naviac sa v spolupráci s príslušnými colnými orgánmi zistilo, že množstvo týchto dovozov bolo deklarovaných pre voľný obeh, a tak ohrozovalo efektívnosť záväzku. Postupy používané spoločnosťami sa ukázali ako nedostatočné pre správne uplatňovanie všetkých podmienok, ktoré boli stanovené v záväzku. Z tohto dôvodu nemožno vylúčiť riziko možného obchádzania záväzku.
(96)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že záväzok v jeho súčasnej podobe už nie je vhodný, najmä so zreteľom na efektívne sledovanie dodržiavania tohto záväzku. Žiadatelia, ako aj zostávajúci signatári záväzku, menovite VO „Promsyrioimport“ (Moskva), a ruské orgány boli informovaní o záveroch Komisie a bola im poskytnutá možnosť vyjadriť pripomienky.
(97)
Jeden žiadateľ, NLMK, namietal proti zisteniam Komisie so zreteľom na vhodnosť záväzku. Tento žiadateľ najmä tvrdil, že (i) platný licenčný systém vylučuje akékoľvek obchádzanie; (ii) dovozy v rámci stropu stanoveného v záväzku sú pod minimálnou úrovňou ujmy, a preto zabezpečujú zamedzenie spôsobeniu ujmy dumpingom; a (iii) zmena počtu signatárov nepredstavuje dostatočný dôvod na odvolanie prijatia záväzku.
(98)
Predložené tvrdenia so zreteľom na presadzovanie súčasného záväzku protirečili zisteniam Komisie (pozri odôvodnenia 94 a 95) a neboli podporené žiadnym dôkazom. Záver, že existuje riziko možného obchádzania záväzku, nemôže by takisto vylúčený. Z toho vyplýva, že súčasný záväzok dostatočne nezaručuje, že by sa skutočne zamedzilo spôsobovaniu ujmy dumpingom, a preto je považovaný za nevhodný. Zmena v počte signatárov by nemala byť vypustená, ale je potrebné ju chápať v súvislosti s celkovo významne zmenenými okolnosťami v Rusku od prijatia záväzku. Tieto tvrdenia museli byť z tohto dôvodu odmietnuté.
(99)
Nakoniec tento žiadateľ takisto tvrdil, že súčasné predbežné preskúmanie obmedzené na formu opatrení by malo byť ukončené zároveň s inými predbežnými preskúmaniami, ktoré by mohli byť začaté po rozšírení Európskej únii 1. mája 2004. Poznamenáva sa, že čiastočné predbežné preskúmanie opatrení pre dovoz GOES z Ruska, ktoré bolo začaté 20. marca 2004 (12), sa ohodnotí so zreteľom na záujem spoločenstva, či existuje potreba upraviť existujúce opatrenia s cieľom vyhnúť sa náhlym a nadmerne nepriaznivým následkom rozšírenia Európskej únie pre zainteresované strany, vrátane užívateľov, distribútorov a spotrebiteľov. Podobne neexistuje žiadne priame spojenie medzi súčasným predbežným preskúmaním obmedzeným na formu súčasných opatrení a prebiehajúcim čiastočným predbežným prešetrovaním v rámci rozšírenia. Toto tvrdenie bolo preto odmietnuté.
(100)
Z vyššie uvedeného vyplýva, že záväzok v jeho súčasnej podobe už nie je vhodný.
E. PONUKY NOVÉHO ZÁVÄZKU
(101)
Následne po zistení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa dospelo k záveru, že úroveň existujúceho antidumpingového rozpätia by sa mala v prípadoch, keď je to vhodné, zmeniť, a že množstevný záväzok v jeho súčasnej podobe už nie je vhodný, spoločnosť NLMK ponúkla záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.
(102)
Úroveň spolupráce tejto spoločnosti počas prešetrovania a presnosť a vierohodnosť poskytnutých údajov však bola neuspokojivá (pozri odôvodnenie 24). Preto je vysoko nepravdepodobné, že cenový záväzok od tejto spoločnosti by bolo možné efektívne sledovať. Z tohto dôvodu sa prijatie záväzku ponúknutého NLMK považovalo za nepraktické v zmysle článku 8 ods. 3 základného nariadenia. Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že záväzok ponúknutý následne po zistení nebude prijatý.
(103)
Zainteresované strany boli informované a dôvody neprijatia ponúkaného záväzku boli podrobne poskytnuté dotknutému žiadateľovi. Poradný výbor bol konzultovaný,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Preskúmanie antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu za studena valcovaných plechov a pásov z kremíkovej elektroocele s orientovanou štruktúrou so šírkou viac než 500 mm s pôvodom v Rusku, spadajúcich pod kódy KN 7225 11 00 (plechy so šírkou 600 mm alebo viac) a 7226 11 00 (plechy so šírkou viac než 500 mm, ale menej než 600 mm), so zreteľom na Novolipetsk Iron and Steel Corporation („NLMK“), sa týmto ukončuje.
Článok 2
V nariadení Rady (ES) č. 151/2003 sa článok 1 nahrádza takto:
„Článok 1
1. Týmto sa na dovozy za studena valcovaných plechov a pásov z kremíkovej elektroocele s orientovanou štruktúrou so šírkou viac než 500 mm s pôvodom v Rusku, spadajúcich pod kódy KN 7225 11 00 (plechy so šírkou 600 mm alebo viac) a 7226 11 00 (plechy so šírkou viac než 500 mm, ale menej než 600 mm), ukladá konečné antidumpingové clo.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatňovaného na čistú cenu s dodaním na hranice spoločenstva, pred preclením, pre výrobok vyrobený týmito spoločnosťami je:
Spoločnosť
Colná sadzba
Doplnkový kód TARIC
OOO Viz - Stal, 28, Kirov St., 620028 Jekaterinburg GSP-715
14,7 %
A516
Všetky ostatné spoločnosti
40,1 %
A999
3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.“
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. mája 2004