NARIADENIE RADY (ES) č. 703/2009
z 27. júla 2009,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa dovozu valcovaného drôtu s pôvodom v Moldavskej republike a Turecku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (základné nariadenie), a najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 112/2009 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) Komisia uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ČĽR) a Moldavskej republike (MR).
(2)
Poznamenáva sa, že podnet predložil výbor Eurofer (navrhovateľ) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac než 25 %, celkovej výroby valcovaného drôtu v Spoločenstve.
2. Ďalší postup
(3)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (dočasné zverejnenie), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, sa poskytla možnosť vypočutia. Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Na tento účel sa uskutočnila ďalšia overovacia návšteva v priestoroch tejto spoločnosti:
Výrobca v Spoločenstve:
-
Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Spojené kráľovstvo.
(4)
Komisia pokračovala v prešetrovaní aj z hľadiska aspektov týkajúcich sa záujmu Spoločenstva a vykonala analýzu údajov z vyplnených dotazníkov, ktoré poskytli niektorí používatelia v Spoločenstve.
(5)
Pripomína sa, že ako sa stanovuje v odôvodnení 13 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2007 do 31. marca 2008 (obdobie prešetrovania alebo OP). Pokiaľ ide o trendy relevantné z hľadiska posúdenia ujmy, Komisia analyzovala údaje vzťahujúce sa na obdobie od roku 2004 do konca PO (posudzované obdobie).
(6)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že na posúdenie ujmy nebolo správne zvoliť za obdobie prešetrovania rok 2004, pretože rok 2004 bol údajne výnimočne dobrý rok z hľadiska vysokého dopytu a ziskových rozpätí. Preto tvrdili, že rok 2004 by sa mal z posudzovaného obdobia vylúčiť.
(7)
Je potrebné poznamenať, že podľa článku 6 ods. 1 základného nariadenia by sa obdobie prešetrovania malo vzťahovať na obdobie prebiehajúce bezprostredne pred začatím konania. Pripomína sa, že súčasné prešetrovanie sa začalo 8. mája 2008. Pokiaľ ide o preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy, toto preskúmanie sa zvyčajne vzťahuje na obdobie troch alebo štyroch rokov pred začiatkom prešetrovania, pričom sa končí súčasne s obdobím prešetrovania dumpingu. Takáto prax sa uplatnila aj v súčasnom konaní. Z tohto dôvodu nie je z hľadiska výberu tohto obdobia relevantné, či bol rok 2004 alebo akýkoľvek iný rok v rámci posudzovaného obdobia výnimočný, alebo nie.
(8)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečných antidumpingových opatrení na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v ČĽR, konečný výber súm získaných prostredníctvom dočasného cla a ukončenie konania týkajúceho sa dovozu valcovaného drôtu s pôvodom v Moldavskej republike a Turecku. Tiež sa im poskytla lehota, počas ktorej sa po tomto zverejnení mohli vyjadriť.
(9)
Ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a dočasné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(10)
Príslušným výrobkom sú tyče a prúty valcované za tepla, v nepravidelne navinutých zvitkoch, zo železa, nelegovanej ocele alebo legovanej ocele, inej ako nehrdzavejúcej ocele, s pôvodom v ČĽR, Moldavskej republike a Turecku (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „valcovaný drôt“), zvyčajne zaradené pod kódy KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95. Príslušným výrobkom nie je valcovaný drôt z nehrdzavejúcej ocele.
(11)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že valcovaný drôt zaradený pod kód KN 7213 91 90 by nemal byť súčasťou vymedzenia príslušného výrobku, pretože splnomocnenie vydané navrhovateľovi a jeho právnemu zástupcovi sa na tento typ výrobku nevzťahovalo.
(12)
Po prvé v tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že daný kód KN bol uvedený v podnete. Po druhé príslušný výrobok sa vymedzuje na začiatku prešetrovania najmä na základe fyzikálnych, chemických a technických vlastností. Príslušné kódy KN, pod ktorými sa dovoz príslušného výrobku deklaruje, sú s konečnou platnosťou stanovené až počas prešetrovania, a najmä pri zavedení konečného cla. Je to zrejmé aj z textu oznámenia o začatí konania, v ktorom sa uvádza, že príslušné kódy KN sa uvádzajú len pre informáciu (3). Okrem toho sa prijal záver, že valcovaný drôt deklarovaný pod uvedeným kódom KN má základné vlastnosti stanovené v oznámení o začatí konania, a preto je v rozsahu príslušného výrobku. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(13)
Jeden vyvážajúci výrobca a jeden používateľ tvrdili, že osobitný typ valcovaného drôtu, konkrétne „pneumatikový kord“ zaradený pod kód KN 7213 91 20, sa značne líši od iných typov valcovaného drôtu, pokiaľ ide o fyzikálne a technické vlastnosti, konečné použitia, zameniteľnosť a vnímanie spotrebiteľmi. Z tohto dôvodu tvrdili, že rozsah prešetrovania by sa na pneumatikový kord nemal vzťahovať.
(14)
Uvedené tvrdenie a osobitné argumenty sa podrobne analyzovali. Po prvé sa stanovilo, že rôzne typy valcovaného drôtu vrátane pneumatikového kordu, zahrnuté do vymedzenia výrobku, majú spoločné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, čo znamená, že patria do rovnakej kategórie výrobkov.
(15)
Po druhé, aj keď možno argumentovať, že pneumatikový kord je o niečo komplexnejší a drahší typ v porovnaní s inými typmi valcovaného drôtu zahrnutými do rozsahu súčasného prešetrovania, neznamená to, že pneumatikový kord dovezený z ČĽR má vlastnosti, ktoré sa značne odlišujú od pneumatikového kordu vyrobeného v Spoločenstve.
(16)
Navyše prešetrovaním sa ukázalo, že počas posudzovaného obdobia sa dovážal pneumatikový kord z príslušnej krajiny. Hoci tento dovoz sa uskutočňoval v obmedzenom množstve, na základe neho sa ukázalo, že výrobcovia, ktorých sa týka súčasné prešetrovanie, boli schopní vyrábať tento typ valcovaného drôtu.
(17)
Na základe uvedených skutočností a úvah sa teda vylúčenie pneumatikového kordu z rozsahu prešetrovania nepokladalo za opodstatnené. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(18)
Vzhľadom na to, že sa nepredložili žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku alebo podobného výrobku, odôvodnenia 13 a 14 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
1.1. ČĽR
(19)
Vzhľadom na to, že sa nepredložili žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa štatútu THZ čínskych vyvážajúcich výrobcov, závery odôvodnení 27 až 31 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
1.2. MR
(20)
Pripomína sa, že jediný spolupracujúci moldavský vývozca nesplnil ani jedno z piatich kritérií THZ. Po dočasnom zverejnení spoločnosť zopakovala svoje predchádzajúce pripomienky k rozhodnutiu Komisie neudeliť jej THZ, ktoré sa už analyzovali a riešili vo zverejnení týkajúcom sa THZ a v dočasných zverejneniach. Moldavský vývozca namietal voči zisteniam týkajúcim sa všetkých piatich kritérií THZ, ale svoje tvrdenia nepodložil žiadnymi podpornými dôkazmi.
(21)
Vývozca najmä tvrdí, že Komisia si protirečí, keď pri posudzovaní kritéria č. 1 pokladá tzv. orgány Podnesterského regiónu Moldavskej republiky za orgány plniace funkciu „štátu“, ale pri posudzovaní kritéria č. 4 to nerobí. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že tzv. orgány Podnesterského regiónu Moldavskej republiky sú jasne v pozícii, že môžu zasahovať do riadenia spoločnosti. Preto to má priamy vplyv na posúdenie kritéria č. 1. Na druhej strane tzv. orgány Podnesterského regiónu Moldavskej republiky, keďže nie sú uznané, nezabezpečujú právnu stabilitu a istotu, ako sa vyžaduje podľa kritéria č. 4. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(22)
Pokiaľ ide o kritérium č. 1, vývozca predovšetkým tvrdil, že za jeho riadenie sú zodpovedné súkromné osoby a že medzi jeho vrcholovým riadením a tzv. orgánmi Podnesterského regiónu Moldavskej republiky nebolo zistené žiadne prepojenie. Prešetrovaním sa však ukázalo, že predseda a iní riadiaci pracovníci spoločnosti sa aktívne zúčastňujú na práci zákonodarných orgánov tzv. orgánov Podnesterského regiónu Moldavskej republiky. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(23)
Pokiaľ ide o kritérium č. 2, spoločnosť najmä tvrdila, že výrok s výhradou audítorskej správy o účtovnej závierke spoločnosti nebol relevantný. Tento výrok s výhradou sa však týka celého hmotného majetku, a preto ho nemožno pokladať za irelevantný. Počas overovania spoločnosť nebola schopná objasniť túto výhradu. V tejto súvislosti neboli predložené žiadne dodatočné dôkazy. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(24)
Pokiaľ ide o kritérium č. 3, spoločnosť zopakovala svoje tvrdenia, že po svojej privatizácii ju následne opätovne predal jej súčasný vlastník za normálnych obchodných podmienok, a preto sa akékoľvek predchádzajúce narušenia odstránili. Nepredložili však žiadne dôkazy podporujúce toto tvrdenie, a preto sa záver v odôvodnení 45 dočasného nariadenia potvrdzuje.
(25)
Pokiaľ ide o kritérium č. 5, spoločnosť najmä tvrdila, že skutočnosť, že jej účtovná závierka je v amerických dolároch a nie v tzv. podnesterských rubľoch, znamená, že táto otázka je bezpredmetná. Naďalej však platí, že podnesterský rubeľ sa používa pri viacerých každodenných operáciách spoločnosti, a teda výmenný kurz podnesterského rubľa voči iným menám nie je pri posudzovaní tohto kritéria bezpredmetný. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(26)
Tieto tvrdenia teda nezmenili dočasné závery neudeliť THZ moldavskému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi, a týmto sa závery odôvodnení 32 až 49 dočasného nariadenia potvrdzujú.
2. Individuálne zaobchádzanie (IZ)
(27)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa IZ, sa týmto potvrdzujú odôvodnenia 50 až 53 dočasného nariadenia.
3. Normálna hodnota
3.1. Turecko
(28)
Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že pri stanovovaní normálnej hodnoty sa nezohľadnili revidované a overené údaje týkajúce sa jeho domáceho predaja. Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil, že vytvorená normálna hodnota sa nesprávne vypočítala z dôvodu administratívnej chyby. Tieto tvrdenia sa overili a v prípade potreby sa vykonala oprava.
(29)
Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil, že jeho vývozný predaj pozostával iba z „neštandardného“ typu príslušného výrobku, pričom jeho domáci predaj bol zmesou predaja „štandardných“ a „neštandardných“ typov. Tvrdil, že táto metodika spôsobila nespravodlivé porovnanie a že normálna hodnota sa mala vypočítať porovnaním len cien „neštandardného“ vývozu a domáceho predaja.
(30)
Prešetrovaním však nebolo možné preukázať dostatočné rozdiely medzi „štandardnými“ a „neštandardnými“ výrobkami, ako uviedol vyvážajúci výrobca, ktoré by mali vplyv na ich porovnateľnosť. Obidve kategórie patria do opisu výrobku podobného výrobku. Prešetrovaním sa dodatočne zistilo, že obidva typy spoločnosť predávala za rovnakú cenu. Preto sa muselo toto tvrdenie zamietnuť.
(31)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa metodiky výpočtu normálnej hodnoty pre Turecko, dočasné závery uvedené v odôvodneniach 54 až 63 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.2. ČĽR a MR
(32)
Neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa normálnej hodnoty pre ČĽR a Moldavskú republiku stanovenej spôsobom uvedeným v odôvodnení 64 dočasného nariadenia. Z tohto dôvodu sa dočasné závery potvrdzujú.
4. Analogická krajina
(33)
Turecko bolo dočasne vybraté ako analogická krajina z dôvodov stanovených v odôvodneniach 65 až 74 dočasného nariadenia. Po dočasnom zverejnení navrhovateľ vzniesol námietku voči použitiu Turecka ako analogickej krajiny namiesto Brazílie, ako sa plánovalo pôvodne. Navrhovateľ opätovne uviedol argumenty predložené v dočasnej fáze, podľa ktorých: a) na brazílskom trhu existuje dostatočná hospodárska súťaž a b) z dôvodu údajného subvencovania tureckého oceľového priemyslu nemožno stanoviť normálnu hodnotu. Okrem toho navrhovateľ tvrdil, že vzhľadom na to, že prešetrovaním sa zistila existencia dumpingu v súvislosti s Tureckom, Komisia by ho nemala použiť ako analogickú krajinu.
(34)
Pripomína sa, že sa zistilo, že domáce ceny v Brazílii boli vyššie ako zverejnené svetové ceny. Zistilo sa tiež, že úroveň zisku brazílskeho výrobku na domácom trhu bola veľmi vysoká najmä v porovnaní s úrovňou zisku považovanou za primeranú pre výrobné odvetvie Spoločenstva. Ako sa uvádza v dočasnom nariadení, považuje sa to za znak nedostatočnej úrovne hospodárskej súťaže na brazílskom trhu.
(35)
Pokiaľ ide o Turecko, zdá sa, že na jeho domácom trhu je jednoznačne väčšia hospodárska súťaž než v prípade Brazílie. Skutočnosť, že sa zistilo, že tureckí vývozcovia uskutočňujú dumping, nemusí znamenať, že normálna hodnota stanovená pre túto krajinu je nespoľahlivá.
(36)
Navrhovateľ tiež argumentoval, že keďže turecké spoločnosti sú údajne subvencované, Turecko by nebolo vhodné ako analogická krajina. Na podporu tohto tvrdenia však nebol predložený žiadny dôkaz.
(37)
Vzhľadom na uvedené sa potvrdzujú závery odôvodnení 65 až 74 dočasného nariadenia a na účely tohto konania sa v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia ako analogická krajina použilo Turecko.
5. Vývozná cena
(38)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že vývozná cena sa nemala vytvoriť spôsobom uvedeným v odôvodnení 76 dočasného nariadenia. Po preskúmaní tohto tvrdenia sa zistilo, že je opodstatnené, najmä vzhľadom na skutočnosť, že pôsobenie spoločnosti, ktorá vykonáva svoju činnosť mimo Spoločenstva, nevyžadovalo uplatnenie článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
(39)
Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil, že zrážky na provízie za predaj prostredníctvom prepojenej spoločnosti neboli oprávnené. Po preskúmaní tohto tvrdenia sa zistilo, že je opodstatnené, keďže pôsobenie prepojenej spoločnosti sa líšilo od pôsobenia zástupcu. Vývozné ceny sa preto zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(40)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa metodiky stanovenia vývoznej ceny, dočasné závery uvedené v odôvodnení 75 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6. Porovnanie
(41)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa formou úprav patrične zohľadnili rozdiely, ktoré vplývajú na ceny a na porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(42)
Ako sa opisuje v odôvodnení 79 dočasného nariadenia, v náležitých a oprávnených prípadoch sa vykonali úpravy na zohľadnenie rozdielov v nákladoch na dopravu, prepravu a poistenie, bankových poplatkoch, nákladoch na balenie, úverových nákladoch a províziách.
(43)
Niekoľko vývozcov spochybnilo výpočet úprav, pokiaľ ide o vnútrozemskú dopravu, námornú prepravu, bankové poplatky, úverové náklady a provízie a navrhlo alternatívny výpočet. Vzhľadom na dôkazy poskytnuté v ich vyplnených dotazníkoch a informácie a dôkazy získané počas overovacích návštev sa väčšina z týchto tvrdení nepokladala za oprávnenú, a preto sa zachovali úpravy vypočítané v dočasnej fáze. Niektoré z tvrdení, ak boli oprávnené, sa však prijali a vykonala sa náprava, pokiaľ ide o úpravy zodpovedajúce úverovým nákladom, províziám a colným poplatkom za vývozný predaj.
7. Dumpingové rozpätia
(44)
Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
7.1. ČĽR
(45)
Po úpravách normálnych hodnôt v analogickej krajine sú konečné dumpingové rozpätia pre čínskych vyvážajúcich výrobcov takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Valin Group
38,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
52,3 %
7.2. MR
(46)
Po zavedení dočasných opatrení sa usúdilo, že použitie všetkých dostupných údajov o vývoze týkajúcich sa Moldavskej republiky by poskytlo presnejší obraz o dumpingu uskutočňovanom touto krajinou. Konečné dumpingové rozpätie pre celú krajinu sa teda vypočítalo na základe vývozných cien všetkých známych výrobcov.
(47)
Po úprave normálnych hodnôt analogickej krajiny a vývoznej ceny a uvedených úpravách sa konečné dumpingové rozpätie pre celú Moldavskú republiku stanovilo na úrovni 16,2 %.
7.3. Tureckí vyvážajúci výrobcovia
(48)
Vzhľadom na uvedené sú konečné dumpingové rozpätia pre tureckých vyvážajúcich výrobcov takéto:
Názov spoločnosti
Dumpingové rozpätie
Kroman Çelik Sanayli AS
18,8 %
Çolakoglu Metalurji AS
7,6 %
Iskenderun Demir ve Çelik AȘ
10,5 %
Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS
7,1 %
Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS
3,9 %
Všetky ostatné spoločnosti
18,8 %
D. UJMA
1. Výroba v Spoločenstve
(49)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa výroby v Spoločenstve alebo spolupráce neprihlásených výrobcov, ako sa uvádza v odôvodnení 91 dočasného nariadenia, odôvodnenia 89 až 92 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Vymedzenie výrobného odvetvia Spoločenstva
(50)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vymedzenia výrobného odvetvia Spoločenstva, odôvodnenie 93 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(51)
Pripomína sa, že pri analýze ujmy sa neuplatnil výber vzorky, keďže 20 spolupracujúcich výrobcov pozostávalo zo štyroch skupín spoločností a dvoch nezávislých výrobcov. Ako sa uvádza v odôvodnení 3, po zavedení dočasných opatrení sa uskutočnila overovacia návšteva v priestoroch jedného dodatočného výrobcu zo Spoločenstva s cieľom overiť údaje poskytnuté v jeho vyplnenom dotazníku.
3. Spotreba v Spoločenstve
(52)
Pripomína sa, že spotreba v Spoločenstve sa stanovila na základe celkového dovozu podľa údajov Eurostatu, celkového predaja výrobného odvetvia Spoločenstva a ďalších výrobcov v Spoločenstve na trhu Spoločenstva vrátane predaja odhadovaného na základe údajov o predaji neprihlásených výrobcov uvedených v podnete.
(53)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila metódu použitú na stanovenie spotreby v Spoločenstve, pričom tvrdila, že výroba výrobného odvetvia Spoločenstva určená na vlastnú spotrebu a na predaj prepojeným spoločnostiam by mala byť zahrnutá v posúdení spotreby v Spoločenstve a ujmy spôsobenej Spoločenstvu, keďže použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam priamo konkurovali predaju na voľnom trhu vrátane dovozu.
(54)
Malo by sa pripomenúť, že ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 119 až 143 dočasného nariadenia, výroba na vlastnú spotrebu výrobného odvetvia Spoločenstva sa analyzovala v rámci posúdenia ujmy. V súlade s dôslednou praxou Komisie použitie na vlastnú spotrebu, t. j. vnútorné transfery podobného výrobku medzi integrovanými výrobcami zo Spoločenstva na účely ďalšieho spracovania, nebolo zahrnuté v údaji o spotrebe v Spoločenstve, pretože vnútorné transfery nekonkurujú predaju od nezávislých dodávateľov na voľnom trhu.
(55)
Pokiaľ ide o požiadavku zahrnúť predaj prepojeným spoločnostiam do údaja o spotrebe v Spoločenstve, zistilo sa, že táto požiadavka je oprávnená, keďže podľa údajov zistených počas prešetrovania prepojené spoločnosti výrobcov zo Spoločenstva mali možnosť nakúpiť valcovaný drôt aj z iných zdrojov. Navyše sa zistilo, že priemerné predajné ceny výrobcov zo Spoločenstva pre prepojené strany boli rovnaké ako priemerné predajné ceny pre neprepojené strany.
(56)
Po overení údajov poskytnutých jedným dodatočným výrobcom zo Spoločenstva, ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 51, sa celkový predaj výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva mierne zrevidoval. V dôsledku toho sa údaje týkajúce sa spotreby v Spoločenstve, uvedené v tabuľke 1 dočasného nariadenia, upravili takto:
Tabuľka 1
Spotreba v Spoločenstve
2004
2005
2006
2007
OP
Tony
22 510 446
21 324 498
23 330 122
23 919 163
23 558 858
Index
100
95
104
106
105
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
(57)
Spotreba v Spoločenstve v posudzovanom období sa celkove zvýšila o 5 %. Nárast začal v roku 2006 po dočasnom poklese o 5 % v roku 2005. Následne na to sa spotreba zotavila a do roku 2007 sa zvyšovala. Potom sa počas OP mierne znížila. Pokles spotreby v roku 2005 bol spôsobený najmä nižším dopytom v stavebnom priemysle.
4. Dovoz do Spoločenstva z ČĽR, Moldavskej republiky a Turecka
4.1. Súhrnné hodnotenie
(58)
Vzhľadom na pripomienky strán predložené po zavedení dočasných opatrení sa s cieľom vykonať konečné posúdenie podmienok súhrnného hodnotenia dovozu z príslušných krajín uplatnila rovnaká metodika ako metodika vysvetlená v odôvodnení 99 dočasného nariadenia. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 46, v súvislosti s Moldavskou republikou sa zohľadnila skutočnosť, že aj iní moldavskí výrobcovia vyvážali príslušný výrobok do Spoločenstva.
(59)
Ako sa uvádza v odôvodnení 101 dočasného nariadenia, dovoz z Turecka sa nehodnotil súhrnne s dovozom z ČĽR a Moldavskej republiky, keďže sa usudzovalo, že podmienky hospodárskej súťaže medzi tureckými a inými príslušnými subjektmi neboli podobné, najmä pokiaľ ide o cenovú politiku. Predajné ceny všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Turecku v skutočnosti neboli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a v porovnaní s inými subjektmi na trhu Spoločenstva boli relatívne vysoké.
(60)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že argumenty predložené v odôvodnení 101 dočasného nariadenia neboli konzistentné so základným nariadením. Tvrdila, že na súhrnné hodnotenie tohto dovozu s iným dumpingovým dovozom z Moldavskej republiky a ČĽR stačilo, že dumpingové rozpätie tureckého dovozu bolo výrazne vyššie ako hranica de minimis a že objem dovozu nebol zanedbateľný. Tvrdila tiež, že nezavedenie opatrení by viedlo k nárastu dumpingového dovozu z Turecka na trh Spoločenstva.
(61)
Malo by sa zdôrazniť, že v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sa osobitne vyžaduje, že podmienky hospodárskej súťaže medzi príslušnými subjektmi na trhu Spoločenstva by sa mali starostlivo preskúmať v rámci súhrnného hodnotenia dovozu z príslušných krajín prostredníctvom antidumpingového prešetrovania. Okrem toho úroveň cien tureckých subjektov vo všetkých prípadoch prevyšovala nepoškodzujúce ceny stanovené na základe metodiky opísanej v odôvodnení 179 dočasného nariadenia. Preto nebol dôvod povoliť súhrnné hodnotenie tureckého dovozu s dovozom z ČĽR a Moldavskej republiky alebo uložiť antidumpingové opatrenia s cieľom zabrániť akémukoľvek údajnému nárastu dovozu z tejto krajiny. Z tohto dôvodu sa museli tieto tvrdenia zamietnuť.
(62)
Ďalšia zainteresovaná strana spochybnila dočasné zistenie, že dovoz z Moldavskej republiky sa hodnotil súhrnne s dovozom z ČĽR, pričom tvrdila, že na rozdiel od dovozu z ČĽR objem dovozu z Moldavskej republiky bol veľmi nízky a počas OP v zásade nepodhodnocoval ceny výrobného odvetvia Spoločenstva.
(63)
Po dočasnom zverejnení boli predložené dodatočné informácie týkajúce sa moldavského vývozu do Spoločenstva, ktorých dôsledkom bola revízia výpočtu rozpätí podhodnocovania a ujmy pre Moldavskú republiku, ako sa podrobnejšie objasňuje v odôvodneniach 71 a 107.
(64)
Na základe revidovaného výpočtu sa ukázalo, že dovoz z Moldavskej republiky nepodhodnocoval počas OP ceny výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Okrem toho sa zistilo, že rozpätie ujmy bolo nižšie ako hranica ujmy de minimis uplatnená analogicky podľa článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Vzhľadom na uvedené sa usúdilo, že dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Moldavskej republike by sa mal hodnotiť osobitne.
4.2. Dumpingový dovoz z ČĽR
(65)
Pripomína sa, že keďže údaje o spotrebe sa mierne upravili, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 56, zodpovedajúcim spôsobom sa zrevidoval podiel dovozu z ČĽR na trhu. Dovoz z ČĽR počas posudzovaného obdobia sa teda vyvíjal tak, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke.
Tabuľka 2
Celkový dumpingový dovoz z ČĽR
2004
2005
2006
2007
OP
Objem (v tonách)
70 816
134 176
633 631
1 459 968
1 174 556
Index
100
189
895
2 062
1 659
Podiel na trhu
0,3 %
0,6 %
2,7 %
6,1 %
5,0 %
Index
100
200
863
1 940
1 585
Ceny (EUR/tona)
374
430
378
409
419
Index
100
115
101
109
112
Zdroj: Eurostat.
(66)
Dumpingový dovoz z ČĽR sa výrazne zvýšil približne z 0,07 milióna ton v roku 2004 na 1,1 milióna ton v OP, čiže takmer sedemnásťnásobne. Tento dovoz dosiahol vrchol v roku 2007, potom sa prejavil trend mierneho poklesu v súlade s vývojom spotreby v Spoločenstve.
(67)
Takže priemerné ceny dumpingového dovozu z ČĽR sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 12 %. Zistilo sa, že podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, najmä počas OP. V dôsledku toho sa výrazne zvýšil podiel na trhu z 0,3 % v roku 2004 na 5,0 % v OP, čo predstavuje nárast o 4,7 %.
4.3. Cenové podhodnotenie
(68)
Metodika opísaná v odôvodnení 106 dočasného nariadenia na stanovenie cenového podhodnotenia sa potvrdzuje. Po overovacej návšteve v priestoroch jedného výrobcu zo Spoločenstva, ako sa uvádza v odôvodnení 3, sa prehodnotila priemerná cena výrobného odvetvia Spoločenstva s cieľom zohľadniť overené údaje získané od tohto výrobcu zo Spoločenstva.
(69)
Jedna strana tvrdila, že keďže žiadnemu výrobcovi v Moldavskej republike nebolo udelené THZ ani IZ, Komisia by mala vypočítať úroveň podhodnocovania a odstránenia ujmy pre Moldavskú republiku, pričom by mala použiť údaje z Eurostatu namiesto údajov získaných od vyvážajúcich výrobcov v Moldavskej republike.
(70)
V antidumpingovom prešetrovaní, a najmä na účely porovnania cien, je bežnou praxou inštitúcie použiť najspoľahlivejšie dostupné údaje, ktorými sú zvyčajne údaje získané a overené v priestoroch spolupracujúcich strán. V tomto prípade boli dostupné údaje o cenách získané v priestoroch spolupracujúceho výrobcu v Moldavskej republike a použili sa na stanovenie dočasného rozpätia podhodnocovania cien pre spolupracujúceho výrobcu v Moldavskej republike. Žiadosť o použitie údajov Eurostatu sa preto zamieta.
(71)
Usúdilo sa však, že pri výpočte konečného rozpätia podhodnocovania pre Moldavskú republiku by sa mali zohľadniť dostupné údaje o cenách týkajúce sa celého dovozu z Moldavskej republiky do Spoločenstva vrátane dovozu od iných výrobcov Moldavskej republiky, ako sa uvádza v odôvodnení 46. Použili sa teda všetky dostupné údaje o cenách vhodne upravených s cieľom zohľadniť vážené priemerné vývozné ceny pre prvého nezávislého zákazníka na základe CIF. Na základe toho sa zistilo, že dovoz z Moldavskej republiky nepodhodnocoval ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Konečné rozpätie cenového podhodnotenia pre Moldavskú republiku je v skutočnosti negatívne, konkrétne v priemere - 1,2 %.
(72)
Pokiaľ ide o dovoz z ČĽR, pripomína sa, že iba jeden čínsky vyvážajúci výrobca spolupracoval pri prešetrovaní. Na základe tej istej metodiky a úprav údajov výrobného odvetvia Spoločenstva, ako už bolo opísané, a na základe porovnateľných typov výrobkov v súvislosti s jediným spolupracujúcim čínskym vývozcom sa zistilo priemerné rozpätie cenového podhodnotenia na úrovni 4,2 %. Pre všetkých ostatných výrobcov v ČĽR sa stanovilo cenové podhodnotenie, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 108 dočasného nariadenia. Na základe týchto skutočností sa v súvislosti s čínskym dovozom zistilo priemerné rozpätie cenového podhodnotenia na úrovni 7,3 %.
5. Hospodárska situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(73)
Po prijatí záveru, že dovoz z Moldavskej republiky by sa nemal hodnotiť súhrnne s dovozom z ČĽR a mal by sa hodnotiť osobitne, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 64, sa preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva vzťahuje na dovoz s pôvodom v ČĽR.
(74)
Ako sa uvádza v odôvodnení 3, jeden dodatočný výrobca zo Spoločenstva bol overený na mieste. V dôsledku toho boli zodpovedajúcim spôsobom upravené niektoré ukazovatele. Tieto sa týkajú objemov predaja prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Spoločenstva, priemerných predajných cien zo závodu výrobného odvetvia Spoločenstva pre neprepojených zákazníkov, údajov o zásobách, ziskovosti, peňažnom toku, návratnosti investícií a zamestnanosti.
(75)
V tabuľke 3 je uvedený revidovaný objem predaný prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Spoločenstva. Malo by sa poznamenať, že napriek revidovaným údajom je trend podobný trendu uvedenému v dočasnom nariadení.
Tabuľka 3
2004
2005
2006
2007
OP
Objem predaja (v tonách)
7 505 684
6 738 112
7 522 435
7 548 130
7 489 831
Index
100
90
100
101
100
Podiel na trhu
33,4 %
31,6 %
32,2 %
31,6 %
31,8 %
Index
100
95
97
95
95
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(76)
Na základe uvedeného boli zodpovedajúcim spôsobom zrevidované priemerné jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom na trhu Spoločenstva. V dôsledku toho boli v porovnaní s údajmi poskytnutými v dočasnom nariadení mierne zrevidované priemerné predajné ceny za obdobie od roku 2006 až po OP.
Tabuľka 4
2004
2005
2006
2007
OP
Priemerná cena (EUR/tona)
414
409
434
468
475
Index
100
99
105
113
115
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(77)
Pokiaľ ide o údaje týkajúce sa zásob, malo by sa poznamenať, že menšie revízie údajov výrobného odvetvia Spoločenstva za roky 2006 až po OP nezmenili analýzu trendu stanovenú v odôvodnení 119 dočasného nariadenia.
Tabuľka 5
2004
2005
2006
2007
OP
Zásoby (v tonách)
657 667
530 578
691 338
699 511
594 420
Index
100
81
105
106
90
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(78)
Následne po dočasnom nariadení sa mierne zmenili aj údaje o zamestnanosti za roky 2004 až po OP. Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky od zainteresovaných strán, odôvodnenia 120 až 122 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
Tabuľka 6
2004
2005
2006
2007
OP
Zamestnanosť - ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE)
4 216
4 029
3 920
4 195
4 310
Index
100
96
93
100
102
Náklady práce (EUR/FTE)
41 300
43 200
45 400
45 300
44 700
Index
100
104
110
110
108
Produktivita (Index)
100
95
107
98
95
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(79)
Ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva sa stanovila na základe tej istej metódy, aká je vysvetlená v odôvodnení 123 dočasného nariadenia. Po tom, čo sa vykonali revízie údajov výrobného odvetvia Spoločenstva na základe overenia na mieste jedného dodatočného výrobcu zo Spoločenstva, ako sa opisuje v odôvodnení 3, aj tieto údaje sa mierne zrevidovali. Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva znížila zo 14,2 % v roku 2004 na 7,3 % v OP. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 124 až 126 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
Tabuľka 7
2004
2005
2006
2007
OP
Ziskovosť
14,2 %
8,0 %
8,4 %
7,9 %
7,3 %
Index
100
56
59
55
51
Peňažný tok v tis. EUR
493 954
272 166
361 573
286 917
278 604
Index
100
55
73
55
56
Investície v tis. EUR
147 897
136 031
231 726
221 808
200 126
Index
100
92
157
150
135
Návratnosť investícií
68 %
49 %
50 %
46 %
47 %
Index
100
72
74
68
68
Zdroj: vyplnené dotazníky.
5.1. Rast
(80)
Na základe uvedeného sa dá usudzovať, že objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva medzi rokom 2004 a OP stagnoval, čo bránilo výrobnému odvetviu Spoločenstva využiť nárast spotreby v Spoločenstve, ktorá sa medzi rokom 2004 a OP zvýšila o 5 %. V dôsledku toho sa v priebehu rovnakého obdobia znížil podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu o 1,6 percentuálneho bodu.
5.2. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(81)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenie 128 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
6. Záver o ujme
(82)
Možno prijať záver, že menšie revízie niektorých ukazovateľov ujmy na základe overenia na mieste jedného dodatočného výrobcu zo Spoločenstva, ako sa uvádza v tabuľkách 2 až 7, nezmenili záver v odôvodnení 132 dočasného nariadenia.
(83)
Na základe uvedených skutočností sa dá usúdiť, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Vplyv dumpingového dovozu z ČĽR
(84)
Preskúmalo sa, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva v miere, ktorá sa môže považovať za značnú.
(85)
Na základe prešetrovania sa ukázalo, že v priebehu posudzovaného obdobia sa dumpingový dovoz z ČĽR výrazne zvýšil, takmer sedemnásťkrát, o 1,1 milióna ton medzi rokom 2004 a OP. Toto zvýšenie sa týkalo najmä obdobia od roku 2006 do OP. Pokiaľ ide o podiel na trhu, dumpingový dovoz z ČĽR zvýšil svoj podiel na trhu Spoločenstva z 0,3 % v roku 2004 na 5,0 % v OP. V praxi to zodpovedalo celkovému zvýšeniu spotreby v Spoločenstve, ku ktorému došlo počas posudzovaného obdobia.
(86)
Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa za rovnaké obdobie znížil z 33,4 % v roku 2004 na 31,8 % v OP, čiže o 1,6 percentuálneho bodu, hoci jeho objem predaja na trhu Spoločenstva ostal nezmenený.
(87)
Pokiaľ ide o ceny, napriek tomu, že ceny dumpingového dovozu sa v súlade s nárastom cien surovín za posudzované obdobie zvýšili o 12 %, stále podhodnocovali ceny, ktoré si účtovalo výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Výrobné odvetvie Spoločenstva preto nemohlo zvýšiť svoje ceny tak, aby pokryli úplný nárast cien surovín. Ziskovosť predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa tak znížila zo 14,2 % v roku 2004 na 7,3 % počas OP.
(88)
Dospelo sa k záveru, že pokračujúci tlak, ktorý vyvíja dumpingový dovoz za nízke ceny z ČĽR na trh Spoločenstva, nedovolil výrobnému odvetviu Spoločenstva prispôsobiť jeho predajné ceny zvýšeným nákladom výroby. Preto sa usúdilo, že nárast dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR mal značný nepriaznivý vplyv na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva.
2. Vplyv ostatných faktorov
(89)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vývoja v súvislosti s ponukou, výrobou na vlastnú spotrebu, predajom výrobkov vyššej triedy a dovozom z tretích krajín a od iných výrobcov v Spoločenstve, odôvodnenia 139, 143 až 149 a 151 až 155 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(90)
Jedna strana tvrdila, že posúdenie zvýšenia cien surovín uvedené v odôvodnení 142 dočasného nariadenia nebolo správne. Tvrdila, že je ťažké úplne preniesť zvýšenie nákladov na zákazníkov. Okrem toho tvrdila, že nepriaznivá výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva vysvetľuje zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.
(91)
Pokiaľ ide o vplyv cien surovín, pripomína sa, že na základe prešetrovania sa preukázalo zvýšenie nákladov na výrobu valcovaného drôtu výrobného odvetvia Spoločenstva o 25 %. Malo by sa to chápať v súvislosti so zvýšením priemerných predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva len o 15 %. Na niektorých trhoch môže byť skutočne ťažké úplne preniesť zvýšenie nákladov na zákazníkov. V rámci súčasného prešetrovania sa však nepreukázalo, že takýmto trhom je trh s valcovaným drôtom. Naopak, valcovaný drôt sa dá považovať za komoditný výrobok predávaný na transparentnom trhu, kde je úroveň cien známa všetkým subjektom. Účinné obchodné podmienky by teda mali umožniť, aby sa zvýšenie nákladov prejavilo v predajných cenách valcovaného drôtu. Z tohto dôvodu sa záver v odôvodnení 142 pokladá za oprávnený, a toto tvrdenie sa teda zamieta.
(92)
Pokiaľ ide o výkonnosť vývozu, naozaj došlo k poklesu predaja na vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva z dôvodov stanovených v odôvodnení 150 dočasného nariadenia. Vzhľadom na skutočnosť, že podiel predaja na vývoz v porovnaní s predajom zákazníkom v rámci Spoločenstva je relatívne nízky, a okrem toho vzhľadom na to, že predajné ceny pri predaji zákazníkom v rámci Spoločenstva boli relatívne nižšie, sa usudzuje, že toto zníženie objemu vývozu nemohlo viesť k takejto úrovni spôsobenej ujmy. Nebol predložený žiadny podložený dôkaz, ktorý by tento záver vyvrátil, a teda závery v odôvodnení 150 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(93)
Na základe uvedeného a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 156 až 159 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. Dovoz z Turecka
(94)
Na základe odôvodnení 156 až 159 a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa dovozu z Turecka, závery v odôvodneniach 160 až 162 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4. Dovoz z Moldavskej republiky
(95)
Na základe revízií údajov výrobného odvetvia Spoločenstva založených na overení vyplneného dotazníka jedného dodatočného výrobcu zo Spoločenstva a po zohľadnení celého dovozného predaja s pôvodom v Moldavskej republike sa zistilo, že dovoz z Moldavskej republiky v OP nepodhodnocoval ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho v súlade s uvedeným odôvodnením 64 z porovnania medzi moldavskou vývoznou cenou a nepoškodzujúcou cenou výrobného odvetvia Spoločenstva vyplynulo rozpätie ujmy de minimis.
(96)
Vzhľadom na uvedené sa usúdilo, že medzi dovozom z Moldavskej republiky a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Spoločenstva neexistuje príčinná súvislosť.
F. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
1. Úvodná poznámka
(97)
Vzhľadom na uvedené by sa malo poznamenať, že na účely analýzy záujmu Spoločenstva sa hodnotil iba vplyv zavedenia antidumpingového cla na dovoz s pôvodom v ČĽR.
2. Výrobné odvetvie Spoločenstva
(98)
Následne po dočasnom nariadení sa znova posúdilo, či by bolo zavedenie antidumpingových opatrení na dovoz s pôvodom v ČĽR v záujme výrobného odvetia Spoločenstva.
(99)
Vzhľadom na uvedené a na skutočnosť, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Spoločenstva, odôvodnenia 164 až 167 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Dovozcovia
(100)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dovozcov, odôvodnenia 168 a 169 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4. Používatelia
(101)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila, či sa v percentuálnom podiele stanovenom v odôvodnení 171 dočasného nariadenia, ktorý predstavuje dovoz valcovaného drôtu určitých používateľov, zohľadnil celý dovoz na trh Spoločenstva z krajín, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie. Okrem toho niektoré zainteresované strany argumentovali, že v prípade zavedenia antidumpingových opatrení by neboli k dispozícii žiadne alternatívne zdroje, čo by viedlo k nedostatočnej ponuke.
(102)
Pokiaľ ide o celkový dovoz, vykonalo sa opätovné posúdenie týkajúce sa celkového dovozu valcovaného drôtu. Na základe analýzy sa skutočne ukázalo, že skutočné množstvo dovozu valcovaného drôtu využité spolupracujúcimi používateľmi bolo vyššie, než sa stanovilo predtým v dočasnej fáze. V dôsledku toho sa celkový dovoz používateľov uvedený v odôvodnení 171 dočasného nariadenia zvýšil o 30 %. Na základe toho sa dá usúdiť, že počas OP pripadalo na používateľov uvedených v odôvodnení 171 dočasného nariadenia spolu približne 20 % celkového dovozu valcovaného drôtu z ČĽR.
(103)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že v prípade zavedenia antidumpingových opatrení by neboli k dispozícii žiadne alternatívne zdroje, na základe prešetrovania sa skutočne ukázali určité nezrovnalosti v dodávkach výrobcov zo Spoločenstva pre niektorých používateľov. Analýzou sa však nepreukázalo, že tieto nezrovnalosti boli trvalého charakteru. Okrem toho by sa malo poznamenať, že ak sa zoberú do úvahy iné tretie krajiny, na ktoré sa opatrenia nevzťahujú, sú k dispozícii iné zdroje dodávky. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(104)
Z tohto dôvodu a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, sa týmto odôvodnenia 173 až 175 dočasného nariadenia potvrdzujú.
5. Záver o záujme Spoločenstva
(105)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v tomto prípade neexistujú žiadne presvedčivé dôvody brániace uloženiu antidumpingových ciel na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v ČĽR.
G. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(106)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, metodika uvedená v odôvodnení 179 dočasného nariadenia, použitá na výpočet nepoškodzujúcich cien výrobného odvetvia Spoločenstva, bola potvrdená. Pri konečnom posúdení úrovní odstránenia ujmy sa uplatnili tie isté revízie ako revízie opísané v odôvodneniach 68 a 72. Navyše ziskové rozpätie použité vo výpočte rozpätia ujmy bolo stanovené na úrovni cien zo závodu s cieľom získať nepoškodzujúce ceny výrobného odvetvia Spoločenstva na úrovni cien zo závodu počas OP.
(107)
Pokiaľ ide o Moldavskú republiku, v súlade s obsahom odôvodenia 71 sa pokladalo za vhodné použiť pri výpočte konečnej úrovne odstránenia ujmy dostupné údaje o cenách celého vývozu z Moldavskej republiky do Spoločenstva. Použili sa teda všetky dostupné údaje o cenách vhodne upravených s cieľom zohľadniť vážené priemerné vývozné ceny pre prvého nezávislého zákazníka v Spoločenstve na základe CIF. Na základe toho sa zistilo, že konečná úroveň odstránenia ujmy pre dovoz z Moldavskej republiky nepresiahla hranicu de minimis, ako sa uvádza v odôvodnení 64.
(108)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo vo vzťahu k dumpingu, ujme, príčinným súvislostiam a záujmu Spoločenstva, by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz z ČĽR, aby sa predišlo spôsobovaniu ďalšej ujmy výrobnému odvetviu Spoločenstva.
(109)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečných antidumpingových ciel. Tiež im bola poskytnutá lehota, počas ktorej sa po tomto zverejnení mohli vyjadriť. Pripomienky predložené stranami sa náležite zvážili a zistenia sa v prípade potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
2. Konečné opatrenia
(110)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia konečné antidumpingové clo na dovoz s pôvodom v ČĽR by sa malo uložiť na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa mali všetky colné sadzby stanoviť na úrovni zistených rozpätí ujmy. Analogickým postupom podľa článku 9 ods. 3 základného nariadenia, keďže rozpätie ujmy pre Moldavskú republiku a Turecko je nižšie ako úroveň de minimis, by sa malo prešetrovanie týkajúce sa týchto krajín ukončiť.
(111)
Na dovoz s pôvodom v Moldavskej republike a Turecku sa neuložia žiadne konečné antidumpingové clá.
(112)
Navrhujú sa tieto antidumpingové clá:
Spoločnosť
Rozpätie odstránenia ujmy
Dumpingové rozpätie
Sadzba antidumpingového cla
Valin Group (ČĽR)
7,9 %
38,6 %
7,9 %
Zostatkové clo pre ČĽR
24,0 %
52,3 %
24,0 %
3. Výber dočasných ciel s konečnou platnosťou
(113)
Vzhľadom na výšku zistených dumpingových rozpätí a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva sa považuje za potrebné, aby sa sumy získané prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené dočasným nariadením, s konečnou platnosťou vyberali v rozsahu uložených konečných ciel. Ak je konečné clo nižšie ako dočasné clo, dočasne získané sumy prekračujúce konečnú sadzbu antidumpingového cla sa uvoľňujú. Ak sú konečné clá vyššie ako dočasné clá, s konečnou platnosťou sa vyberajú iba sumy získané na úrovni dočasných ciel.
H. UKONČENIE KONANIA
(114)
Vzhľadom na zistenia týkajúce sa dovozu s pôvodom v Moldavskej republike a Turecku by sa konanie v súvislosti s týmito dvoma krajinami malo ukončiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz tyčí a prútov valcovaných za tepla, v nepravidelne navinutých zvitkoch, zo železa, nelegovanej ocele alebo legovanej ocele, inej ako nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré patria pod kódy KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Spoločenstva pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrobených ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Clo
Doplnkové kódy TARIC
Čínska ľudová republika
Valin Group
7,9 %
A930
Všetky ostatné spoločnosti
24,0 %
A999
3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Týmto sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu valcovaného drôtu s pôvodom v Moldavskej republike a Turecku.
Článok 3
Sumy získané prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (ES) č. 112/2009 na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike sa vyberajú s konečnou platnosťou, a to na úrovni sadzby konečného cla uloženého podľa článku 1. Sumy získané nad rámec konečnej sadzby antidumpingového cla sa uvoľňujú. Sumy získané prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (ES) č. 112/2009 na dovoz valcovaného drôtu s pôvodom v Moldavskej republike sa uvoľňujú.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 27. júla 2009