Nariadenie Rady (ES) č. 2239/2003
zo 17. decembra 2003,
ktorým sa ukončuje čiastočné dočasné preskúmanie a preskúmanie ukončenia platnosti opatrení v súvislosti s antidumpingovými opatreniami uvalenými nariadením (ES) č. 2398/97 na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom, okrem iného, v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane proti dumpingovému dovozu z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva [1] (ďalej len "základné nariadenie"), najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 2 a ods. 3,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Komisia po porade s Poradným výborom,
keďže:
A. PLATNÉ OPATRENIA
(1) V roku 1997 Rada nariadením (ES) č. 2398/97 [2] zaviedla konečné antidumpingové clá pohybujúce sa od 2,6 % do 24,7 % na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom, inter alia, v Indii. Na základe posudkovej správy v znení správy Odvolávacieho orgánu, ktorú v marci 2001 pre prípad "Antidumpingových ciel na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne z Indie" prijal Orgán na urovnávanie sporov Svetovej obchodnej organizácie ("WTO"), Rada v auguste 2001 nariadením (ES) č. 1644/2001 [3] zmenila a doplnila nariadenie (ES) č. 2398/97 znížením colnej sadzby pre Indiu a určité indické spoločnosti na úroveň od 0 do 9,8 % a pozastavila ich uplatňovanie. V apríli 2002 Rada nariadením (ES) č. 696/2002 [4] potvrdila konečné antidumpingové clo uvalené na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii nariadením (ES) č. 2398/97, v znení nariadenia (ES) č. 1644/2001 a pozastavené týmto nariadením.
B. ŽIADOSŤ O PRESKÚMANIE
(2) V januári 2002 Komisia prijala žiadosť o dočasné preskúmanie nariadenia (ES) č. 2398/97 podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Žiadosť podal Výbor bavlnárskych a príbuzných textilných odvetví Európskej únie ("Eurocoton" alebo "žiadateľ") v mene výrobcov zastupujúcich významnú časť celkovej výroby bavlnenej posteľnej bielizne v spoločenstve. Žiadosť vychádzala zo skutočnosti, že žiadateľ tvrdil, že došlo k významnej zmene v okolnostiach týkajúcich sa dumpingu.
(3) V septembri 2002 po uverejnení oznámenia o blížiacom sa ukončení platných antidumpingových opatrení [5] Komisia prijala žiadosť o preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia od Eurocoton-u, ktorý zastupuje podstatnú časť celkovej výroby bavlnenej posteľnej bielizne v spoločenstve. Žiadosť vychádzala z dôvodov, podľa ktorých by ukončenie opatrení s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému vzniku dumpingu a poškodilo by priemysel spoločenstva.
C. VYŠETROVANIE
1. POSTUP
(4) Komisia preskúmala dôkazy predložené žiadateľom a usúdila, že dostatočne opodstatňujú začatie dočasného preskúmania a preskúmania ukončenia opatrení v súlade s ustanoveniami článku 11 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia. Po porade s Poradným výborom Komisia začala dve vyšetrovania, ktoré oznámila uverejnením v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev [6]. Dočasné preskúmanie bolo rozsahom obmedzené na preskúmanie dumpingu.
(5) Komisia oficiálne oznámila žiadateľovi, výrobcom vyvážajúcej krajiny a ich zástupcom začatie dočasného preskúmania a preskúmania ukončenia platnosti opatrení a všetkým priamo zainteresovaným stranám poskytla príležitosť, aby písomne predložili svoje stanoviská a požiadali o ústne pojednávanie.
(6) Mnohí vyvážajúci výrobcovia v Indii, rovnako ako aj výrobcovia spoločenstva, užívatelia v spoločenstve a dovozcovia/obchodníci písomne predložili svoje stanoviská. Všetky strany, ktoré tak požiadali v časových limitoch uvedených v oznámeniach o začatí konania, na ktoré odkazuje úvodná časť 4, preukázali, že existujú konkrétne dôvody, prečo by mali dostať príležitosť, aby boli vypočuté na ústnom pojednávaní.
1.1. Obdobie vyšetrovania
(7) Obdobie vyšetrovania dumpingu začína 1. januára 2001 a končí 31. decembra 2001 (ďalej len "obdobie vyšetrovania" alebo "OV").
1.2. Výber vzorky
(8) Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v danej vyvážajúcej krajine a v súlade s článkom 17 základného nariadenia sa považuje za vhodné používanie vzorky. Aby sa vybrala vzorka, vyvážajúci výrobcovia v danej krajine boli požiadaní, aby sa podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia ozvali do 15 dní od začatia konania a poskytli informácie o svojom vývoze do spoločenstva počas obdobia vyšetrovania, domácom obrate a názvoch a činnostiach všetkých príbuzných spoločností v sektore daného výrobku. Komisia tiež v tomto zmysle kontaktovala orgány Indie.
(9) Deväťdesiatštyri vyvážajúcich výrobcov súhlasilo, aby boli zahrnutí do vzorky a poskytli do daného termínu požadované informácie. Osem z nich bolo napokon vybratých, aby tvorili vzorku. Pri výbere vzorky boli použité nasledujúce kritériá: veľkosť spoločnosti vzhľadom na predaj na vývoz do spoločenstva a skutočnosť, že spoločnosti majú domáci predaj. Vyvážajúci výrobcovia, ktorí napokon do vzorky neboli zahrnutí, boli informovaní, že všetky antidumpingové clá z ich vývozu sa budú vypočítavať v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. t. j. bez prekročenia váženého priemerného rozpätia dumpingu stanoveného pre spoločnosti vo vzorke. Výber vzorky sa vykonal za spolupráce so zástupcami vyvážajúcich výrobcov a vládou Indie. Správa Odvolávacieho orgánu uvedená v úvodnej časti 1 konštatovala, že spôsob vypočítavania administratívnych, obchodných a všeobecných nákladov a zisku založený na váženom priemere skutočných čiastok dosiahnutých a realizovaných inými vývozcami alebo výrobcami sa môže použiť iba vtedy, ak sú k dispozícii údaje týkajúce sa viac ako jedného vývozcu alebo výrobcu. Preto sa považovalo za veľmi dôležité, aby vo vzorke boli zahrnuté dve spoločnosti s domácim predajom. Je nutné poznamenať, že z 94 výrobcov, ktorí sa ozvali, iba dvaja mali domáci predaj. Avšak druhá spoločnosť, ktorá najprv súhlasila že bude pri vyšetrovaní spolupracovať, od takejto spolupráce napokon ustúpila. Preto sa vzorka musela upraviť tak, že zahrňovala sedem spoločností, z ktorých šesť má výlučne predaj na vývoz a jedna z nich predáva podobné výrobky na vývoz aj na domáci trh.
(10) Žiadateľ tvrdil, že nespolupracovanie jednej zo spoločností s domácim predajom by malo viesť k uplatňovaniu ustanovení uvedených v článku 18 základného nariadenia. V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že článok 18 základného nariadenia sa skutočne uplatňoval vzhľadom na túto spoločnosť (pozri úvodnú časť 30). Okrem toho, vzorka zostane reprezentatívna, pretože nespolupracujúca spoločnosť mala veľmi obmedzený vývozný podiel a dokonca aj bez tejto spoločnosti vzorka ešte stále predstavovala 43 % vývozu daného výrobku do spoločenstva počas obdobia vyšetrovania. Navyše, nespolupracovanie tejto spoločnosti neovplyvnilo dumpingové určenie pre spoločnosti vo vzorke. Nárok bol preto odmietnutý.
1.3. Jednotlivé preskúmanie spoločností nevybratých do vzorky
(11) Jedna spolupracujúca spoločnosť nevybratá do vzorky požadovala výpočet individuálneho dumpingového rozpätia v súlade s článkom 17 ods. 3 základného nariadenia a svoju žiadosť doplnila odpoveďou na dotazník v rámci termínu stanoveného na tento účel. Táto žiadosť bola posúdená ako prijateľná v tomto vyšetrovaní.
1.4. Zainteresované strany a overovacie návštevy
(12) Komisia spoločnostiam vo vzorke zaslala dotazník a do stanoveného termínu dostala úplné odpovede. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala na účel stanovenia dumpingu za potrebné a vykonala overovacie návštevy v priestoroch nasledujúcich spoločností zahrnutých vo vzorke:
- The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
- Nowrosjee Wadia & Sons, Mumbai
- Prakash Cotton Mills Pvt. Ltd., Mumbai
- Texcellence Overseas, Mumbai
- Vigneshwara Exports Limited, Mumbai
(13) Vzhľadom na politickú situáciu v Indii sa overovacie návštevy priamo v priestoroch spoločností Jindal Worldwide Ltd., Ahmedabad a Mahalaxmi Exprots, Ahmedabad museli zrušiť. Avšak údaje, ktoré poskytli tieto spoločnosti, sa použili napriek neuskutočneniu overenia. V tejto súvislosti sa musí poznamenať, že sa zistilo, že vývozné ceny týchto spoločností sú v súlade s vývoznými cenami ostatných indických spoločností s rovnakou štruktúrou spoločnosti (t. j. hlavne spoločností, ktoré sú iba vývozcami), ktoré boli podrobené vyšetrovaniu. Okrem toho, niektoré kontroly sa uskutočnili aj prostredníctvom mnohých dovozcov z EÚ (krížovými faktúrami) a v súvislosti s vývoznými cenami spoločností Jindal Worldwide Ltd., Ahmedabad a Mahalaxmi Exprots, Ahmedabad sa nekonštatovali žiadne nerovnomernosti.
(14) Komisia tiež vykonala overovaciu návštevu v priestoroch spoločnosti Divya Textiles, Mumbai, ktorá požiadala o individuálne preskúmanie, ako je uvedené v úvodnej časti 11 vyššie.
2. PREDMETNÝ VÝROBOK
(15) Predmetným výrobkom je ten istý výrobok ako v pôvodnom vyšetrovaní, t. j. niektoré posteľné bielizne z bavlneného vlákna, čistého alebo zmiešaného s umelými vláknami alebo ľanom (pričom ľan nie je dominantným vláknom), bielené, farbené alebo potlačované, s pôvodom v Indii, spadajúce pod íselné znaky KN ex63022100 (číselné znaky TARIC 6302210081, 6302210089), ex63022290 (číselný znak TARIC 6302229019), ex63023110 (číselný znak TARIC 6302311090), ex63023190 (číselný znak 6302319090), ex63023290 (číselný znak TARIC 6302329019).
3. PODOBNÝ VÝROBOK
(16) Stanovilo sa, že bavlnená posteľná bielizeň predávaná na indickom trhu a bavlnená posteľná bielizeň vyvážaná z Indie do spoločenstva je identická alebo veľmi sa podobajúca z hľadiska fyzikálnych vlastností a konečného použitia. Preto sa tieto posteľné bielizne považovali za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
D. VÝSLEDOK VYŠETROVANIA TÝKAJÚCEHO SA DOČASNÉHO PRESKÚMANIA
1. BEŽNÁ HODNOTA
1.1. Spoločnosti vo vzorke
(17) V prvom rade sa pripomína, že zo siedmich spoločností vo vzorke mala iba jedna spoločnosť domáci predaj. Zo šiestich ostatných spoločností vo vzorke mala jedna spoločnosť domáci predaj všeobecnej kategórie výrobkov (iné bavlnené výrobky).
(18) V prípade spoločnosti s výlučným domácim predajom sa zistilo, že ani jedna z bavlnených posteľných bielizní predávaných na domácom trhu nie je priamo porovnateľná s bielizňou vyvážanou do spoločenstva v dôsledku rozdielov v kvalite veľkého množstva rozličných typov výrobkov. Okrem toho, všetky úpravy potrebné na zabezpečenie porovnateľnosti by sa museli zakladať na odhadoch. Preto sa bežná hodnota musela vytvoriť na základe výrobných nákladov daného výrobku plus jeho vlastné predajné, administratívne a všeobecné náklady a zisk z predaja dosiahnutý v priebehu zvyčajného obchodu v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia.
(19) V prípade ostatných spoločností za neexistencie domáceho predaja podobného výrobku sa najprv v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia uvažovalo použiť domáce ceny spoločnosti s domácim predajom, aby sa stanovila bežná hodnota. Nebolo však možné robiť žiadne porovnávanie medzi výrobkami typov predaných na domácom trhu a výrobkami vyvezenými do Európskej únie ostatnými spoločnosťami. Preto sa pre všetky ostatné spolupracujúce spoločnosti za neexistencie domáceho predaja podobného výrobku tiež musela bežná hodnota vytvoriť.
(20) Vzhľadom na vyššie uvedené sa v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia výrobné náklady predmetného výrobku použili na určenie vytvorenej bežnej hodnoty pre všetky jednotlivé spoločnosti zahrnuté vo vzorke. Pokiaľ ide o predajné, administratívne a všeobecné náklady a zisk, pretože iba jedna spoločnosť mala domáci predaj podobného výrobku, sa možnosť určená v článku 2 ods. 6 písm. a základného nariadenia založená na váženom aritmetickom priemere skutočných hodnôt určených pre ostatných vývozcov alebo výrobcov v súvislosti s výrobou a predajom podobného výrobku na domácom trhu krajiny pôvodu, nemohla využiť.
(21) Pre ostatných vyvážajúcich výrobcov, vrátane spoločnosti s domácim predajom rovnakej všeobecnej kategórie výrobkov sa predajné, administratívne a všeobecné náklady stanovili v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c základného nariadenia, pričom sa zohľadnili závery správ, ktoré prijal Orgán na urovnávanie sporov Svetovej obchodnej organizácie. Predajné, všeobecné a administratívne náklady sa preto stanovili na základe váženého priemeru predajných, administratívnych a všeobecných nákladov spoločnosti, ktorá ako jediná mala predaj všeobecnej kategórie výrobkov (iné bavlnené výrobky) na domácom trhu.
(22) Pokiaľ ide o množstvá zisku, pre spoločnosť s domácim predajom rovnakej všeobecnej kategórie výrobkov sa preskúmali viaceré prístupy na stanovenie prijateľného zisku pri vytváraní bežnej hodnoty. Prvým prístupom bolo použitie jej vlastného zisku. Pretože však spoločnosť fungovala so stratou, táto metóda sa nemohla použiť.
(23) Indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že podľa článku 2 ods. 6 písm. c základného nariadenia sa použilo ziskové obmedzenie spoločnosti s domácim predajom a spoločnosti predávajúcej rovnakú všeobecnú kategóriu výrobkov na domácom trhu. Keďže takáto spoločnosť fungovala so stratou, indickí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že ziskové obmedzenie je teda nulový zisk.
(24) Podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia by sa pri vytváraní bežnej hodnoty mala zahrnúť primeraná čiastka zisku. Preto sa nulový zisk nemôže považovať za obmedzenie.
(25) Napokon, za neexistencie žiadnych iných zdrojov údajov, pokiaľ ide o zisk, sa pre všetkých ostatných indických vyvážajúcich výrobcov zisk stanovil na úrovni 5 %, čo bol zisk použitý vo všeobecnom vyšetrovaní ako cieľový zisk priemyslu spoločenstva. Žiadateľ tvrdil, že táto zisková hranica je príliš nízka.
(26) Žiadateľ však nepredložil žiadne dôvody, prečo je zisková hodnota 5 % príliš nízka a prečo by iné ziskové rozpätie bolo primeranejšie alebo reprezentatívnejšie. Okrem toho k dispozícii neboli žiadne použiteľné informácie o ziskoch indických domácich predajoch predmetného výrobku ani výrobkov patriacich do tej istej všeobecnej kategórie. Preto sa podľa článku 2 ods. 6 písm. c základného nariadenia považovalo za primerané použiť ziskové rozpätie stanovené v pôvodnom vyšetrovaní, predstavujúce zisk, o ktorom by spoločenstvo mohlo očakávať, že ho dosiahne na svojom miestnom trhu za neprítomnosti žiadnych vážnych prípadov dumpingu.
1.2. Spoločnosť s individuálnym vyšetrovaním
(27) Pre túto spoločnosť sa bežná hodnota stanovila za použitia metodík opísaných v úvodných častiach 19, 20, 21 a 25.
2. VÝVOZNÁ CENA
(28) Pretože sa všetky vývozné predaje predmetného výrobku uskutočňovali priamo nezávislým zákazníkom v spoločenstve, vývozná cena sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, t. j. na základe ceny zaplatenej alebo splatnej za predmetný výrobok pri predaji na vývoz z Indie do spoločenstva.
3. POROVNANIE
(29) Na účely riadneho porovnania sa zahrnuli primerané rezervy vo forme úprav pre rozličné faktory, o ktorých sa tvrdilo a o ktorých sa preukázalo, že ovplyvňujú ceny a cenovú porovnateľnosť. Tieto úpravy sa uskutočnili v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia vzhľadom na dovoz, manipuláciu a nakladanie, dopravu, úverové náklady, poistenie, provízie a balenie.
4. DUMPINGOVÉ ROZPÄTIE
(30) Žiadateľ tvrdil, že výnimka určená v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, ktorá umožňuje porovnanie medzi váženou priemernou bežnou hodnotou a cenami jednotlivých vývozných transakcií so spoločenstvom, sa mala použiť pre niektoré zo spoločností zahrnutých vo vzorke. Stanovilo sa však, že podmienky, z ktorých vychádza použitie tejto metódy, a najmä existencia systému vývozných cien, ktorý sa značne líši medzi rozličnými odberateľmi, regiónmi alebo časovými obdobiami, neboli splnené. Preto v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnávania váženej priemernej bežnej hodnoty s váženým aritmetickým priemerom cien všetkých vývozných transakcií so spoločenstvom.
a) Spolupracujúci výrobcovia vo vzorke
Konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hraniciach spoločenstva sú tieto:
-The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. and Nowrosjee Wadia & Sons (príbuzná spoločnosť) | 26,2 % |
-Mahalaxmi Exports | 0 % |
-Prakash Cotton Mills Pvt. Ltd | 0 % |
-Texcellence Overseas and Jindal Worldwide Ltd (príbuzná spoločnosť) | 0 % |
-Vigneshwara Exports Limited | 0 % |
b) Ostatní spolupracujúci výrobcovia nezahrnutí vo vzorke
Ako je vysvetlené v úvodnej časti 34, pre všetkých ostatných spolupracujúcich výrobcov nezahrnutých vo vzorke je dumpingové rozpätie 0 %.
c) Spolupracujúca spoločnosť s individuálnym vyšetrovaním
-Divya Textiles | 0 % |
d) Nespolupracujúce spoločnosti
Ako je uvedené v úvodnej časti 9, jedna spoločnosť nespolupracovala. Pretože neexistujú žiadne ukazovatele, podľa ktorých by táto spoločnosť nepoužívala dumpingové praktiky, a aby sa jej nepripočítal bonus za nespolupracovanie, dumpingové rozpätie bolo stanovené na základe najvyvážanejšieho typu spomedzi výrobkov s najsilnejším dumpingom, vyvážaných do spoločenstva spoločnosťou Dyeing & Manufacturing Co., t. j. 31,4 %.
E. DÔVODY UKONČENIA DOČASNÉHO PRESKÚMANIA BEZ UPLATNENIA OPATRENÍ
(31) Toto dočasné preskúmanie by sa malo ukončiť bez uplatnenia opatrení, pretože iba malá časť dovozu daného výrobku s pôvodom v Indii bola predmetom dumpingových praktík a tento zanedbateľný objem dumpingového dovozu, o ktorom nie je pravdepodobné, že sa v budúcnosti významne zmení, nemôže spôsobiť poškodenie. Vyplýva to z analýzy, ktorá je uvedená nižšie.
1. VEĽKÁ VÄČŠINA DOVOZOV DOTKNUTÉHO VÝROBKU S PÔVODOM V INDII NEBOLA PREDMETOM DUMPINGOVÝCH PRAKTÍK
(32) Pokiaľ ide o spoločnosti zahrnuté vo vzorke, vyšetrovanie stanovilo existenciu dumpingu iba pre jednu z týchto spoločností (Bombay Dyeing), ktorý predstavoval menej ako 8 % celkového vývozu predmetného výrobku s pôvodom v Indii do spoločenstva počas obdobia vyšetrovania. Okrem toho, ako je uvedené vyššie, jedna spoločnosť nespolupracovala v konaní a jej vývoz sa považoval za dumpingový (pozri úvodnú časť 30 písm. d. Avšak vývoz tejto spoločnosti dotknutého výrobku do spoločenstva počas obdobia vyšetrovania predstavoval iba 0,4 % celkového vývozu s pôvodom v Indii.
(33) Zistenia pre vyššie uvedené dve spoločnosti sú v rozpore so situáciou zostávajúcich štyroch spoločností vo vzorke, rovnako ako aj so situáciou vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené individuálne vyšetrovanie. O ani jednej z týchto piatich spoločností sa nezistilo, že vykonávajú dumpingové praktiky. Okrem toho, ich situácia je výrazne odlišná od situácie spoločnosti Bombay Dyeing a nespolupracujúcej spoločnosti, pretože tieto spoločnosti vyrábajú dotknutý výrobok výlučne na vývoz. Nedumpingový dovoz vo vzorke predstavoval okolo 30 % celkového vývozu s pôvodom v Indii.
(34) Navyše spolupracujúci vývozcovia nezahrnutí vo vzorke a neskúmaní individuálne vyrábali výlučne na vývoz (podľa odpovedí získaných na otázky pri vytváraní vzorky v rámci oznámenia o začatí vyšetrovania). Inými slovami, ich štruktúra spoločnosti zodpovedá štruktúram spoločností uvedených v úvodnej časti 33. Toto silno naznačuje, že ani ich vývoz nebol dumpingový.
(35) Z vyššie uvedeného vyplýva, že viac ako 90 % indického vývozu dotknutého výrobku do spoločenstva počas obdobia vyšetrovania nebolo predmetom dumpingových praktík.
2. MALÝ OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU V TOMTO PRÍPADE NEMÔŽE SPÔSOBIŤ POŠKODENIE
(36) Významný rozdiel medzi dumpingovými praktikami zistenými v pôvodnom vyšetrovaní a v súčasnom vyšetrovaní nabáda k otázke, či kauzálna spojitosť konštatovaná v pôvodnom prípade by sa ešte stále mohla považovať za prítomnú na základe týchto zistení.
(37) Po prvé, zistilo sa, že menej ako 8 % dovozu predmetného výrobku s pôvodom v Indii počas obdobia vyšetrovania bolo predmetom dumpingu. Tento dovoz predstavuje trhový podiel menší ako 1 % počas obdobia vyšetrovania, alebo trhový podiel menší ako 3 % celkového dovozu zo všetkých zdrojov. Inými slovami, objem dumpingového dovozu je zanedbateľný, ak sa zohľadnia zvyčajne uplatniteľné prahy v základnom nariadení a v Antidumpingovej dohode Svetovej obchodnej organizácie. Po druhé, vyšetrovanie zistilo, že na základe dôvodov uvedených v úvodných častiach 32 až 34, viac ako 90 % dovozu z Indie nebolo predmetom dumpingových praktík. Za týchto okolností je veľmi nepravdepodobné, že by mohlo dôjsť k akémukoľvek podstatnému poškodeniu vyplývajúcemu z dovozu počas obdobia vyšetrovania. Navyše, nie je primerané predpokladať, že by sa táto situácia zmenila, ak by sa opatrenia nezaviedli, pamätajúc na skutočnosť, že počas značnej časti obdobia vyšetrovania neboli v platnosti žiadne clá a že objem nedumpingového dovozu z Indie bol vždy významný.
(38) Preto na základe zistení tohto preskúmania nie je možné predpokladať, že príčinné spojenie medzi dumpingom a poškodením, zistené v pôvodnom prípade je prítomné v tomto vyšetrovaní, aj keď toto čiastočné dočasné preskúmanie výslovne nevylúčilo preskúmanie príčinnosti konštatovanej v pôvodnom prípade.
(39) Naviac, opatrenia, ktoré by vyplývali z výsledku tohto vyšetrovania (pozri úvodnú časť 30), by boli neúčinné, pretože by sa netýkali veľkej časti dovozu z Indie.
3. ZÁVER
(40) Vzhľadom na vyššie uvedené je potrebné ukončiť dočasné preskúmanie týkajúce sa dovozu bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii bez uvalenia antidumpingových ciel.
F. DÔSLEDKY PRESKÚMANIA UKONČENIA PLATNOSTI OPATRENÍ
(41) Vzhľadom na výsledky dočasného preskúmania, ktoré vedú k ukončeniu antidumpingových opatrení uvalených nariadením (ES) č. 2398/97, by sa mal ukončiť aj postup týkajúci sa preskúmania ukončenia platnosti opatrení.
G. UVEREJNENIE
(42) Zainteresované strany boli informované o skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa predpokladalo odporúčanie ukončiť súčasné čiastočné dočasné preskúmanie a preskúmanie ukončenia platnosti opatrení bez zavedenia opatrení a dostali príležitosť, aby predložili svoje pripomienky. Ich pripomienky boli zohľadnené a ak to bolo vhodné, boli zistenia na ich základe upravené,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Dočasné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 a preskúmanie ukončenia platnosti opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 týkajúceho sa dovozu bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii sa týmto ukončuje bez zavedenia opatrení.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2003