ROZHODNUTIE KOMISIE
z 8. februára 2006
Štátna pomoc C 22/2004 (ex N 648/2001) o znížení dane pre profesionálnych rybárov (Švédsko)
[oznámené pod číslom K(2006) 265]
(Len znenie vo švédskom jazyku je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2006/269/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na prvý pododsek jej článku 88 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (1), a najmä na jeho článok 14,
po výzve zúčastnených strán, aby predložili svoje pripomienky, v súlade s prvým pododsekom článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES,
keďže:
(1)
Švédske orgány 4. septembra 2001 informovali Komisiu o návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o dani z príjmu (1999:1229). Komisia požiadala o ďalšie informácie o tomto zákone prostredníctvom listov z 10. decembra 2001, 25. apríla 2002, 23. júla 2002, 4. októbra 2002, 11. marca 2003, 24. júla 2003 a 3. februára 2004, na ktoré švédske orgány odpovedali listami z 26. februára 2002, 7. júna 2002, 29. júla 2002, 19. decembra 2002, 19. mája 2003, 19. decembra 2003 a 8. marca 2004.
(2)
Komisia informovala Švédsko listom zo 16. júna 2004 o rozhodnutí začať v súvislosti s týmto návrhom zákona formálne zisťovanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.
(3)
Rozhodnutie Komisie začať formálne zisťovanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie20. októbra 2004 (2). Komisia vyzvala všetky zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto prípadu. Švédske orgány odpovedali listom z 9. novembra 2004. Žiadne ďalšie pripomienky neboli zaslané.
(4)
Cieľom oznámeného návrhu na zmenu a doplnenie zákona o dani z príjmu (1999:1229) je nahradiť všetkým rybárom s licenciou náklady, ktoré im vznikajú pri rybolove. Upravuje sa ním existujúci systém daňových výhod.
(5)
V roku 2002 švédska Národná daňová rada zaviedla nový všeobecný pokyn o znížení dane pre profesionálnych rybárov, ktorý je stále platný a ktorý v zásade uplatňuje na sektor rybného hospodárstva všeobecný daňový systém uplatňovaný aj na všetky ostatné sektory. Daňové výhody pre rybárov existujúce od toho roku sa preto nepovažujú za štátnu pomoc.
(6)
Podľa pokynu z roku 2002 musí rybár, aby mal nárok na zníženie dane, počas svojej plavby za rybolovom nocovať mimo domova, keďže nocovanie mimo domova je všeobecnou podmienkou podľa všeobecného daňového systému. Ďalej môžu mať rybári podľa tohto pokynu rovnaké štandardné zníženie dane za zvýšené životné náklady ako iné samostatne zárobkovo činné osoby, a to v rovnakej výške. Švédske orgány pripomínajú, že 99 % profesionálnych rybárov vo Švédsku sú samostatne zárobkovo činné osoby, a teda predstavujú „podniky s jednou osobou“.
(7)
Podľa súčasných pravidiel platia v súvislosti s nákladmi za ubytovanie rovnaké pravidlá pre rybárov aj pre samostatne zárobkovo činné osoby. Bežne sa poskytuje štandardné zníženie dane za každé nocovanie mimo domova. Znamená to, že rybári alebo iné osoby, ktoré hoci nepredložia konkrétny dôkaz o skutočných vzniknutých výdavkoch, majú nárok na štandardné zníženie dane vo výške 95 SEK za deň.
(8)
Samostatne zárobkovo činné osoby z iných sektorov musia predložiť uspokojivé vysvetlenie svojich zvýšených nákladov vrátane informácií o dátumoch, účele a mieste určenia svojej obchodnej cesty a o čase cesty z domu a späť.
(9)
Podobná požiadavka na predloženie takéhoto vysvetlenia pre rybárov neexistuje, ale zníženie dane sa môže zrealizovať len vtedy, ak plavba za rybolovom zahŕňa nocovanie mimo domova. Na to, aby daňové orgány boli schopné vypočítať výšku štandardného zníženia dane, na ktoré majú rybári nárok, musia rybári poskytnúť informácie o dátumoch plavieb za rybolovom a o ich čase trvania. Švédske orgány zvolili toto kritérium preto, aby nekomplikovali daňový systém a jeho uplatňovanie, keďže plavby za rybolovom už svojím charakterom predstavujú podnikanie rybára.
(10)
Ak sa predpokladá, že zvýšené životné náklady sú vyššie ako paušálna suma vo výške 95 SEK na deň, rybári a samostatne zárobkovo činné osoby môžu zvoliť možnosť predloženia dôkazu o tom, že ich zvýšené životné náklady presahujú hodnotu štandardného zníženia dane tak, že vypracujú výkaz o všetkých pracovných pobytoch/služobných cestách v príslušnom daňovom roku. Ak sa zvolí táto možnosť, uplatňuje sa na celý rok, takže nie je možné v rámci toho istého daňového roka uplatňovať paušálnu sumu na niektoré cesty a na iné uplatňovať skutočné výdavky.
(11)
Nová schéma oznámená Komisii už neobsahuje podmienku nocovania mimo domova na to, aby sa mohlo uplatniť zníženie dane za zvýšené životné náklady. Táto schéma, ktorá sa má uplatňovať len na rybárov, tak z daňového pohľadu zrovnoprávňuje rybárov, ktorí nenocujú mimo domova, a rybárov, ktorí nocujú mimo domova.
(12)
Cieľom oznámenej schémy je vytvoriť neutrálne podmienky hospodárskej súťaže medzi švédskymi, dánskymi a nórskymi rybármi a kompenzovať rozdiely medzi tými rybármi, ktorí majú nárok na zníženie dane, a tými, ktorí ho nemajú.
(13)
Okrem toho sa zníži administratívne zaťaženie rybárov, ako aj daňových orgánov, keďže zníženie dane o určitú percentuálnu hodnotu na základe príjmu sa považuje za jednoduchšie na spravovanie a overenie ako zníženie dane na základe počtu dní strávených rybolovom.
(14)
Účinok novej schémy spočíva v tom, že aj rybári loviaci v pobrežných a jazerných vodách budú môcť využívať systém zníženia dane, čo nemôžu v súčasnosti. Nová schéma teda zvýhodňuje týchto rybárov bez akejkoľvek podmienky, aby rybári nocovali mimo domova (a aby im tým vznikali výdavky), keďže jedinou podmienkou platby je to, že rybári musia mať licenciu na profesionálny rybolov.
(15)
Tak, ako v prípade súčasnej schémy uplatniteľnej na všetky sektory, by rybári, ktorí využiiú oznámenú schému, nemali mať možnosť využiť iné zníženie dane za zvýšené životné náklady.
(16)
Zníženie daňového zaťaženia každého rybára sa mení z 95 SEK za každý deň uplatňované v súčasnej schéme. Vypočíta sa na základe percentuálneho podielu z príjmu a nesmie prekročiť 40 000 SEK (4 444 EUR) ročne. Okrem toho odpočítaná suma nesmie prekročiť 20 % ročného príjmu. Znamená to napríklad, že odpočítaná suma bude predstavovať 20 000 SEK (2 222 EUR) pre ročný príjem vo výške 100 000 SEK (11 111 EUR) a že maximálna odpočítaná suma sa dosiahne pri ročnom príjme vo výške 200 000 SEK (22 222 EUR) alebo viac.
(17)
Listom zo 4. októbra 2002 Komisia požiadala švédske orgány, aby jej poskytli odhad toho, koľko z 2 000 profesionálnych rybárov, ktorí budú mať nárok na výhody vyplývajúce z ustanovení zákona, bude schopných dosiahnuť maximálnu odpočítateľnú sumu vo výške 40 000 SEK, t. j. rybárov, ktorí majú ročný príjem minimálne 200 000 SEK.
(18)
Listom z 19. decembra 2002 švédske orgány odpovedali, že nemajú k dispozícii štatistiku príjmov profesionálnych rybárov odvodenú len z rybárskej činnosti, takže nie je možné poskytnúť odpoveď na túto konkrétnu otázku.
(19)
Podľa údajov poskytnutých v oznámeniach, ak by sa uplatňovala oznamovaná schéma, výsledkom by bola strata pre švédsku štátnu pokladnicu vo výške 34 400 000 SEK (3 822 222 EUR) ročne, čo predstavuje ušlý príjem 18 200 000 SEK (2 022 222 EUR) z vnútroštátnych sociálnych príspevkov a zníženie príjmu z regionálnych daní v jednotlivých regiónoch o 16 200 000 SEK (1 800 000 EUR).
(20)
Vo Švédsku je približne 3 000 profesionálnych rybárov s licenciou, z nich približne 2 000 v súčasnosti vykonáva rybársku činnosť. V čase začatia formálneho zisťovania švédske orgány nemali k dispozícii údaje o tom, koľko z 2 000 v súčasnosti pôsobiacich rybárov s licenciami podnikalo plavby za rybolovom, pri ktorých bolo potrebné, aby nocovali mimo domova. Nebolo preto možné odhadnúť, koľko rybárov mohlo využívať výhody existujúcich daňových úľav pre rybárov.
(21)
Komisia sa domnievala, že existujúci systém zníženia dane sa uplatňoval rovnako na všetky sektory hospodárstva, takže pre sektor rybného hospodárstva nepredstavoval selektívnu výhodu, ale všeobecné opatrenie. Komisia predpokladala, že umožnením zníženia dane bez požiadavky nočnej neprítomnosti rybára doma by systém poskytol sektoru rybného hospodárstva selektívnu výhodu nedostupnú pre iné sektory. Zdá sa, že táto výhoda sa mala poskytnúť bez akejkoľvek povinnosti zo strany príjemcu. Preto sa zdalo, že tieto opatrenia sú určené na zlepšenie situácie podnikov, na zvýšenie ich obchodnej likvidity a na zvýšenie príjmov príjemcov, a preto boli ako prevádzková pomoc nezlučiteľné so spoločným trhom.
(22)
Podľa švédskych orgánov sa toto opatrenie navrhlo za účelom kompenzovania rozdielov medzi rybármi, ktorí môžu využívať súčasný systém zníženia dane (t. j. ktorí nocujú mimo domova), a tými, ktorí ju využívať nemôžu (rybári loviaci v pobrežných/jazerných vodách), a za účelom harmonizácie platného daňového režimu so susednými štátmi.
(23)
Švédske orgány odhadujú, že z 2 000 v súčasnosti pôsobiacich rybárov s licenciami ich 1 500 podniká plavby za rybolovom, ktoré vyžadujú nocovanie mimo domova, takže navrhovaná schéma bude výhodná pre 500 rybárov, ktorí si teraz neuplatňujú nárok na zníženie dane.
(24)
Na základe súčasného systému môžu rybári odpočítať z dane pevnú sumu za stravu, drobné výdavky a ubytovanie. Ako sa už uviedlo, švédske orgány tvrdia, že mnohí profesionálni rybári vo Švédsku podnikajú dlhé plavby za rybolovom, čo pre daňové orgány v rámci súčasného systému zníženia dane znamená veľký počet prípadov týkajúcich sa nároku na zníženie dane za zvýšené životné náklady v súvislosti s plavbami za rybolovom.
(25)
Švédske orgány tvrdia, že schéma by sa mala povoliť, keďže zrovnoprávňuje daňové postavenie profesionálnych rybárov, ktorí na plavbách za rybolovom nocujú mimo domova, a tých, ktorí nocujú doma, keďže majú podobné náklady, a preto je vhodné zaobchádzať s obidvomi skupinami v daňových otázkach rovnako.
(26)
Švédske orgány ďalej argumentujú tým, že osobitný charakter požiadaviek profesionálnych rybárov odôvodňuje osobitné daňové zvýhodnenie, a keďže rybári väčšinou pôsobia vo forme malých podnikov, zjednodušenie zníženia dane uľahčí administratívu tak daňovým orgánom, ako aj samotným rybárom. Švédske orgány preto tvrdia, že navrhovaný predpis je potrebný na zvýšenie efektívnosti švédskeho daňového systému a je odôvodnený charakterom a všeobecnou osnovou švédskeho daňového systému.
(27)
A nakoniec švédske orgány v súvislosti s rozpočtom tvrdia, že výpočet straty pre švédsku štátnu pokladnicu je nesprávny a že účinky by sa mali považovať len za okrajové. Uvádzajú, že výsledkom existujúcej schémy je schodok vo výške 41 100 000 SEK (4 566 667 EUR) a že keby všetci profesionálni rybári využili výhody novej oznámenej schémy, daňový schodok by predstavoval len 34 300 000 SEK (3 811 111 EUR). Okrem toho, keďže schéma by znevýhodňovala niektorých rybárov, ktorí v súčasnosti využívajú terajšie pravidlá, sa predpokladá, že približne 500 rybárov by nevyužívalo novú schému a naďalej by uplatňovalo existujúce pravidlá.
(28)
Na tomto základe švédske orgány vypočítali, že účinok na štátne financie za rok 2005 by predstavoval 49 700 000 SEK (5 522 222 EUR), čo zodpovedá zníženiam v rámci existujúcej schémy vo výške 41 100 000 SEK (4 566 667 EUR) a zníženiam v rámci navrhovanej schémy vo výške 8 600 000 SEK (955 556 EUR).
A. Existencia štátnej pomoci
(29)
Ak sa má určité opatrenie považovať za štátnu pomoc, musí v prvom rade poskytovať príjemcom výhodu, ktorá ich oslobodzuje od poplatkov, ktoré sa bežne hradia z ich rozpočtov. Výhoda sa môže poskytnúť vo forme zníženia daňového zaťaženia realizovaného rozličnými spôsobmi, vrátane zníženia daňového základu, čo je prípad tejto oznámenej schémy.
(30)
Po druhé, výhodu musí poskytovať štát alebo sa poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov. Strata daňových príjmov zodpovedá spotrebe štátnych zdrojov vo forme rozpočtových výdavkov.
(31)
Po tretie, príslušné opatrenie musí ovplyvňovať obchodovanie medzi členskými štátmi a zasahovať alebo hroziť zásahom do hospodárskej súťaže. Zvýhodnením určitého sektora pomoc v akejkoľvek forme zasahuje alebo hrozí zásahom do hospodárskej súťaže. Obchodovanie medzi členskými štátmi je ovplyvnené vtedy, keď sa príslušný sektor zaoberá hospodárskou činnosťou zahŕňajúcou obchodovanie medzi týmito štátmi, čo je prípad sektora rybného hospodárstva.
(32)
Skutočnosť, že opatrením sa poplatky v príslušnom sektore viac zosúlaďujú s poplatkami jeho konkurentov v iných členských štátoch, nemení skutočnosť, že ide o pomoc (3).
(33)
A nakoniec, opatrenie musí byť konkrétne alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitého tovaru. Selektívny charakter opatrenia však môže byť odôvodnený charakterom alebo všeobecnou osnovou systému. Úlohou členského štátu je poskytnúť takéto odôvodnenie.
(34)
V prvom rade treba vysvetliť, že sa existujúci systém zníženia dane uplatňuje rovnako na všetky sektory hospodárstva. Nejde preto o selektívnu výhodu pre sektor rybného hospodárstva, a teda ani o štátnu pomoc, ale je to všeobecné opatrenie.
(35)
Tým, že sa umožní zníženie dane bez splnenia požiadavky na neprítomnosť rybára doma počas noci, by oznámená schéma poskytla sektoru rybného hospodárstva selektívnu výhodu, ktorá nie je dostupná pre ostatné sektory, a preto táto schéma predstavuje štátnu pomoc.
B. Zlučiteľnosť so spoločným trhom
(36)
Keďže oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či je táto pomoc zlučiteľná so spoločným trhom na základe výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a ods. 3.
(37)
V tomto prípade sa nemôže uplatniť žiadna z výnimiek podľa článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES, keďže reforma daňového systému nepatrí medzi ciele uvedené v jeho ustanoveniach.
(38)
Podobne sa neuplatňujú ani výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. a), b) alebo d) Zmluvy o ES, pretože pomoc nie je určená oblastiam s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s vysokou nezamestnanosťou. Jej cieľom nie je podporovať uskutočnenie významného projektu spoločného európskeho záujmu, ani napraviť vážnu poruchu v hospodárstve Švédska, a nie je určená ani na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva.
(39)
Ďalej je potrebné preskúmať opatrenie na základe usmernenia na preskúmanie štátnej pomoci rybnému hospodárstvu a poľnohospodárstvu (4). Podľa bodu 1 ods. 2 tohto usmernenia je štátna pomoc, ktorá sa poskytuje bez zavedenia akejkoľvek povinnosti zo strany príjemcu a je určená na zlepšenie situácie podnikov a na zvýšenie ich obchodnej likvidity, a ktorá má vplyv na zvýšenie príjemcových príjmov, ako prevádzková pomoc nezlučiteľná so spoločným trhom.
(40)
Súdny dvor stanovil, že na účely určenia zlučiteľnosti so spoločným trhom je Komisia viazaná usmerneniami a oznámeniami, ktoré vydala v oblasti dohľadu nad štátnou pomocou, pokiaľ sa neodlišujú od ustanovení Zmluvy o ES a sú akceptované členskými štátmi (5). Po druhé, podľa článku 253 Zmluvy o ES Komisia musí uvádzať dôvody svojich rozhodnutí vrátane rozhodnutí zamietajúcich vyhlásenie pomoci za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 92 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES (6). Keďže Švédsko predložilo ďalšie argumenty, Komisia ich v rámci hodnotenia zlučiteľnosti schémy preskúma v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z článku 10 Zmluvy o ES.
(41)
Podľa švédskych orgánov bola schéma navrhnutá na kompenzovanie rozdielov medzi tými rybármi, ktorí môžu využívať súčasné zníženie dane (t. j. ktorí nocujú mimo domova), a tými, ktorí ho využívať nemôžu (rybári loviaci v pobrežných/jazerných vodách). Podľa tejto schémy sa z daňového pohľadu dostanú rybári, ktorí nocujú mimo domova, a rybári, ktorí nocujú doma, na rovnaký základ. V ostatných sektoroch zostávajú pravidlá týkajúce sa zníženia dane za zvýšené životné náklady nezmenené.
(42)
Švédske orgány sa domnievajú, že rybári, ktorí nenocujú na svojich plavbách mimo domova, nemajú vo všeobecnosti nižšie náklady ako tí profesionálni rybári, ktorí podnikajú dlhšie plavby za rybolovom vyžadujúce nočný pobyt mimo domova. Švédske orgány sa preto domnievajú, že je rozumné zaobchádzať pri zdaňovaní s týmito dvomi skupinami rybárov rovnako.
(43)
Napriek tomu, že toto je jeden z hlavých argumentov v prospech oznámenej schémy, švédske orgány boli schopné predložiť len hrubý odhad toho, koľko rybárov z 2 000 rybárov pôsobiacich s licenciami podniká plavby za rybolovom, ktoré vyžadujú nocovanie mimo domova. Ešte dôležitejšie je to, že nie sú schopní poskytnúť žiadne údaje o tom, aký druh nákladov by umožňoval porovnanie medzi nákladmi obidvoch skupín rybárov.
(44)
Bez údajov, ktoré by dokazovali, že obidvom skupinám profesionálnych rybárov skutočne vznikajú rovnaké náklady nezávisle od toho, či ich plavby za rybolovom vyžadujú nocovanie mimo domova alebo nie, sa musí navrhovaný systém považovať za nepriaznivo vplývajúci na obchodné podmienky v rámci švédskeho sektora rybného hospodárstva, a preto je nezlučiteľný s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.
(45)
Argument, že nový systém by vytvoril neutrálne prostredie hospodárskej súťaže pre švédskych rybárov vo vzťahu k dánskym a nórskym rybárom, nie je v tejto súvislosti relevantný, keďže samotná schéma nepriaznivo ovplyvňuje obchodné podmienky v rámci švédskeho sektora rybného hospodárstva.
(46)
Argument švédskych orgánov, že mnohí profesionálni rybári vo Švédsku podnikajú dlhé plavby za rybolovom čiastočne aj preto, lebo Švédsko je geograficky dlhou krajinou s dlhým pobrežím Severného mora a najmä Baltského mora, sa nedá považovať vo vzťahu k systému zníženia dane za podporu argumentu, že systém vyrovnáva rozdiely medzi rybármi loviacimi v mori a rybármi loviacimi v jazerách. Na druhej strane tento aspekt dokazuje, že medzi týmito dvomi skupinami rybárov existujú výrazné rozdiely v činnostiach súvisiacich s rybným hospodárstvom, ktoré by mohli odôvodňovať rozdielne zaobchádzanie v rámci daňového režimu.
(47)
Na záver švédske orgány uvádzajú, že navrhovaný systém zníženia dane zabezpečí lepšie využívanie administratívnych zdrojov, keďže už nebude potrebné určovať odpočítavané sumy na základe výpočtu celkového počtu dní strávených rybolovom, ale použije sa len ročná paušálna suma vypočítaná z ročného príjmu získaného rybolovom.
(48)
Dalo by sa skutočne očakávať, že systém používajúci paušálnu sumu za daný rok umožní lepšie využívanie administratívnych zdrojov, ako systém používajúci paušálne sumy vypočítané na deň. Pre profesionálnych rybárov neexistujú však žiadne osobitné pravidlá týkajúce sa účtovníctva a vedenia účtov a švédske orgány neboli schopné predložiť štatistické údaje o príjmoch profesionálnych rybárov nadobudnutých len rybolovom. Vzhľadom na skutočnosť, že väčšina rybárov má príjmy z viac ako jednej profesionálnej činnosti, dá sa predpokladať, že bude ťažké stanoviť paušálnu sumu na rok na základe ročných príjmov nadobudnutých rybolovom. Keďže počet dní rybolovu sa zaznamenáva v súlade s ustanoveniami spoločnej politiky rybného hospodárstva, a teda je ľahko dostupný, Komisia nevidí výhodu zmeny systému na výpočet založený na ročnom príjme.
(49)
Okrem toho v liste z 9. novembra 2004 švédske orgány uznali, že pre približne 1 500 rybárov zostane pravdepodobne výhodnejším uplatňovanie znížených súm podľa skutočných výdavkov, ako je to uvedené v odôvodnení 10. Takže novú schému by využívalo len 500 rybárov, ktorí nemajú nárok na zníženie dane podľa súčasnej schémy. Hoci by navrhovaný systém mohol byť efektívnejší, znamenal by zvýšenie celkového administratívneho zaťaženia v porovnaní so súčasnou situáciou, keď sa takéto znížené dane neuplatňujú na týchto rybárov.
(50)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že schéma predstavuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s článkom 87 Zmluvy o ES.
(51)
Na základe hodnotenia uvedeného v kapitole IV sa Komisia domnieva, že táto schéma pomoci je nezlučiteľná so spoločným trhom, keďže profesionálnym rybárom umožňuje určité zníženie daní za zvýšené životné náklady nezávisle od toho, či ich činnosť súvisiaca s rybolovom vyžaduje alebo nevyžaduje nocovanie mimo domova.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o dani z príjmu (1999:1229) „Znížené dane pre profesionálnych rybárov“, ktorý predložilo Švédsko, je nezlučiteľný so spoločným trhom.
Švédsko nesmie implementovať schému pomoci uvedenú v prvom odseku.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu.
V Bruseli 8. februára 2006