SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2006/21/ES
z 15. marca 2006
o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/35/ES
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3), vo svetle spoločného textu schváleného Zmierovacím výborom 8. decembra 2005,
keďže:
(1)
Oznámenie Komisie s názvom „Bezpečné prevádzkovanie banských činností: vyhodnotenie nedávnych banských havárií“ stanovuje ako jednu z prioritných činností iniciatívu na reguláciu nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu. Táto činnosť je vytvorená na doplnenie iniciatív podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/105/ES zo 16. decembra 2003, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/82/ES o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok (4), ako aj na vypracovanie dokumentu o najlepšej dostupnej technike pre nakladanie s odpadovou horninou a hlušinou z banských činností podľa smernice Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (5).
(2)
Vo svojom uznesení (6) z 5. júla 2001 o uvedenom oznámení Európsky parlament dôrazne podporil potrebu smernice o odpade z ťažobného priemyslu.
(3)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje Šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (7), stanovuje pre stále vznikajúce odpady cieľ, že by sa mala znížiť úroveň ich nebezpečnosti a mali by predstavovať čo najmenšie riziko, že by sa malo uprednostňovať zhodnocovanie a najmä recyklácia, že množstvo odpadov určených na zneškodňovanie by sa malo minimalizovať a malo by byť zaistené ich bezpečné zneškodňovanie a že odpad určený na zneškodňovanie by sa mal upravovať podľa možnosti čo najbližšie pri mieste jeho vzniku tak, aby to neviedlo k znižovaniu efektívnosti úpravy odpadu. Rozhodnutie č. 1600/2002/ES tiež predpisuje ako prioritnú činnosť vo vzťahu k haváriám a živelným pohromám vytvorenie opatrení na prevenciu nebezpečenstiev závažných havárií so zvláštnym zreteľom na tie, ktoré súvisia s banskou činnosťou, a vytvorenie opatrení pre banský odpad. Rozhodnutie č. 1600/2002/ES taktiež stanovuje ako prioritnú činnosť podporu trvalo udržateľného manažmentu ťažobného priemyslu s cieľom znížiť jeho dosah na životné prostredie.
(4)
V súlade s cieľmi politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia je potrebné stanoviť minimálne požiadavky s cieľom predchádzať alebo znižovať v najväčšej možnej miere akékoľvek nepriaznivé účinky na životné prostredie alebo zdravie ľudí, ktoré vznikajú v dôsledku nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, akým je napríklad hlušina (t. j. odpadové tuhé látky alebo kaly, ktoré zostávajú po úprave nerastov rôznymi postupmi), odpadová hornina a skrývka (t. j. materiál, ktorý sa premiestňuje počas ťažobnej činnosti pri sprístupňovaní rudnej alebo nerudnej suroviny, vrátane prípravnej etapy na ťažbu) a ornica (t. j. vrchná vrstva pôdy), pokiaľ predstavujú odpad, ako je definovaný v smernici Rady 75/442/EHS z 15. júla 1975 o odpadoch (8).
(5)
V súlade s odsekom 24 Johannesburského plánu implementácie prijatého v rámci Organizácie Spojených národov na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002 je potrebné chrániť prírodné zdroje ako základňu hospodárskeho a sociálneho rozvoja a zvrátiť súčasný trend v degradácii prírodných zdrojov prostredníctvom nakladania so základňou prírodných zdrojov trvalo udržateľným a integrovaným spôsobom.
(6)
Preto by sa mala táto smernica vzťahovať na nakladanie s odpadom z pozemného ťažobného priemyslu, to znamená s odpadom, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe (vrátane prípravnej etapy), úprave a skladovaní nerastných surovín a pri prevádzke v lomoch. Takéto nakladanie by však malo odrážať zásady a priority určené v smernici 75/442/EHS, ktorá sa v súlade so svojím článkom 2 ods. 1 písm. b) bodom ii) naďalej uplatňuje na všetky aspekty nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica.
(7)
S cieľom predísť duplicite a neprimeraným administratívnym požiadavkám by sa mal rozsah pôsobnosti tejto smernice obmedziť na tie konkrétne činnosti, ktoré sa považujú za prioritné pre plnenie jej cieľov.
(8)
Ustanovenia tejto smernice by sa preto nemali vzťahovať na tie druhy odpadov, ktoré, hoci sú vytvorené v priebehu ťažby alebo úpravy nerastov, nie sú priamo spojené s procesom ťažby alebo úpravy, napr. potravinový odpad, odpadový olej, staré vozidlá, opotrebované batérie a akumulátory. Nakladanie s takýmto odpadom by malo podliehať ustanoveniam smernice 75/442/EHS alebo smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (9) alebo akýmkoľvek iným relevantným právnym predpisom Spoločenstva, ako je to v prípade odpadu, ktorý vzniká na mieste prieskumu, ťažby alebo úpravy a dopravuje sa na miesto, ktoré nie je zariadením na nakladanie s odpadmi podľa tejto smernice.
(9)
Táto smernica by sa nemala uplatňovať ani na odpad pochádzajúci z prieskumu, ťažby a úpravy nerastných surovín na mori, alebo na vtláčanie vody a spätné vtláčanie čerpanej podzemnej vody, kým na inertný odpad, odpad z prieskumu, ktorý nie je nebezpečný, neznečistenú zeminu a na odpad pochádzajúci z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny by sa mal vzťahovať len obmedzený súbor požiadaviek z dôvodu ich nižších environmentálnych rizík. Členské štáty môžu znížiť alebo neuplatňovať určité požiadavky na neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný. Tieto výnimky by sa však nemali vzťahovať na zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A.
(10)
Okrem toho, hoci sa táto smernica vzťahuje na nakladanie s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorý môže byť rádioaktívny, nemala by sa vzťahovať na špecifické situácie, ktoré sa týkajú len rádioaktivity a ktoré podliehajú Zmluve o Európskom spoločenstve pre atómovú energiu (Euratom).
(11)
S cieľom dodržať vernosť zásadám a prioritám určeným v smernici 75/442/EHS, a najmä v jej článkoch 3 a 4 by členské štáty mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia v ťažobnom priemysle prijali všetky potrebné opatrenia na zabránenie alebo na čo najväčšie možné zníženie skutočných alebo možných negatívnych účinkov na životné prostredie alebo zdravie ľudí, ktoré sú výsledkom nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu.
(12)
Tieto opatrenia by mali byť založené, okrem iného, na koncepcii najlepších dostupných techník, ako sú vymedzené v smernici 96/61/ES a pri uplatňovaní takýchto techník členské štáty majú určiť, ako môžu zohľadniť technické vlastnosti zariadenia na nakladanie s odpadmi, jeho geografické umiestnenie a prípadne miestne environmentálne podmienky.
(13)
Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia v ťažobnom priemysle vypracovali príslušné programy odpadového hospodárstva na zamedzenie alebo minimalizáciu, úpravu, zhodnocovanie a zneškodňovanie ťažobného odpadu. Tieto programy by mali byť zostavené tak, aby sa zabezpečilo vhodné plánovanie možností nakladania s odpadmi s cieľom minimalizovať vznik odpadu a jeho škodlivosť a podporovať zhodnocovanie odpadu. Odpad z ťažobného priemyslu by mal byť okrem toho klasifikovaný podľa jeho zloženia, aby sa v čo najväčšej možnej miere zabezpečilo, že takýto odpad reaguje iba predvídateľnými spôsobmi.
(14)
S cieľom minimalizovať riziká havárií a zaručiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zdravia ľudí by členské štáty mali zabezpečiť, aby každý prevádzkovateľ zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A prijal a uplatňoval pre odpad politiku prevencie závažných havárií. V zmysle preventívnych opatrení by to malo zahŕňať vytvorenie systému riadenia bezpečnosti, havarijných plánov, ktoré sa majú použiť v prípade havárií a rozširovanie bezpečnostných informácií osobám, ktoré môžu byť závažnou haváriou zasiahnuté. V prípade havárie by sa od prevádzkovateľov malo žiadať, aby príslušným orgánom poskytli všetky dôležité informácie potrebné na zmiernenie skutočnej alebo možnej environmentálnej škody. Tieto konkrétne požiadavky by sa nemali vzťahovať na tie zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu, ktoré patria do pôsobnosti smernice 96/82/ES.
(15)
Zariadenie na nakladanie s odpadmi by sa nemalo zaradiť do kategórie A len na základe rizík, ktoré predstavuje pre bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov v ťažobnom priemysle, na ktoré sa vzťahujú iné právne predpisy Spoločenstva, najmä smernice 92/61/EHS (10) a 92/104/EHS (11).
(16)
Kvôli špeciálnej povahe nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu je potrebné zaviesť osobitné postupy pre žiadosti a povolenia pre zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu. Členské štáty by okrem toho mali prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že príslušné orgány pravidelne prehodnocujú podmienky uvedené v povolení a v prípade potreby ich aktualizujú.
(17)
Od členských štátov by sa malo vyžadovať, aby v súlade s Dohovorom EHK OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia z 25. júna 1998 (Aarhuský dohovor) bola verejnosť informovaná o žiadosti o povolenie na nakladanie s odpadom a aby pred udelením povolenia na nakladanie s odpadom bolo toto povolenie s dotknutou verejnosťou prerokované.
(18)
Je potrebné jasne vymedziť požiadavky, ktoré by mali spĺňať zariadenia na nakladanie s odpadmi poskytujúce služby ťažobnému priemyslu, pokiaľ ide o ich umiestnenie, riadenie, kontrolu, uzatvorenie, a preventívne a ochranné opatrenia, ktoré sa majú prijať, aby sa zabránilo akémukoľvek ohrozeniu životného prostredia z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska, a konkrétne opatrenia proti znečisťovaniu podzemných vôd prenikaním výluhu do pôdy.
(19)
Je potrebné jasne vymedziť zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A, ktoré sa používajú na nakladanie s odpadom z ťažobného priemyslu, pri zohľadnení pravdepodobných účinkov akéhokoľvek znečistenia pochádzajúceho z prevádzkovania takéhoto zariadenia alebo z havárie, pri ktorej odpad unikne z takéhoto zariadenia.
(20)
Odpad umiestnený späť do vyťažených priestorov na účely jeho zhodnocovania alebo použitý na stavebné účely súvisiace s procesom ťažby nerastov, ako sú budovy alebo zabezpečenie v priestoroch alebo prostriedky prístupu pre stroje, nákladové rampy, hrádze, bezpečnostné barikády alebo bermy, majú tiež podliehať určitým požiadavkám, aby sa chránila povrchová a podzemná voda, zabezpečovala stabilita takéhoto odpadu a zabezpečilo sa riadne monitorovanie po ukončení takýchto činností. Vzhľadom na uvedené by takýto odpad nemal podliehať požiadavkám tejto smernice, ktorá sa týka výlučne „zariadení na nakladanie s odpadmi“, okrem požiadaviek uvedených v osobitnom ustanovení o vyťažených priestoroch.
(21)
Na účely zabezpečenia riadnej výstavby a zabezpečenia zariadení, ktoré slúžia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu, členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia, aby zabezpečili, že projekt, umiestnenie a riadenie takýchto zariadení vykonávajú odborne spôsobilé osoby. Je potrebné zabezpečiť, aby odborná príprava a vzdelanie získané prevádzkovateľmi a zamestnancami poskytovali potrebnú kvalifikáciu. Okrem toho by sa príslušné orgány mali presvedčiť, že prevádzkovatelia zabezpečujú vhodné opatrenia týkajúce sa výstavby a zabezpečenia nového zariadenia na nakladanie s odpadmi alebo rozšírenia či zmeny existujúceho zariadenia na nakladanie s odpadmi, vrátane fázy po uzavretí.
(22)
Je potrebné stanoviť monitorovacie postupy počas prevádzkovania a následného uzavretia zariadení na nakladanie s odpadmi. Obdobie monitorovania a kontroly zariadení na nakladanie s odpadmi kategórie A po ich uzavretí by sa malo stanoviť primerane k riziku, ktoré predstavuje jednotlivé zariadenie na nakladanie s odpadmi podobným spôsobom, ako to požaduje smernica 1999/31/ES.
(23)
Je potrebné vymedziť kedy a ako by sa malo zariadenie slúžiace na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu uzatvoriť a stanoviť povinnosti a zodpovednosť prevádzkovateľa počas obdobia po uzavretí.
(24)
Členské štáty by mali od prevádzkovateľov v ťažobnom priemysle vyžadovať, aby uplatňovali kontroly monitorovania a nakladania s odpadom s cieľom predísť znečisťovaniu vody a pôdy a identifikovať akékoľvek nepriaznivé účinky, ktoré ich zariadenia na nakladanie s odpadmi môžu mať na životné prostredie alebo na zdravie ľudí. Okrem toho by na účely minimalizácie znečisťovania vody malo byť každé vypúšťanie odpadu do vodného recipienta v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (12). Okrem toho by sa koncentrácie kyanidu a zlúčenín kyanidu v odkaliskách pochádzajúce z určitých odvetví ťažobného priemyslu mali s ohľadom na ich škodlivé a jedovaté účinky znížiť na najnižšie možné úrovne použitím najlepších dostupných techník. Maximálne prahy koncentrácie by sa mali stanoviť podľa toho a v každom prípade v súlade s osobitnými požiadavkami tejto smernice, aby sa predišlo takýmto účinkom.
(25)
Od prevádzkovateľa zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu by sa malo vyžadovať, aby zložil finančnú zábezpeku alebo jej ekvivalent v súlade s postupmi, o ktorých rozhodnú členské štáty, aby sa zabezpečilo, že všetky povinnosti vyplývajúce z povolenia budú splnené, vrátane tých, ktoré sa týkajú uzavretia a obdobia po uzavretí prevádzky zariadenia na nakladanie s odpadmi. Finančná zábezpeka by mala byť dostatočná na pokrytie nákladov na rekultiváciu územia ovplyvneného zariadeniami na nakladanie s odpadmi, čo zahŕňa aj samotné zariadenie na nakladanie s odpadmi, ako je to uvedené v programe odpadového hospodárstva pripravenom podľa článku 5 a požadovanom na udelenie povolenia podľa článku 7, vhodne kvalifikovanou a nezávislou treťou stranou. Tiež je potrebné, aby sa táto zábezpeka poskytla pred začatím prevádzky v zariadení na nakladanie s odpadmi a aby sa pravidelne prispôsobovala. Okrem toho v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (13) je dôležité vyjasniť, že prevádzkovateľ zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu podlieha príslušnej zodpovednosti, pokiaľ ide o environmentálnu škodu spôsobenú jeho činnosťami alebo bezprostrednú hrozbu takejto škody.
(26)
V prípade prevádzkovania zariadení na nakladanie s odpadmi slúžiacich ťažobnému priemyslu, ktoré pravdepodobne majú významné nepriaznivé cezhraničné účinky na životné prostredie a na zdravie ľudí na území iného členského štátu, by mal existovať spoločný postup na uskutočnenie porád medzi susednými krajinami. Toto by sa malo vykonať na účely zabezpečenia primeranej výmeny informácií medzi orgánmi a riadneho informovania verejnosti o akýchkoľvek zariadeniach na nakladanie s odpadmi, ktoré by mohli mať negatívne účinky na životné prostredie tohto iného členského štátu.
(27)
Je potrebné, aby členské štáty zabezpečili, že príslušné orgány organizujú účinný systém inšpekcií alebo rovnocenných kontrolných opatrení pre zariadenia na nakladanie s odpadmi slúžiace ťažobnému priemyslu. Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti prevádzkovateľa vyplývajúce z povolenia, pred začatím ukladania odpadu by sa mala vykonať kontrola plnenia podmienok povolenia. Členské štáty by okrem toho mali zabezpečiť, že prevádzkovatelia a ich nástupcovia vedú dokumentáciu o zariadeniach na nakladanie s odpadmi a že prevádzkovatelia odovzdajú svojim nástupcom informácie o stave zariadenia na nakladanie s odpadmi a jeho činností.
(28)
Členské štáty by mali zasielať Komisii pravidelné správy o vykonávaní tejto smernice, vrátane informácií o haváriách alebo o stavoch blízkych haváriám. Na základe týchto správ by Komisia mala podávať správy Európskemu parlamentu a Rade.
(29)
Členské štáty by mali ustanoviť pravidlá o sankciách za porušenie tejto smernice a zabezpečiť ich uplatňovanie. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce.
(30)
Je potrebné, aby členské štáty zabezpečili, že sa vypracuje inventarizácia uzavretých, vrátane opustených zariadení na nakladanie s odpadmi na ich území na účel identifikovania tých, ktoré majú vážne negatívne vplyvy na životné prostredie alebo sa môžu v strednej alebo krátkej dobe stať vážnou hrozbou pre zdravie ľudí alebo životné prostredie. Táto inventarizácia by mala byť základom pre príslušný program opatrení.
(31)
Komisia by mala zabezpečiť vhodnú výmenu vedeckých a technických informácií o tom, ako vykonať inventarizáciu uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi na úrovni členského štátu a o vývoji metodík na pomoc členským štátom pri dodržiavaní tejto smernice pri zhodnocovaní uzavretých skládok zariadení na nakladanie s odpadmi. Okrem toho by sa mala zabezpečiť výmena informácií o najlepších dostupných technikách v rámci členských štátov.
(32)
Vzhľadom na jednotné uplatnenie článku 6 zmluvy sa musia požiadavky na ochranu životného prostredia začleniť do uplatňovania politík a aktivít Spoločenstva s cieľom podporiť trvalo udržateľný rozvoj.
(33)
Táto smernica by mohla byť užitočným nástrojom, ktorý by sa zohľadňoval pri overovaní, či projekty prijímajúce finančné prostriedky Spoločenstva v kontexte rozvojovej pomoci zahŕňajú potrebné opatrenia na prevenciu alebo najväčšie možné zníženie negatívnych účinkov na životné prostredie. Takýto prístup je v súlade s článkom 6 zmluvy, najmä pokiaľ ide o integráciu požiadaviek ochrany životného prostredia do politiky Spoločenstva v oblasti rozvojovej spolupráce.
(34)
Cieľ tejto smernice, a to zlepšenie nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov konajúcich jednotlivo, pretože nesprávne nakladanie s takýmto odpadom môže spôsobiť znečistenie cezhraničnej povahy. Podľa zásady „znečisťovateľ platí“ je okrem iného potrebné zohľadňovať akékoľvek škody na životnom prostredí spôsobené odpadom z ťažobného priemyslu a rozličné národné uplatňovania tejto zásady môžu viesť k podstatným rozdielom vo finančnom zaťažení hospodárskych subjektov. Okrem toho existencia rozličných vnútroštátnych politík nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu prekáža cieľu zabezpečiť minimálnu úroveň bezpečného a zodpovedného nakladania s takýmto odpadom a maximalizovať jeho zhodnocovanie v celom Spoločenstve. Keďže z dôvodov rozsahu a dôsledkov tejto smernice jej cieľ možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(35)
Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by mali byť prijaté v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (14).
(36)
Prevádzkovanie zariadení na nakladanie s odpadmi existujúcich v čase transpozície tejto smernice by malo byť regulované s cieľom prijať v stanovenej lehote potrebné opatrenia na ich prispôsobenie požiadavkám tejto smernice.
(37)
V súlade s odsekom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (15) sú členské štáty vyzvané, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali vlastné tabuľky, v ktorých sa v najväčšej možnej miere vysvetlí vzájomný vzťah medzi smernicou a transpozičnými opatreniami, a uverejnili ich,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Predmet úpravy
Táto smernica upravuje opatrenia, postupy a pokyny na prevenciu alebo najväčšie možné znižovanie nepriaznivých účinkov na životné prostredie, najmä na vodu, ovzdušie, pôdu, rastliny, živočíchy a krajinu a z nich vyplývajúcich rizík pre zdravie ľudí, ktoré sú výsledkom nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu.
Článok 2
Rozsah úpravy
1. Táto smernica sa vzťahuje na nakladanie s odpadom, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe, úprave a skladovaní nerastných surovín a pri prevádzke v lomoch (ďalej len „ťažobný odpad“), pokiaľ odseky 2 a 3 neustanovujú inak.
2. Z rozsahu pôsobnosti tejto smernice sú vylúčené:
a)
odpad, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe, úprave a skladovaní nerastných surovín a pri prevádzke v lomoch, ktorý ale nepochádza priamo z týchto činností;
b)
odpad, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe a úprave nerastných surovín na mori;
c)
vtláčanie vody a spätné vtláčanie čerpanej vody podľa článku 11 ods. 3 písm. j) prvej a druhej zarážky smernice 2000/60/ES v rozsahu, v akom to uvedený článok povoľuje.
3. Inertný odpad a neznečistená zemina, ktorá pochádza z prieskumu, ťažby, úpravy a skladovania nerastných surovín a z prevádzky v lomoch a odpad pochádzajúci z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny nepodlieha článkom 7, 8, 11 ods. 1 a 3, článkom 12, 13 ods. 6, článkom 14 a 16, pokiaľ nie sú uložené v zariadení na nakladanie s odpadmi kategórie A.
Príslušný orgán môže znížiť alebo neuplatniť požiadavky na ukladanie odpadu, ktorý nie je nebezpečný a ktorý vzniká pri prieskume nerastných surovín, s výnimkou ropy a evaporitov, okrem sádrovca a anhydritu, ako aj na ukladanie neznečistenej zeminy a odpadu, ktorý pochádza z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny, pokiaľ je presvedčený, že sú splnené požiadavky článku 4.
Členské štáty môžu znížiť alebo neuplatniť požiadavky článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 5 a 6, článku 13 ods. 6, článkov 14 a 16 pre neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný, pokiaľ nie je uložený v zariadení na nakladanie s odpadmi kategórie A.
4. Bez toho, aby boli dotknuté iné právne predpisy Spoločenstva, odpad, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, nepodlieha smernici 1999/31/ES.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tejto smernice:
1.
„odpad“ je vymedzený v článku 1 písm. a) smernice 75/442/EHS;
2.
„nebezpečný odpad“ je vymedzený v článku 1 ods. 4 smernice Rady 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpečnom odpade (16);
3.
„inertný odpad“ znamená odpad, ktorý nepodlieha žiadnym významným fyzikálnym, chemickým alebo biologických zmenám. Inertný odpad sa nerozpustí, nezhorí, ani nebude inak fyzikálne alebo chemicky reagovať, biologicky sa nerozloží, ani nepriaznivo neovplyvní látky, s ktorými prichádza do styku, takým spôsobom, ktorý by mohol viesť k znečisťovaniu životného prostredia alebo poškodzovaniu zdravia ľudí. Celková vylúhovateľnosť a obsah znečisťujúcich látok v odpade a ekotoxicita výluhu musia byť bezvýznamné, a najmä nesmú ohrozovať kvalitu povrchových a/alebo podzemných vôd;
4.
„neznečistená zemina“ znamená zeminu, ktorá je odstránená z vrchnej vrstvy horninového prostredia počas ťažobných činností a ktorá nie je znečistená podľa vnútroštátneho práva členského štátu, v ktorom sa miesto ťažby nachádza, alebo podľa práva Spoločenstva;
5.
„nerastná surovina“ alebo „nerast“ znamená prirodzene sa vyskytujúce ložisko organickej alebo anorganickej látky v zemskej kôre, ako napr. energetické suroviny, kovové rudy, priemyselné nerasty a stavebné nerasty, ale nie vodu;
6.
„ťažobný priemysel“ znamená všetky zariadenia alebo podniky, ktoré sa zaoberajú povrchovou alebo podzemnou ťažbou nerastných surovín na komerčné účely, vrátane ťažby pomocou vrtov alebo úpravy vyťaženého materiálu;
7.
„na mori“ znamená oblasť mora a morského dna, ktorá sa rozkladá od bodu najnižšej hladiny bežného alebo stredného odlivu smerom do mora;
8.
„úprava“ znamená mechanický, fyzikálny, biologický, tepelný alebo chemický proces alebo kombináciu procesov uskutočnených na nerastných surovinách, vrátane práce lomov s cieľom ťažby nerastu, vrátane zmeny veľkosti, zatriedenia, oddeľovania a lúhovania a opätovnej úpravy predtým vyradeného odpadu, s výnimkou tavenia, procesov tepelnej výroby (iných ako pálenie vápna) a metalurgických postupov;
9.
„hlušina“ znamená tuhý odpad alebo kal, ktorý zostáva po úprave nerastov oddeľovacími procesmi (napr. drvením, mletím, triedením podľa veľkosti, flotáciou a inými fyzikálno-chemickými technikami), ktoré oddeľujú cenné nerasty od menej cennej horniny;
10.
„halda“ znamená zariadenie vybudované na ukladanie tuhého odpadu na zemskom povrchu;
11.
„hrádza“ znamená inžiniersku stavbu vybudovanú na zachytávanie alebo udržiavanie vody a/alebo odpadu v odkalisku;
12.
„odkalisko“ znamená prirodzené alebo vybudované zariadenie na zneškodňovanie jemnozrnného odpadu, obyčajne hlušiny zmiešanej s rozličným množstvom vody, pochádzajúcej z úpravy nerastných surovín a z čistenia a recyklácie vody z prevádzky;
13.
„slabý kyselinou rozložiteľný kyanid“ znamená kyanid a kyanidové zlúčeniny, ktoré sa rozpúšťajú slabou kyselinou pri určitej hodnote pH;
14.
„výluh“ znamená akúkoľvek kvapalinu presakujúcu cez uložený odpad a unikajúcu zo zariadenia na nakladanie s odpadom alebo v ňom uloženú, vrátane znečisteného odtoku, ktorá môže nepriaznivo vplývať na životné prostredie, ak sa vhodne neupraví;
15.
„zariadenie na nakladanie s odpadmi“ znamená miesto vymedzené na zhromažďovanie alebo ukladanie ťažobného odpadu, v tuhom alebo kvapalnom stave alebo v roztoku, alebo v suspenzii takto:
-
okamžite, ak ide o zariadenia na nakladanie s odpadom kategórie A a zariadenia pre odpad charakterizovaný ako nebezpečný v programe odpadového hospodárstva,
-
po šiestich mesiacoch, ak ide o zariadenia na neočakávane vytvorený nebezpečný odpad,
-
po jednom roku, ak ide o zariadenia na odpad, ktorý nie je nebezpečný a nie je inertný,
-
po troch rokoch, ak ide o zariadenia na neznečistenú zeminu, odpad, ktorý nie je nebezpečný a vznikol pri prieskume, odpad pochádzajúci z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny a inertný odpad.
Takéto zariadenia zahŕňajú akúkoľvek nádrž alebo inú stavbu, ktorá slúži na uzavretie, zachytávanie, udržiavanie odpadu alebo inak podporuje takéto zariadenie, a tiež zahŕňajú okrem iného haldy a odkaliská, ale nie vyťažené priestory, do ktorých sa vyťažený odpad znovu ukladá po ťažbe nerastov na zhodnocovacie a stavebné účely;
16.
„závažná havária“ znamená udalosť na mieste počas činnosti, ktorá zahŕňa nakladanie s odpadom v akomkoľvek zariadení podľa tejto smernice, ktorá vedie k vážnemu nebezpečenstvu pre zdravie ľudí a/alebo životné prostredie, náhle alebo dlhodobé, na mieste vykonávanej činnosti alebo mimo neho;
17.
„nebezpečná látka“ znamená látku, zmes alebo prípravok, ktorá je nebezpečná v zmysle smernice 67/548/EHS (17) alebo smernice 1999/45/ES (18);
18.
„najlepšie dostupné techniky“ sú vymedzené v článku 2 ods. 11 smernice 96/61/ES;
19.
„vodný recipient“ znamená povrchovú vodu, podzemnú vodu, brakické vody a pobrežnú vodu podľa článku 2 ods. 1, 2, 6 a 7 smernice 2000/60/ES;
20.
„rekultivácia“ znamená takú úpravu územia ovplyvneného zariadením na nakladanie s odpadmi, ktorá umožní návrat do uspokojivého stavu so zvláštnym dôrazom na kvalitu pôdy, voľne žijúce živočíchy a rastliny, prirodzené biotopy, sladkovodné systémy, krajinu a vhodné využitie územia;
21.
„prieskum“ znamená vyhľadávanie ekonomicky využiteľných ložísk nerastných surovín, vrátane odberu vzoriek, objemového vzorkovania, vŕtania a výkopov s výnimkou akýchkoľvek prác potrebných na prípravu ťažby na ložisku a akýchkoľvek činností priamo spojených s existujúcou ťažobnou činnosťou;
22.
„verejnosť“ znamená jednu alebo viac fyzických osôb alebo právnických osôb a v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom alebo praxou ich združenia, organizácie alebo skupiny;
23.
„dotknutá verejnosť“ znamená verejnosť ovplyvnenú alebo pravdepodobne ovplyvnenú environmentálnym rozhodovaním podľa článkov 6 a 7 tejto smernice, alebo ktorá má oň záujem; na účely tejto definície sa mimovládne organizácie, ktoré podporujú ochranu životného prostredia a spĺňajú požiadavky podľa vnútroštátneho práva, považujú za organizácie, ktoré majú takýto záujem;
24.
„prevádzkovateľ“ znamená fyzickú osobu alebo právnickú osobu zodpovednú za nakladanie s ťažobným odpadom v súlade s vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom sa toto odpadové hospodárstvo uskutočňuje, vrátane dočasného skladovania ťažobného odpadu, etapy prevádzky a etapy po uzavretí;
25.
„držiteľ odpadu“ znamená pôvodcu ťažobného odpadu alebo fyzickú osobu alebo právnickú osobu, ktorá ho má v držbe;
26.
„príslušná osoba“ znamená fyzickú osobu, ktorá má technické znalosti a prax, ako ich vymedzuje vnútroštátne právo členského štátu, v ktorom osoba vykonáva činnosť, na plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice;
27.
„príslušný orgán“ znamená orgán alebo orgány, ktoré členský štát určil ako zodpovedné za plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice;
28.
„miesto“ znamená celé územie v špecifickej zemepisnej oblasti, ktoré je pod riadiacou kontrolou prevádzkovateľa;
29.
„podstatná zmena“ znamená zmenu v štruktúre alebo v prevádzke zariadenia na nakladanie s odpadmi, ktorá podľa názoru príslušného orgánu môže mať významné negatívne účinky na zdravie ľudí alebo životné prostredie.
Článok 4
Všeobecné požiadavky
1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že nakladanie s ťažobným odpadom neohrozuje zdravie ľudí a nevyužíva procesy alebo metódy, ktoré by mohli poškodiť životné prostredie, a najmä aby bolo bez rizík pre vodu, ovzdušie, pôdu, faunu a flóru a nebolo na obtiaž kvôli hluku alebo zápachu a aby neovplyvňovalo nepriaznivo krajinu alebo miesta osobitného významu. Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zákaz ponechávania, neriadeného skládkovania alebo neriadeného ukladania ťažobného odpadu.
2. Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľ prijal všetky opatrenia potrebné na prevenciu alebo najväčšie možné znižovanie nepriaznivých účinkov na životné prostredie a zdravie ľudí, ktoré spôsobuje nakladanie s ťažobným odpadom. To zahŕňa manažment zariadenia na nakladanie s odpadmi, a to aj po jeho uzavretí a prevenciu závažných havárií v tomto zariadení a obmedzovanie vplyvov na životné prostredie a zdravie ľudí.
3. Opatrenia uvedené v odseku 2 sú založené okrem iného na najlepších dostupných technikách bez uprednostňovania akejkoľvek techniky alebo konkrétnej technológie, ale zohľadňujú technické vlastnosti zariadenia na nakladanie s odpadmi, jeho geografickú polohu a miestne environmentálne podmienky.
Článok 5
Program odpadového hospodárstva
1. Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľ vypracoval program odpadového hospodárstva pre minimalizáciu, úpravu, zhodnocovanie a zneškodňovanie ťažobného odpadu s prihliadnutím na zásadu trvalo udržateľného rozvoja.
2. Ciele programu odpadového hospodárstva sú:
a)
prevencia tvorby odpadu alebo znižovanie jeho tvorby a škodlivosti, pričom sa prihliada najmä na:
i)
nakladanie s odpadom v etape navrhovania ťažby a pri výbere metód používaných na ťažbu a úpravu nerastov;
ii)
zmeny, ktorým môže ťažobný odpad podliehať pri zvyšovaní jeho množstva a pri vystavení podmienkam na zemskom povrchu;
iii)
vrátenie ťažobného odpadu späť do vyťažených priestorov z ťažby nerastu, pokiaľ je to technicky a ekonomicky uskutočniteľné a environmentálne vhodné v súlade s existujúcimi environmentálnymi normami na úrovni Spoločenstva a s požiadavkami tejto smernice, kde sa uplatňujú;
iv)
vrátenia ornice na pôvodné miesto po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi, alebo ak to nie je prakticky uskutočniteľné, použitím tejto ornice na inom mieste;
v)
používanie menej nebezpečných látok na úpravu nerastných surovín;
b)
podporovať zhodnocovanie ťažobného odpadu prostredníctvom recyklácie, opätovného použitia alebo regenerácie takéhoto odpadu, kde je to environmentálne vhodné a v súlade s existujúcimi environmentálnymi normami na úrovni Spoločenstva a s požiadavkami tejto smernice, ak sa uplatňujú;
c)
zabezpečiť krátkodobé a dlhodobé bezpečné zneškodňovanie ťažobného odpadu, najmä v priebehu etapy navrhovania ťažby zavedením manažmentu odpadov počas prevádzky zariadenia na nakladanie s odpadmi a po jeho uzavretí a výberom návrhu, ktorý:
i)
vyžaduje minimálne a, ak je to možné, napokon žiadne monitorovanie, kontrolu a riadenie uzavretého zariadenia na nakladanie s odpadmi;
ii)
zamedzuje alebo aspoň minimalizuje akékoľvek dlhodobé negatívne účinky, napríklad tie, ktoré možno pripísať migrácii vzdušných alebo vodných znečisťujúcich látok zo zariadenia na nakladanie s odpadmi, a
iii)
zabezpečuje dlhodobú geotechnickú stabilitu akýchkoľvek hrádzí alebo háld prevyšujúcich pôvodnú úroveň terénu.
3. Program odpadového hospodárstva obsahuje aspoň tieto prvky:
a)
kde je to uplatniteľné, navrhované zaradenie na nakladanie s odpadmi v súlade s kritériami ustanovenými v prílohe III:
-
ak sa vyžaduje zariadenie na nakladanie s odpadmi kategórie A, dokument, ktorý preukazuje, že politika prevencie závažných havárií, systém riadenia bezpečnosti na jej vykonávanie a vnútorný havarijný plán budú realizované v súlade s článkom 6 ods. 3,
-
ak sa prevádzkovateľ domnieva, že sa nevyžaduje zariadenie na nakladanie s odpadmi kategórie A, dostatočné informácie, ktoré to zdôvodňujú, vrátane identifikácie možných nebezpečenstiev havárie;
b)
opis vlastností odpadu v súlade s prílohou II a vyhlásenie o odhadovaných celkových množstvách ťažobného odpadu, ktorý má vzniknúť počas prevádzkovej etapy;
c)
opis činnosti, pri ktorej vzniká takýto odpad, a opis všetkých následných úprav, ktorým podlieha;
d)
opis spôsobu, akým môže ukladanie takéhoto odpadu nepriaznivo ovplyvniť životné prostredie a zdravie ľudí a preventívne opatrenia, ktoré sa majú prijať na minimalizáciu vplyvu na životné prostredie počas prevádzkovania a po uzavretí, vrátane aspektov uvedených v článku 11 ods. 2 písm. a), b), d) a e);
e)
návrh kontrolných a monitorovacích postupov podľa článku 10, ak sú uplatniteľné, a článku 11 ods. 2 písm. c);
f)
návrh plánu na uzavretie zariadenia, vrátane rekultivácie, postupov po uzavretí a monitorovania, ako je uvedené v článku 12;
g)
opatrenia na prevenciu zhoršenia stavu vôd, znečistenia ovzdušia a pôdy v súlade so smernicou 2000/60/ES a na prevenciu alebo minimalizáciu podľa článku 13;
h)
prieskum stavu krajiny, ktorá môže byť ovplyvnená účinkami zariadenia na nakladanie s odpadmi.
Program odpadového hospodárstva poskytuje dostatočné informácie na to, aby umožnil príslušnému orgánu vyhodnotiť schopnosť prevádzkovateľa splniť ciele programu odpadového hospodárstva ustanovené v odseku 2 a jeho záväzky podľa tejto smernice. Program najmä vysvetlí ako vybraná možnosť a metóda podľa odseku 2 písm. a) bodu i) splnia ciele programu odpadového hospodárstva stanovené v odseku 2 písm. a).
4. Program odpadového hospodárstva sa preskúma každých päť rokov a/alebo sa vhodne zmení a doplní v prípade, ak nastali v prevádzkovaní zariadenia na nakladanie s odpadmi alebo v uloženom odpade podstatné zmeny. Všetky zmeny a doplnenia sa oznámia príslušnému orgánu.
5. Programy vytvorené podľa inej vnútroštátnej legislatívy alebo podľa legislatívy Spoločenstva, ktoré obsahujú informácie uvedené v odseku 3, možno použiť, ak to odstráni zbytočnú duplicitu informácií a opakovanie práce prevádzkovateľa za podmienky, že sú splnené všetky požiadavky podľa odsekov 1 až 4.
6. Príslušný orgán schvaľuje program odpadového hospodárstva na základe postupov, ktoré určia členské štáty, a monitoruje jeho vykonávanie.
Článok 6
Prevencia závažných havárií a informácie
1. Tento článok sa vzťahuje na zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A, s výnimkou zariadení na nakladanie s odpadmi, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 96/82/ES.
2. Bez toho, aby boli dotknuté iné právne predpisy Spoločenstva, a najmä smernice 92/91/EHS a 92/104/EHS, členské štáty zabezpečia, aby sa identifikovali nebezpečenstvá závažných havárií a aby sa do návrhu, výstavby, prevádzky a zabezpečenia, uzavretia a stavu po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi začlenili prvky potrebné na prevenciu týchto havárií a na obmedzenie ich nepriaznivých účinkov na zdravie ľudí a životné prostredie vrátane akýchkoľvek cezhraničných vplyvov.
3. Na účely požiadaviek podľa odseku 2 vypracuje každý prevádzkovateľ pred začatím prevádzkovania politiku prevencie závažných havárií pri nakladaní s ťažobným odpadom a uvedie do účinnosti systém riadenia bezpečnosti na vykonávanie tejto politiky, v súlade s prvkami ustanovenými v oddiele 1 prílohy I, a uvedie do účinnosti aj vnútorný havarijný plán s uvedením opatrení, ktoré sa majú v prípade havárie uskutočniť na mieste prevádzky.
Ako súčasť tejto politiky prevádzkovateľ vymenuje bezpečnostného riadiaceho pracovníka zodpovedného za vykonávanie a pravidelnú kontrolu politiky prevencie závažných havárií.
Príslušný orgán vypracuje vonkajší havarijný plán uvádzajúci opatrenia, ktoré je potrebné vykonať mimo miesta prevádzky v prípade havárie. Prevádzkovateľ poskytne príslušnému orgánu informácie potrebné na vypracovanie tohto plánu, uvedené informácie sú súčasťou žiadosti o povolenie prevádzky.
4. Havarijné plány uvedené v odseku 3 majú tieto ciele:
a)
zvládnuť a riadiť závažné havárie a iné nehody tak, aby sa minimalizovali ich účinky, a najmä aby sa obmedzilo poškodenie zdravia ľudí a životného prostredia;
b)
zaviesť opatrenia potrebné na ochranu zdravia ľudí a životného prostredia pred účinkami závažných havárií a iných nehôd;
c)
oznamovať potrebné informácie verejnosti a príslušným útvarom alebo orgánom pre túto oblasť;
d)
zabezpečiť rekultiváciu, obnovenie a vyčistenie životného prostredia po závažnej havárii.
Členské štáty zabezpečia, aby v prípade závažnej havárie prevádzkovateľ okamžite poskytol príslušnému orgánu informácie, ktoré pomôžu minimalizovať jej následky na zdravie ľudí, a aby zhodnotil a minimalizoval skutočný alebo možný rozsah poškodenia životného prostredia.
5. Členské štáty zabezpečia, aby sa dotknutej verejnosti poskytla včas a efektívne príležitosť podieľať sa na príprave alebo revízii vonkajšieho havarijného plánu, ktorý sa vypracúva podľa odseku 3. Na tieto účely je dotknutá verejnosť informovaná o každom takom návrhu a sú jej poskytnuté príslušné informácie zahŕňajúce okrem iného aj informácie o práve na účasť v rozhodovacom procese a o príslušnom orgáne, ktorému možno predkladať pripomienky a otázky.
Členské štáty zabezpečia, aby dotknutá verejnosť mohla v primeranej časovej lehote vyjadriť svojej pripomienky a aby rozhodnutie o vonkajšom havarijnom pláne tieto pripomienky náležite zohľadňovalo.
6. Členské štáty zabezpečia, aby sa informácie o bezpečnostných opatreniach a o úkonoch vyžadovaných v prípade havárie poskytli dotknutej verejnosti bezplatne a samozrejme aby tieto informácie obsahovali aspoň prvky uvedené v oddiele 2 prílohy I.
Tieto informácie sa každé tri roky preskúmajú a podľa potreby aktualizujú.
Článok 7
Žiadosť a povolenie
1. Žiadne zariadenie na nakladanie s odpadmi nesmie byť v prevádzke bez povolenia udeleného príslušným orgánom. Povolenie obsahuje prvky uvedené v odseku 2 tohto článku a jasne uvádza kategóriu zariadenia na nakladanie s odpadmi v súlade s kritériami uvedenými v článku 9.
Akékoľvek povolenie vydané podľa inej vnútroštátnej legislatívy alebo podľa legislatívy Spoločenstva možno spojiť do jedného povolenia, ak spĺňa všetky požiadavky podľa tohto článku a ak takáto forma odstráni zbytočnú duplicitu informácií a opakovanie práce prevádzkovateľa alebo príslušného orgánu. Podrobnosti uvedené v odseku 2 možno zahrnúť do jedného povolenia alebo niekoľkých povolení za predpokladu, že sú splnené všetky požiadavky podľa tohto článku.
2. Žiadosť o povolenie obsahuje aspoň tieto podrobnosti:
a)
totožnosť prevádzkovateľa;
b)
navrhované umiestnenie zariadenia na nakladanie s odpadmi vrátane možných alternatívnych umiestnení;
c)
program odpadového hospodárstva podľa článku 5;
d)
primerané opatrenia vo forme finančnej zábezpeky alebo rovnocenné opatrenia, ako to požaduje článok 14;
e)
informácie poskytované prevádzkovateľom v súlade s článkom 5 smernice 85/337/EHS (19), ak sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie podľa uvedenej smernice.
3. Príslušný orgán udelí povolenie, iba ak sa presvedčí, že:
a)
prevádzkovateľ spĺňa príslušné požiadavky podľa tejto smernice;
b)
nakladanie s odpadom nie je v priamom rozpore s vykonávaním príslušného programu odpadového hospodárstva alebo s plánmi uvedenými v článku 7 smernice 75/442/EHS ani do nich nijakým spôsobom nezasahuje.
4. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby príslušné orgány pravidelne prehodnocovali podmienky povolenia a, ak je to potrebné, aby ich aktualizovali:
-
ak nastanú podstatné zmeny v prevádzke zariadenia alebo v uloženom odpade,
-
na základe výsledkov monitorovania, ktoré oznamuje prevádzkovateľ podľa článku 11 ods. 3 alebo inšpekcie vykonanej podľa článku 17,
-
po zohľadnení výmeny informácií o podstatných zmenách najlepších dostupných techník podľa článku 21 ods. 3.
5. Informácie uvedené v povolení udelenom podľa tohto článku sa sprístupnia príslušným vnútroštátnym štatistickým orgánom a štatistickým orgánom Spoločenstva, ak sú potrebné na štatistické účely. Citlivé informácie čisto obchodného charakteru, ako napr. informácie týkajúce sa obchodných vzťahov, rozpočtových prvkov a objemu hospodársky využiteľných nerastných surovín, sa nezverejňujú.
Článok 8
Účasť verejnosti
1. Verejnosť je informovaná verejnými vyhláškami alebo inými vhodnými prostriedkami, ako napr. elektronickými médiami, ak sú dostupné, o nasledujúcich skutočnostiach buď v skorom štádiu konania o udelení povolenia, alebo najneskôr vtedy, keď možno informácie primerane poskytnúť:
a)
žiadosť o povolenie;
b)
skutočnosť, že rozhodnutie týkajúce sa žiadosti o povolenie podlieha konzultácii medzi členskými štátmi v súlade s článkom 16, ak je to uplatniteľné;
c)
podrobnosti o príslušných orgánoch zodpovedných za prijatie rozhodnutia, o tých, od ktorých možno získať príslušné informácie, o tých, ktorým sa môžu predkladať pripomienky alebo otázky, a podrobnosti o lehotách na zaslanie pripomienok alebo otázok;
d)
povaha možných rozhodnutí;
e)
podrobnosti týkajúce sa návrhu na aktualizáciu povolenia alebo podmienok povolenia, ak je to uplatniteľné;
f)
oznámenie času a miesta, kde sa sprístupnia príslušné informácie, alebo prostriedkov, ktorými sa sprístupnia;
g)
podrobnosti o opatreniach na účasť verejnosti a konzultácie s verejnosťou uskutočnené podľa odseku 7.
2. Členské štáty zabezpečia, že sa dotknutej verejnosti vo vhodných lehotách sprístupnia:
a)
v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi hlavné správy a expertízy zaslané príslušnému orgánu v čase, keď bola verejnosť informovaná v súlade s odsekom 1;
b)
v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (20) ďalšie informácie okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 1 tohto článku, ktoré sú významné pre rozhodnutie podľa článku 7 tejto smernice a ktoré sa stali dostupnými až potom, čo bola verejnosť informovaná v súlade s odsekom 1 tohto článku.
3. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, že verejnosť je informovaná v súlade s odsekom 1 tohto článku o aktualizácii podmienok povolenia v súlade s článkom 7 ods. 4.
4. Príslušná verejnosť má právo vyjadriť svoje pripomienky a stanoviská príslušnému orgánu pred prijatím rozhodnutia.
5. Výsledky konzultácií uskutočnených podľa tohto článku sa riadne zohľadňujú pri prijímaní rozhodnutia.
6. Príslušný orgán po prijatí rozhodnutia informuje dotknutú verejnosť v súlade s príslušnými postupmi a sprístupní dotknutej verejnosti tieto informácie:
a)
obsah rozhodnutia vrátane kópie povolenia;
b)
dôvody a úvahy, na ktorých sa rozhodnutie zakladá.
7. Podrobné opatrenia o účasti verejnosti podľa tohto článku určia členské štáty tak, aby umožnili dotknutej verejnosti účinnú prípravu a účasť.
Článok 9
Klasifikačný systém zariadení na nakladanie s odpadmi
Na účely tejto smernice príslušné orgány zaraďujú zariadenie na nakladanie s odpadmi do kategórie A v súlade s kritériami ustanovenými v prílohe III.
Článok 10
Vyťažené priestory
1. Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľ, ktorý kladie ťažobný odpad späť do vyťažených priestorov vytvorených povrchovou alebo podzemnou ťažbou na zhodnocovacie a stavebné účely, prijal vhodné opatrenia na:
1.
zabezpečenie stability ťažobného odpadu v súlade s článkom 11 ods. 2 primerane;
2.
zabránenie znečisťovania pôdy, povrchovej a podzemnej vody v súlade s článkom 13 ods. 1, 3 a 5 obdobne;
3.
zabezpečenie monitorovania ťažobného odpadu a tej časti vyťaženého priestoru, do ktorej je umiestnený v súlade s článkom 12 ods. 4 a 5 obdobne.
2. Smernica 1999/31/ES sa naďalej uplatňuje na vyplnenie vyťažených priestorov iným odpadom, ako je ťažobný.
Článok 11
Výstavba a riadenie zariadení na nakladanie s odpadmi
1. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia, aby zabezpečili, že riadenie zariadenia na nakladanie s odpadmi je v rukách spôsobilej osoby a že sa poskytuje technický rozvoj a školenie personálu.
2. Príslušný orgán sa presvedčí, že pri výstavbe nového zariadenia na nakladania s odpadmi alebo pri zmene existujúceho zariadenia na nakladanie s odpadmi prevádzkovateľ zabezpečí, že:
a)
zariadenie na nakladanie s odpadmi je vhodne umiestnené, pričom sa zohľadňujú najmä povinnosti Spoločenstva alebo členských štátov týkajúce sa chránených oblastí a geologické, hydrologické, hydrogeologické, seizmické a geotechnické faktory a je navrhnuté tak, že spĺňa z krátkodobého i dlhodobého hľadiska potrebné požiadavky na prevenciu znečisťovania pôdy, ovzdušia, podzemnej alebo povrchovej vody, zohľadňujúc najmä smernice 76/464/EHS (21), 80/68/EHS (22) a 2000/60/ES, zabezpečuje účinný zber kontaminovanej vody a výluhu tak, ako to vyžaduje povolenie, a znižuje eróziu spôsobenú vodou alebo vetrom, pokiaľ je to technicky možné a ekonomicky uskutočniteľné;
b)
zariadenie na nakladanie s odpadmi je vhodne postavené, riadené a udržiavané, aby sa zabezpečila jeho fyzická stabilita a predišlo sa znečisťovaniu alebo kontaminácii pôdy, vzduchu, povrchovej vody alebo podzemnej vody z krátkodobého i dlhodobého hľadiska a tiež aby sa znížilo poškodenie krajiny v najväčšej možnej miere;
c)
existujú vhodné plány a opatrenia na pravidelné monitorovanie a inšpekciu zariadenia na nakladanie s odpadmi príslušnými osobami a na podniknutie krokov v prípade, že výsledky naznačujú nestabilitu alebo kontamináciu vody alebo pôdy;
d)
sú uskutočnené vhodné opatrenia na rekultiváciu územia a uzavretie zariadenia na nakladanie s odpadmi;
e)
sú uskutočnené vhodné opatrenia pre etapu po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi.
Záznamy z monitorovania a inšpekcií uvedených v písmene c) sa uchovávajú spolu s dokumentáciou o povolení, aby sa zabezpečilo riadne odovzdanie informácií, najmä v prípade zmeny prevádzkovateľa.
3. Prevádzkovateľ bez zbytočného odkladu a v každom prípade najneskôr do 48 hodín potom oznámi príslušnému orgánu každú udalosť, ktorá by mohla ovplyvniť stabilitu zariadenia na nakladanie s odpadmi, a akékoľvek významné nepriaznivé environmentálne účinky, ktoré odhalia kontrolné a monitorovacie postupy zariadenia na nakladanie s odpadmi. Prevádzkovateľ vykonáva vnútorný havarijný plán, ak to prichádza do úvahy, a vyplní pokyny príslušného orgánu ohľadom prijatia nápravných opatrení.
Prevádzkovateľ znáša náklady na opatrenia, ktoré sa majú uskutočniť.
V intervale, ktorý určí príslušný orgán, no v každom prípade aspoň raz do roka oznamuje prevádzkovateľ na základe zhromaždených údajov príslušnému orgánu všetky výsledky monitorovania na účely preukázania, že dodržiava podmienky uvedené v povolení, a rozšírenia poznatkov o správaní odpadu a zariadenia na nakladanie s odpadmi. Na základe tejto správy môže príslušný orgán rozhodnúť, že je potrebné potvrdenie nezávislým odborníkom.
Článok 12
Postupy pri uzavretí a po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi
1. Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie dodržiavania odsekov 2 až 5.
2. Zariadenie na nakladanie s odpadmi začne proces uzatvárania, iba ak je splnená jedna z týchto podmienok:
a)
príslušné podmienky uvedené v povolení sú splnené;
b)
príslušný orgán udelil oprávnenie na žiadosť prevádzkovateľa;
c)
príslušný orgán vydal na tieto účely odôvodnené rozhodnutie.
3. Zariadenie na nakladanie s odpadmi sa môže považovať za definitívne uzavreté iba potom, čo príslušný orgán bez zbytočného odkladu vykoná záverečnú inšpekciu na mieste, vyhodnotí všetky správy predložené prevádzkovateľom, osvedčí, že miesto ovplyvnené zariadením na nakladanie s odpadmi bolo rekultivované, a oznámi prevádzkovateľovi súhlas s uzavretím.
Tento súhlas žiadnym spôsobom neznižuje povinnosti prevádzkovateľa podľa podmienok povolenia alebo iných zákonných podmienok.
4. Prevádzkovateľ je zodpovedný za zabezpečenie, monitorovanie, kontrolu a nápravné opatrenia v etape po uzavretí tak dlho, ako to požaduje príslušný orgán, ktorý zohľadní charakter a trvanie nebezpečenstva, okrem prípadov, keď sa príslušný orgán rozhodne prevziať tieto úlohy od prevádzkovateľa po definitívnom uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi a bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy alebo právne predpisy Spoločenstva upravujúce zodpovednosť držiteľa odpadu.
5. Ak to príslušný orgán považuje po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi za potrebné pre splnenie príslušných environmentálnych požiadaviek právnych predpisov Spoločenstva, najmä tých, ktoré sú uvedené v smerniciach 76/464/EHS, 80/68/EHS a 2000/60/ES, prevádzkovateľ kontroluje okrem iného najmä fyzickú a chemickú stabilitu zariadenia a minimalizuje akékoľvek negatívne environmentálne účinky, najmä pokiaľ ide o povrchovú a podzemnú vodu, tým, že zabezpečí, aby:
a)
všetky stavby patriace k zariadeniu boli monitorované a uchovávané s kontrolnými a meracími prístrojmi pripravenými na použitie;
b)
tam, kde to prichádza do úvahy, boli prietokové kanály a odtoky uchovávané čisté a voľné.
6. Po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi prevádzkovateľ bezodkladne oznámi príslušnému orgánu akékoľvek udalosti alebo situácie, ktoré by mohli ovplyvniť stabilitu zariadenia na nakladanie s odpadmi a akékoľvek významné nepriaznivé environmentálne účinky, ktoré odhalia kontrolné a monitorovacie postupy. Prevádzkovateľ vykonáva vnútorný havarijný plán, ak to prichádza do úvahy, a vyplní pokyny príslušného orgánu ohľadom prijatia nápravných opatrení.
Prevádzkovateľ znáša náklady na opatrenia, ktoré sa majú uskutočniť.
V prípadoch a intervaloch, ktoré určí príslušný orgán, oznamuje prevádzkovateľ na základe zhromaždených údajov príslušným orgánom všetky výsledky monitorovania na účely preukázania, že dodržiava podmienky uvedené v povolení, a rozšírenia poznatkov o správaní odpadu a zariadenia na nakladanie s odpadmi.
Článok 13
Prevencia zhoršenia stavu vôd, znečistenia ovzdušia a pôdy
1. Príslušný orgán sa presvedčí, že prevádzkovateľ prijal potrebné opatrenia na splnenie noriem životného prostredia Spoločenstva, najmä na prevenciu zhoršenia súčasného stavu vôd v súlade so smernicou 2000/60/ES a okrem iného na:
a)
vyhodnotenie potenciálu vzniku výluhu vrátane obsahu kontaminantu vo výluhu v uloženom odpade počas etapy prevádzkovania i po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi a určenie bilancie vôd zariadenia na nakladanie s odpadmi;
b)
prevenciu alebo minimalizáciu vzniku výluhu a kontaminácie povrchovej alebo podzemnej vody a pôdy odpadom;
c)
zber a úpravu kontaminovanej vody a výluhu zo zariadenia na nakladanie s odpadmi, aby spĺňali príslušnú normu požadovanú na ich vypúšťanie.
2. Príslušný orgán zabezpečí, aby prevádzkovateľ prijal primerané opatrenia na prevenciu alebo znižovanie emisií prachu a plynov.
3. Ak príslušný orgán na základe hodnotenia environmentálnych rizík, berúc do úvahy najmä smernice 76/464/EHS, 80/68/EHS alebo 2000/60/ES, rozhodol, že zachytávanie a úprava výluhu nie sú potrebné, alebo ak sa určilo, že zariadenie na nakladanie s odpadmi nepredstavuje možné nebezpečenstvo pre pôdu, podzemnú alebo povrchovú vodu, požiadavky uvedené v písmenách b) a c) odseku 1 možno príslušne zmierniť alebo zrušiť.
4. Členské štáty podmienia zneškodňovanie ťažobného odpadu v pevnom skupenstve, vo forme kalu alebo v kvapalnom skupenstve prostredníctvom vypúšťania do iného vodného recipientu ako toho, ktorý bol vytvorený na účely zneškodňovania ťažobného odpadu, splnením príslušných požiadaviek smerníc 76/464/EHS, 80/68/EHS a 2000/60/ES prevádzkovateľom.
5. Pri kladení ťažobného odpadu späť do vyťažených priestorov vytvorených povrchovou alebo podzemnou ťažbou, ktoré budú môcť byť po uzavretí zatopené, prijme prevádzkovateľ vhodné opatrenia na zabránenie alebo minimalizáciu znečisťovania povrchovej a podzemnej vody a pôdy v súlade s odsekmi 1 a 3, primerane. Prevádzkovateľ poskytne príslušnému orgánu potrebné informácie o zabezpečení súladu so záväzkami Spoločenstva, najmä s tými v smernici 2000/60/ES.
6. V prípade odkaliska, v ktorom je prítomný kyanid, prevádzkovateľ zabezpečí, aby sa koncentrácia kyanidu rozpustiteľného v slabej kyseline znížila na najnižšiu možnú úroveň použitím najlepších dostupných techník a v každom prípade pri zariadeniach na nakladanie s odpadmi, ktorým sa udelilo povolenie do 1. mája 2008 alebo ktoré sú už vtedy v prevádzke, aby koncentrácia kyanidu rozpustiteľného v slabej kyseline v mieste vypúšťania kalu z upravárenského zariadenia do odkaliska neprekročila 50 ppm od 1. mája 2008, 25 ppm od 1. mája 2013, 10 ppm od 1. mája 2018 a 10 ppm pri zariadeniach na nakladanie s odpadmi, ktorým sa udelilo povolenie po 1. máji 2008.
Ak to príslušný orgán požaduje, prevádzkovateľ preukáže prostredníctvom hodnotenia rizika, ktoré zohľadňuje špecifické podmienky miesta, že tieto koncentračné limity sa nemusia ďalej znižovať.
Článok 14
Finančná zábezpeka
1. Príslušný orgán pred začatím akýchkoľvek činností zahŕňajúcich zhromažďovanie alebo ukladanie odpadu v zariadení na nakladanie s odpadmi vyžaduje finančnú zábezpeku (napr. vo forme zloženia finančného vkladu, vrátane priemyslom podporovaných vzájomných garančných fondov) alebo jej ekvivalent v súlade s postupmi, ktoré určia členské štáty, aby:
a)
všetky povinnosti uvedené v povolení podľa tejto smernice vrátane ustanovení po uzavretí boli splnené;
b)
v každom čase boli pohotovo dostupné finančné prostriedky na rekultiváciu územia ovplyvneného zariadeniami na nakladanie s odpadmi, čo zahŕňa aj samotné zariadenie na nakladanie s odpadmi, ako je to uvedené v programe odpadového hospodárstva pripravenom podľa článku 5 a požadovanom na udelenie povolenia podľa v článku 7.
2. Výpočet zábezpeky uvedenej v odseku 1 sa uskutoční na základe:
a)
pravdepodobného vplyvu zariadenia na nakladanie s odpadmi na životné prostredie, berúc do úvahy najmä kategóriu tohto zariadenia, vlastnosti ťažobného odpadu a budúce použitie rekultivovaného územia;
b)
predpokladu, že akúkoľvek potrebnú rekultivačnú činnosť vyhodnotia a uskutočnia nezávislé a vhodne kvalifikované tretie strany.
3. Veľkosť zábezpeky sa pravidelne prispôsobuje v súlade s akoukoľvek rekultivačnou činnosťou, ktorú je potrebné vykonať na území ovplyvnenom zariadením na nakladanie s odpadmi, ako je to uvedené v programe odpadového hospodárstva pripravenom podľa článku 5 a požadovanom na udelenie povolenia podľa v článku 7.
4. Keď príslušný orgán schvaľuje uzavretie v súlade s článkom 12 ods. 3, poskytne prevádzkovateľovi písomné vyhlásenie, ktorým ho zbaví garančného záväzku uvedeného v odseku 1 tohto článku s výnimkou povinností týkajúcich sa obdobia po uzavretí uvedených v článku 12 ods. 4.
Článok 15
Zodpovednosť za životné prostredie
Do prílohy III smernice 2004/35/ES sa dopĺňa tento bod:
„13.
Nakladanie s ťažobným odpadom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/21/ES z 15. marca 2006 o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu (23).
Článok 16
Cezhraničné účinky
1. Keď si je členský štát, v ktorom sa nachádza zariadenie na nakladanie s odpadmi, vedomý, že prevádzkovanie zariadenia kategórie A má pravdepodobne nepriaznivé účinky na životné prostredie a z neho vyplývajúce riziká na zdravie ľudí v inom členskom štáte, alebo keď členský štát, ktorý je takto pravdepodobne ovplyvnený, o to požiada, členský štát, na ktorého území bola žiadosť o povolenie podľa článku 7 predložená, zašle informácie poskytnuté podľa uvedeného článku druhému členskému štátu v rovnakom čase, ako ho sprístupní svojim vlastným štátnym príslušníkom.
Takéto informácie slúžia za základ pre akékoľvek konzultácie potrebné v kontexte dvojstranných vzťahov medzi týmito dvoma členskými štátmi na základe reciprocity a rovnocennosti.
2. V rámci svojich dvojstranných vzťahov členské štáty zabezpečia, že v prípadoch uvedených v odseku 1 sa žiadosti sprístupnia na vhodné časové obdobie aj dotknutej verejnosti v členskom štáte, ktorá je pravdepodobne ovplyvnená, aby mala právo ich pripomienkovať predtým, ako príslušný orgán dospeje k rozhodnutiu.
3. Členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade havárie zahŕňajúcej zariadenie na nakladanie s odpadmi uvedené v odseku 1 informácie poskytnuté prevádzkovateľom príslušnému orgánu podľa článku 6 ods. 4 tohto článku bezodkladne zaslali druhému členskému štátu, aby sa pomohli minimalizovať následky havárie na zdravie ľudí a mohol vyhodnotiť a minimalizovať rozsah skutočnej alebo možnej environmentálnej škody.
Článok 17
Inšpekcie vykonané príslušným orgánom
1. Pred začatím ukladania odpadu a potom v pravidelných intervaloch vrátane etapy po uzavretí, o ktorých rozhodnú príslušné členské štáty, vykoná príslušný orgán inšpekciu akéhokoľvek zariadenia na nakladanie s odpadmi, na ktoré sa vzťahuje článok 7, aby sa uistil, že dodržiava príslušné podmienky povolenia. Kladný posudok žiadnym spôsobom neznižuje povinnosti prevádzkovateľa uvedené v podmienkach povolenia.
2. Členské štáty požadujú od prevádzkovateľa, aby viedol aktualizované záznamy o všetkých činnostiach odpadového hospodárstva a sprístupnil pri inšpekcii vykonávanej príslušným orgánom a aby zabezpečil, že v prípade zmeny prevádzkovateľa počas prevádzky zariadenia na nakladanie s odpadmi dôjde k vhodnému prenosu príslušných aktualizovaných informácií a záznamov týkajúcich sa zariadenia na nakladanie s odpadmi.
Článok 18
Povinnosť podávať správy
1. Členské štáty zasielajú v trojročných intervaloch Komisii správy o vykonávaní tejto smernice. Správa sa vypracúva na základe dotazníka alebo pokynov, ktoré prijme Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 23 ods. 2. Správa sa zašle Komisii do deviatich mesiacov od konca trojročného obdobia, na ktoré sa vzťahuje.
Komisia zverejní správu o vykonávaní tejto smernice do deviatich mesiacov od prijatia správ členských štátov.
2. Každý rok zašlú členské štáty Komisii informácie o udalostiach, ktoré im oznámili prevádzkovatelia podľa článkov 11 ods. 3 a 12 ods. 6. Komisia tieto informácie sprístupní členským štátom na požiadanie. Bez toho, aby bolo dotknuté právo Spoločenstva o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, členské štáty tieto informácie zasa sprístupnia na požiadanie dotknutej verejnosti.
Článok 19
Sankcie
Členské štáty stanovujú pravidlá týkajúce sa sankcií za porušenie vnútroštátnych ustanovení prijatých na základe tejto smernice a prijímajú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
Článok 20
Inventarizácia uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi
Členské štáty zabezpečia, aby sa vypracoval a pravidelne aktualizovala inventarizácia uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi (vrátane opustených zariadení) na ich území, ktoré majú vážne negatívne dopady na životné prostredie alebo sa môžu v strednej alebo krátkej dobe stať vážnou hrozbou pre zdravie ľudí alebo životné prostredie. Takáto inventarizácia sa má sprístupniť verejnosti a vykoná sa do 1. mája 2012 a zohľadní metodiky uvedené v článku 21, ak sú dostupné.
Článok 21
Výmena informácií
1. Komisia s pomocou výboru uvedeného v článku 23 zabezpečuje, aby medzi členskými štátmi dochádzalo k výmene technických a vedeckých informácií s cieľom vytvoriť metodiky na:
a)
vykonávanie článku 20;
b)
zhodnocovanie uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi určených podľa článku 20, aby sa splnili požiadavky článku 4. Takéto metodiky umožnia vytvorenie najvhodnejších postupov hodnotenia rizika a nápravných opatrení so zreteľom na rozdielnosti geologických, hydrogeologických a klimatických charakteristík celej Európy.
2. Členské štáty zabezpečujú, aby príslušné orgány sledovali alebo boli informované o vývoji najlepších dostupných techník.
3. Komisia zorganizuje výmenu informácií medzi členskými štátmi a dotknutými organizáciami o najlepších dostupných technikách a s nimi spojenom monitorovaní, ako aj o ich vývoji. Komisia zverejní výsledky výmeny informácií.
Článok 22
Vykonávacie a doplňujúce a pozmeňujúce opatrenia
1. Do 1. mája 2008 prijme Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 23 ods. 2 ustanovenia potrebné na nasledujúce činnosti, prioritne na činnosti uvedené v písmene e), f) a g):
a)
zosúladenie a pravidelný prenos informácií uvedených v článku 7 ods. 5 a článku 12 ods. 6;
b)
vykonávanie článku 13 ods. 6 vrátane technických požiadaviek týkajúcich sa definície kyanidu rozpustiteľného slabou kyselinou a metód na jeho meranie;
c)
technické usmernenia na zriadenie finančnej zábezpeky v súlade s požiadavkami článku 14 ods. 2;
d)
technické usmernenia pre inšpekcie v súlade s článkom 17;
e)
dokončenie technických požiadaviek na opis vlastností odpadu obsiahnutého v prílohe II;
f)
výklad definície uvedenej v bode 3 článku 3;
g)
stanovenie kritérií na zaradenie zariadení na nakladanie s odpadmi v súlade s prílohou III;
h)
určenie harmonizovaných noriem na odber vzoriek a metódy analýz potrebné na technické vykonávanie tejto smernice.
2. Akékoľvek ďalšie zmeny potrebné na prispôsobenie príloh vedeckému a technickému pokroku prijme Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 23 ods. 2.
Tieto zmeny a doplnenia sa urobia na účely dosiahnutia vysokej úrovne ochrany životného prostredia.
Článok 23
Výbor
1. Komisii pomáha výbor zriadený článkom 18 smernice 75/442/EHS (ďalej len „výbor“).
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.
Lehota uvedená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.
3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.
Článok 24
Prechodné ustanovenia
1. Členské štáty zabezpečia, aby každé zariadenie na nakladanie s odpadmi, ktorému bolo udelené povolenie alebo ktoré je v prevádzke k 1. máju 2008, spĺňalo ustanovenia tejto smernice do 1. mája 2012, okrem tých, ktoré uvádza článok 14 ods. 1, ktorých splnenie sa musí zabezpečiť do 1. mája 2014, a tých, ktoré uvádza článok 13 ods. 6, ktorých splnenie sa musí zabezpečiť v súlade s časovým rozvrhom tam uvedeným.
2. Odsek 1 sa neuplatňuje na zariadenia na nakladanie s odpadmi uzavreté do 1. mája 2008.
3. Členské štáty zabezpečia, že od 1. mája 2006 a bez ohľadu na uzavretie akéhokoľvek zariadenia na nakladanie s odpadmi od toho dňa a do 1. mája 2008 je s ťažobným odpadom nakladané spôsobom, ktorý sa nedotýka uplatňovania článku 4 ods. 1 tejto smernice a iných príslušných environmentálnych požiadaviek stanovených právnymi predpismi Spoločenstva, vrátane smernice 2000/60/ES.
4. Článok 5, článok 6 ods. 3 až 5, článok 7, článok 8, článok 12 ods. 1 a 2 a článok 14 ods. 1 až 3 sa neuplatňujú na zariadenia na nakladanie s odpadmi, ktoré:
-
prestali prijímať odpad pred 1. májom 2006,
-
ukončujú procesy uzatvárania v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Spoločenstva alebo vnútroštátneho práva alebo v súlade s programami schválenými príslušným orgánom a
-
budú účinne uzavreté do 31. decembra 2010.
Členské štáty oznámia takéto prípady Komisii do 1. augusta 2008 a zabezpečia, aby boli tieto zariadenia riadené bez toho, aby bolo dotknuté dosiahnutie cieľov tejto smernice, najmä cieľov článku 4 ods. 1 a iných právnych predpisov Spoločenstva vrátane smernice 2000/60/ES.
Článok 25
Transpozícia
1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, nariadenia a správne ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. mája 2008. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 26
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 27
Adresáti
Táto smernica je určená členským štátom.
V Štrasburgu 15. marca 2006