ROZHODNUTIE KOMISIE
z 20. decembra 2006
o opatrení C 24/2004 (ex NN 35/2004), ktoré vykonalo Švédsko na zavedenie digitálnej pozemnej televízie
[oznámené pod číslom K(2006) 6923]
(Iba švédske znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2007/258/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,
po výzve zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným ustanovením, a so zreteľom na tieto pripomienky (1),
keďže:
1. KONANIE
(1)
Listom z 9. augusta 2001 satelitný operátor Nordic Satellite AB (NSAB) (2) podal sťažnosť Európskej komisii (Komisii) týkajúcu sa štátnej pomoci, ktorú od švédskeho štátu údajne dostal švédsky operátor siete pozemného vysielania Teracom AB (Teracom) a niektoré jeho dcérske spoločnosti v súvislosti s vytvorením digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku (3). Listom z 28. novembra 2001 televízny distribútor Viasat AB (Viasat), operátor neplatenej aj platenej televízie, podal sťažnosť veľmi podobnú sťažnosti NSAB.
(2)
Po predbežnom vyšetrovaní Komisia informovala Švédsko listom zo 14. júla 2004 o svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s údajnou štátnou pomocou. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie25. septembra 2004. Komisia v tomto rozhodnutí vyzýva Švédsko a ďalšie zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k údajným opatreniam štátnej pomoci.
(3)
Komisia prijala 29. októbra 2004 odpoveď švédskej vlády (odpoveď z 29. októbra) na rozhodnutie Komisie o začatí konania. Komisia prijala pripomienky aj od týchto zainteresovaných strán: B2 Bredband AB (B2) (4), European Cable Communications Association (ECCA) (5), European Satellite Operators Association (ESOA) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS (Telenor Broadcast) (8), TeliaSonera AB (TeliaSonera) (9), UGC Europe, Inc. (UGC) (10) a Viasat (11).
(4)
Listami zo 17. novembra 2004 a 17. januára 2006 Komisia postúpila pripomienky zainteresovaných strán švédskej vláde. Vláda predložila svoje stanovisko k pripomienkam listami z 20. decembra 2004 a 20. marca 2006.
(5)
Komisia sa 22. novembra 2004 stretla s ECCA. Ďalej sa uskutočnili stretnutia so zástupcami NSAB a ESOA, a to 1. marca 2005 a 21. a 30. novembra 2005.
(6)
Listami z 8. februára 2006, 7. apríla 2006, 31. mája 2006 a 30. augusta 2006 Komisia požiadala Švédsko o ďalšie informácie. Vláda odpovedala listami z 20. marca 2006 (odpoveď z 20. marca) (zaevidovaná 22. marca 2006), 25. apríla 2006 (odpoveď z 25. apríla) (zaevidovaná 24. októbra 2006), 5. mája 2006 (odpoveď z 5. mája) (zaevidovaná 11. mája 2006), 15. júna 2006 (zaevidovaná 16. júna 2006) a 1. septembra 2006 (zaevidovaná 4. septembra 2006).
2. SÚVISLOSTI
(7)
Toto rozhodnutie sa týka údajnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti Teracom a jej dcérskej spoločnosti Boxer TV-Access (Boxer), (ak sa neuvádza inak, Teracom a jej dcérske spoločnosti sa ďalej spoločne nazývajú Teracom) v súvislosti s vývojom platformy digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku (12). Podľa sťažovateľov Teracom dostal priamu a nepriamu finančnú pomoc prostredníctvom štátnej televízie SVT a vzdelávacieho rozhlasu UR. Táto pomoc údajne poskytla digitálnemu pozemnému vysielaniu vo Švédsku nespravodlivú výhodu v rámci hospodárskej súťaže oproti iným druhom platforiem digitálneho vysielania, ako je napríklad káblové a satelitné vysielanie.
(8)
Toto rozhodnutie nezahŕňa pochybenie Švédska pri prijímaní zákonov a ďalších ustanovení potrebných na splnenie požiadaviek smernice o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnoprávnymi podnikmi, pretože o tejto otázke rozhodol osobitne Súdny dvor Európskych spoločenstiev (13).
3. ZÚČASTNENÉ SPOLOČNOSTI
3.1. Spoločnosti podieľajúce sa na vývoji platformy digitálneho pozemného vysielania vo Švédsku
3.1.1. Teracom
(9)
Teracom je spoločnosť, ktorá má na starosti výstavbu a prevádzku platformy pozemnej televízie vo Švédsku. Teracom je štátny podnik, ktorý bol založený v roku 1992, aby prevzal prevádzkovanie televízneho a rozhlasového vysielania pôvodne zabezpečovaného švédskym telekomunikačným úradom Televerket (14).
(10)
V stanovách spoločnosti Teracom sa uvádza, že jej úlohou je vysielať a distribuovať rozhlasové a televízne programy a zároveň vyvíjať, uvádzať na trh a poskytovať ďalšie služby súvisiace alebo zlučiteľné s jej vysielacou a distribučnou činnosťou. Medzi spomínané ďalšie služby patria najmä telekomunikačné a informačné služby.
(11)
Spoločnosť Teracom je od svojho založenia výhradným vlastníkom a prevádzkovateľom jedinej siete pozemného vysielania vo Švédsku (15). Ak chcú súkromné a komerčné televízne stanice vysielať na pozemnej platforme, musia so spoločnosťou Teracom uzatvoriť zmluvu o prenose a platiť jej za poskytované služby.
(12)
Švédsky poštový a telekomunikačný regulačný úrad (Post- och telestyrelsen) 15. decembra 2005 prijal dve rozhodnutia, v ktorých konštatoval, že spoločnosť Teracom má vo svojej úlohe prevádzkovateľa siete významné trhové postavenie a vplyv na švédskych veľkoobchodných trhoch služieb pozemného vysielania. Poštový a telekomunikačný regulačný úrad preto spoločnosti Teracom uložil zvláštne povinnosti týkajúce sa distribúcie televízneho obsahu koncovým užívateľom prostredníctvom analógovej aj digitálnej pozemnej siete. Teracom je v súčasnosti povinný za určitých podmienok povoliť prístup k platforme pozemného vysielania firmám, ktoré chcú distribuovať televízny obsah koncovým užívateľom, ďalej je povinný uplatňovať cenovú politiku zohľadňujúcu náklady a nediskriminačné podmienky pre prístup k platforme pozemného vysielania, ako aj osobitne a otvorene bilancovať vlastnú činnosť a činnosť spojenú s poskytovaním prístupu (16).
3.1.2. Boxer
(13)
Spoločnosť Boxer ponúka spotrebiteľom prístup k súborom televíznych programov a iným službám cez platformu digitálnej pozemnej televízie. Bola založená v októbri 1999, pričom spoločnosť Teracom má 70 % podiel na vlastníctve a britská investičná spoločnosť 3i zaoberajúca sa rizikovým kapitálom vlastní 30 % (17).
(14)
Boxer je jediným distributérom televíznych programov (vrátane platenej televízie) v rámci digitálnej pozemnej siete vo Švédsku. Ak televízna stanica získa licenciu na vysielanie vo švédskej pozemnej sieti, môže buď uzatvoriť zmluvu o distribúcii so spoločnosťou Boxer, ktorá potom distribuuje jej programy, alebo ich môže vysielať nekódované. Väčšina televízií vysielajúcich cez digitálnu pozemnú sieť uzatvorila zmluvu o distribúcii so spoločnosťou Boxer (18). Podľa vlastných údajov spoločnosť Boxer zaznamenala v roku 2005 nárast o 42 % a na konci decembra v roku 2005 mala viac ako pol milióna predplatiteľov (19).
3.1.3. SVT
(15)
Švédska televízia SVT je najväčšou verejnoprávnou vysielacou spoločnosťou vo Švédsku. Tak ako všetky ostatné verejnoprávne rozhlasové a televízne spoločnosti vo Švédsku aj SVT je od roku 1997 vo vlastníctve nadácie (20). Povinnosti SVT ako verejnoprávnej vysielacej spoločnosti sú upravené v licencii na analógové vysielanie a licencii na digitálne vysielanie, ktoré jej udelila vláda. Verejnoprávne kanály SVT musia mať pokrytie 99,8 % švédskeho obyvateľstva a SVT musí cez pozemnú sieť vysielať v najväčšom možnom rozsahu (21). Požiadavka na pokrytie 99,8 % obyvateľstva znamená, že SVT musí vysielať paralelne cez analógovú pozemnú sieť, kým sa neukončí výstavba digitálnej pozemnej platformy. SVT v súčasnosti kupuje všetky služby pozemného prenosu od spoločnosti Teracom (22).
(16)
Všetky kanály SVT sa vysielajú nekódované. Vo vysielacej licencii SVT sa uvádza, že SVT môže využívať satelit a švédska televízia v skutočnosti vysiela svoje verejnoprávne kanály cez satelit, aby sa dostali k celému švédskemu obyvateľstvu. Od marca 1999 do apríla 2004 jeden zo sťažovateľov - spoločnosť NSAB mala výhradné právo vysielať verejnoprávne kanály SVT v regióne severských štátov cez satelity (23). Verejnoprávne kanály SVT sú dostupné aj cez káblovú sieť vďaka zákonnej povinnosti vysielania.
3.1.4. Vzdelávacie rádio UR
(17)
Vzdelávacie rádio UR je druhou verejnoprávnou vysielacou spoločnosťou vo Švédsku. Prevádzkuje rozhlasové aj televízne vysielanie. Podobne ako SVT aj UR je vo vlastníctve nadácie (pozri vyššie odsek 3.1.3) (24).
(18)
Rovnako ako SVT aj UR je viazané povinnosťami verejnoprávnej vysielacej spoločnosti, ktoré sú upravené v licencii na vysielanie a UR je povinné po konzultácii so švédskym rádiom (Sveriges Radio) a SVT nakupovať služby vysielania cez analógovú pozemnú sieť od spoločnosti Teracom (25). UR vysiela cez jeden z kanálov SVT a jeho programy musia byť dostupné pre 99,8 % švédskeho obyvateľstva. Ďalej platí, že programy UR sa musia vysielať nekódované cez pozemnú sieť a v rámci zákonnej povinnosti vysielania cez káblové siete.
(19)
V ďalšej časti rozhodnutia sa SVT a UR spoločne nazývajú SVT a číselné údaje (napríklad dotácie a platby) jednej aj druhej spoločnosti sa uvádzajú spoločne (26).
3.2. Sťažovatelia
3.2.1. NSAB
(20)
NSAB je spoločnosť so sídlom vo Švédsku. Vlastní a prevádzkuje dva satelity Sirius, ktoré v regiónoch severských a pobaltských štátov, ale aj vo východnej a strednej Európe, zabezpečujú televízne a iné mediálne a telekomunikačné služby. NSAB distribuuje rozhlasový a televízny signál verejných aj súkromných vysielacích spoločností.
(21)
75 % podiel na vlastníctve NSAB má spoločnosť SES ASTRA registrovaná v Luxembursku, ktorá patrí medzi popredných operátorov priameho satelitného vysielania v Európe a 25 % vlastnícky podiel pripadá švédskej vesmírnej akciovej spoločnosti Svenska Rymdaktiebolaget. Švédska vesmírna akciová spoločnosť je v štátnom vlastníctve a svoju činnosť vykonáva vo Švédsku (27). Do marca 2000 mala spoločnosť Teracom podiel na vlastníctve NSAB (28).
3.2.2. Viasat
(22)
Viasat je prevádzkovateľ neplatenej a platenej televízie, ktorý distribuuje programy cez satelitnú platformu Sirius. Viasat vysiela z Veľkej Británie, kde je aj registrovaný. Je to dcérska spoločnosť švédskeho mediálneho koncernu MTG AB (MTG), ktorý je jej úplným vlastníkom. MTG pôsobí na celom svete a okrem iného tvrdí, že je najväčším operátorom neplatenej a platenej televízie v Škandinávii a pobaltských krajinách.
4. TELEVÍZNE VYSIELANIE
4.1. Platformy televízneho vysielania vo Švédsku
(23)
Vo Švédsku sa televízne vysielanie v súčasnosti distribuuje pozemnými sieťami, káblovými sieťami, televíznymi systémami spoločnej hlavnej antény pre satelitný príjem (SMATV), satelitom a širokopásmovým spojením. Podľa vyjadrení vlády bude televízne vysielanie čoskoro dostupné aj cez mobilné siete tretej generácie (29).
(24)
Nasledujúci diagram 1 zobrazuje dôležitosť jednotlivých televíznych platforiem vo Švédsku v roku 2006. Uvádza skutočné využitie jednotlivých platforiem ako percentuálny podiel zo všetkých švédskych domácností (30). V prípade pozemnej platformy sa rozlišuje analógový a digitálny príjem.
Diagram 1:
Príjem televízie vo švédskych domácnostiach v r. 2006
(25)
Na všetkých v súčasnosti bežne používaných prenosových platformách, t. j. káblovej, satelitnej a pozemnej, je viditeľný vplyv prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie. Digitalizácia televízneho vysielania prináša veľké výhody v podobe účinnejšieho využitia spektra a väčších možností prenosu. Vedie k novým a kvalitnejším službám a väčším možnostiam výberu pre spotrebiteľov.
(26)
Nezávisle od druhu prenosu má digitálny prenos buď otvorenú architektúru, alebo obsahuje podmienený prístupový systém, v ktorom sú kanály zakódované. Znamená to, že na príjem otvorených digitálnych prenosov potrebuje divák digitálny prijímač, ktorý môže byť vstavaný do televízora, alebo sa dodáva v podobe digitálnej skrinky fungujúcej ako dekodér. Kódované kanály je možné sledovať len vtedy, ak má divák digitálnu skrinku, ktorá dokáže čítať takzvanú prístupovú kartu.
4.2. Rozvoj digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku
(27)
Za posledných päť rokov sa digitálna televízia vo Švédsku výrazne rozvinula. Všetky digitálne platformy - satelitná, káblová a pozemná - zaznamenali v období od roku 2000 do roku 2005 významný rast, pričom satelitná platforma bola na prvom mieste z hľadiska digitalizácie (pozri diagram 2) (31).
Diagram 2:
Rozvoj digitálnych platforiem vo Švédsku (2000 až 2005)
(28)
Na základe návrhu vlády parlament v roku 1997 rozhodol, že by rozvoj digitálnej pozemnej siete mal začať vo viacerých častiach krajiny a štát bude postupne rozhodovať o tom, či a ako má pokračovať výstavba siete (32). Rozhodlo sa, že rozvoj digitálnej pozemnej siete budú financovať výlučne zúčastnené spoločnosti, t. j. vysielacie spoločnosti a vlastníci sietí, nie štát (33).
(29)
V roku 2003 parlament rozhodol, že sa analógová pozemná sieť vypne k 1. februáru 2008 (34) a v máji 2004 rozhodol, že multiplex vyhradený pre digitálne vysielanie SVT sa má vybudovať tak, aby v čase, keď sa analógová pozemná sieť úplne vypne, pokrýval 99,8 %. Dovtedy by mal aspoň jeden ďalší multiplex pokrývať 98 % obyvateľstva. Neboli prijaté žiadne požiadavky, ktoré by sa týkali pokrytia ostatných multiplexov (35).
(30)
Podľa Teracomu začala prvá fáza vypínania analógovej pozemnej siete 19. septembra 2005 a týkala sa približne 150 000 domácností vo Švédsku. (36) Pozri nasledujúcu tabuľku 1, v ktorej sa uvádzajú plánované fázy a odhadovaný percentuálny podiel obyvateľstva, ktorého sa v jednotlivých fázach týka vypínanie siete.
Tabuľka 1:
Plánované vypnutie analógovej pozemnej siete a odhadovaný percentuálny podiel obyvateľstva, ktorého sa vypnutie týka
Percentuálny podiel obyvateľstva v oblasti
Percentuálny podiel obyvateľstva s pokrytím digitálnej pozemnej televízie
-
akumulované hodnoty
fáza 1 ukončená v novembri 2005
4
4
fáza 2 ukončená v máji 2006
20
24
fáza 3, plánované ukončenie v novembri 2006
16
39
fáza 4, plánované ukončenie v máji 2007
28
67
fáza 5, plánované ukončenie v októbri 2007
33
100
Zdroj: Teracom. Upozornenie: číselné hodnoty v rámci odhadu.
(31)
Vlastné finančné zdroje Teracomu a príjmy z predaja sieťových služieb (napríklad užívateľské poplatky) neboli dostatočné na pokrytie celkových investičných nákladov spojených s výstavbou celoštátnej digitálnej pozemnej siete a preto bol Teracom donútený obstarať si ďalší kapitál. Využil pritom pôžičky na kapitálovom trhu a predaj akcií, a takýmto spôsobom zabezpečil financovanie rozvoja digitálnej pozemnej siete (37).
4.2.1. Vysielanie cez digitálnu pozemnú sieť vo Švédsku
(32)
Na prevádzku digitálnej pozemnej televízie sa využívajú multiplexy, systémy, ktoré kombinujú a digitalizujú viacero signálov vysielaných po jednej linke alebo cez jeden spoločný kanál. Výsledkom je väčšia kapacita a väčší počet kanálov, ktoré sa vysielajú súčasne. Teracom v súčasnosti prevádzkuje päť multiplexov, z ktorých každý má kapacitu na vysielanie približne ôsmich televíznych kanálov. Na jar roku 2006 boli štyri multiplexy dostupné približne pre 98 % švédskeho obyvateľstva a piaty multiplex približne pre 50 % obyvateľstva (38).
(33)
Vláda rozhoduje o pridelení licencie na základe odporúčaní rozhlasovej a televíznej agentúry (Radio och TV-verket), ktorá posudzuje žiadosti. V októbri 2006 dostalo licenciu na vysielanie v digitálnej pozemnej sieti približne 40 televíznych staníc. Jeden z piatich multiplexov je vyhradený pre SVT, ďalší v súčasnosti vysiela najmä TV4 a ostatné vysielajú programy rôznych ďalších držiteľov licencie (39).
4.2.2. Predaj služieb digitálnej pozemnej siete spotrebiteľom
(34)
Spoločnosť Boxer má na starosti základňu predplatiteľov, teda predaj ponuky platenej televízie vysielanej cez digitálnu pozemnú platformu koncovým užívateľom. Podľa vyjadrení vlády čelia spoločnosti Teracom a Boxer silnej konkurencii zo strany iných vysielacích platforiem, napríklad prevádzkovateľov satelitného vysielania. Preto bolo pre spoločnosť Boxer veľmi ťažkou úlohou vyberať od spotrebiteľov plnú cenu za digitálnu skrinku a zároveň posilniť svoje postavenie na trhu a vybudovať si zákaznícku základňu. Po uvedení digitálnej pozemnej platformy do prevádzky spoločnosť Boxer situáciu riešila tak, že zákazníkom ponúkala digitálne skrinky za nízku cenu a vzniknuté náklady získavala naspäť počas celého predplateného obdobia. Vysvetľuje sa tým skutočnosť, že spoločnosť Boxer v počiatočnej fáze prevádzky utrpela výrazné straty. V období, keď bola spoločnosť Boxer stratová, dostala finančnú injekciu za rovnakých podmienok od obidvoch materských spoločností - 70 % od Teracomu a 30 % od Skandie (40).
4.3. Verejnoprávna televízia vo Švédsku a jej financovanie
(35)
Švédske zákony stanovujú každej domácnosti, ktorá vlastní televízny prijímač, povinnosť uhrádzať koncesionárske poplatky za televíziu. Finančné prostriedky získané z koncesionárskych poplatkov sa používajú na financovanie švédskych verejnoprávnych spoločností (televízie a rozhlasu) (41).
(36)
Koncesionárske poplatky vyberá akciová spoločnosť v kolektívnom vlastníctve švédskych verejnoprávnych rozhlasových a televíznych spoločností, rozhlasová služba v Kirune (Radiotjänst i Kiruna AB alebo Rikab) (42). Vybrané poplatky Rikab prevádza na osobitný účet švédskeho Úradu verejného dlhu (Riksgäldskontoret), takzvaný rozhlasový účet (rundradiokontot).
(37)
Na základe činnosti SVT a zmien či doplnení, ktoré chce vláda prijať v súvislosti so záväzkami verejných služieb, parlament každý rok rozhoduje o výške dotácií SVT na plnenie úloh verejnej služby (43). SVT používa dotácie na výkon verejnej služby podľa ustanovení licencie na vysielanie a podmienok financovania (44). SVT sama rozhoduje o tom, akú časť pridelených finančných prostriedkov použije napríklad na programovú činnosť a akú časť využije na distribúciu programov (napríklad úhradu poplatkov za prenos spoločnosti Teracom) (45).
(38)
V súvislosti s prechodom na digitálne pozemné vysielanie sa bude paralelne vysielať cez analógovú aj digitálnu pozemnú sieť, aby mali diváci dostatočný čas pripraviť sa na zmenu na nový spôsob príjmu vysielania. So zámerom vyhnúť sa výraznému zvýšeniu koncesionárskych poplatkov za televíziu vyberaných od majiteľov televíznych prijímačov, ktoré by vyvolali zvýšené náklady SVT z dôvodu paralelného vysielania (46), sa štát rozhodol zaviesť alternatívny spôsob financovania na vykrytie nákladov. Na tento účel sa v roku 2002 v Úrade verejného dlhu otvoril osobitný účet, takzvaný distribučný účet (distributionskontot). Distribučný účet je financovaný z finančných prostriedkov uložených na rozhlasovom účte (rundradiokontot) a úveru, ktorý schválil Úrad verejného dlhu. Z distribučného účtu sa peniaze prevádzajú na účet SVT, ktorá z nich uhrádza poplatky za pozemné vysielanie (47).
(39)
Počas prvých rokov je distribučný účet v mínuse, pretože suma, ktorá sa naň prevádza z rozhlasového účtu je nižšia ako suma, ktorá sa z neho prevádza na účet SVT na výplatu poplatkov za vysielanie. Rozdiel sumy, ktorá prichádza na distribučný účet z rozhlasového účtu a sumy, ktorú SVT potrebuje na úhradu poplatkov za vysielanie, je krytý úverom schváleným Úradom verejného dlhu. Keď sa úplne vypne analógová pozemná sieť a SVT nebude viac musieť platiť za paralelné vysielanie analógových a digitálnych pozemných signálov, prevody finančných prostriedkov z distribučného účtu na účet SVT sa znížia a postupne sa vyplatí aj mínusové saldo na distribučnom účte. Odhaduje sa, že všetky náklady na paralelné vysielanie sa úplne vyrovnajú do roku 2013 a vtedy by sa mal obnoviť aj kladný zostatok na distribučnom účte (48).
(40)
V podmienkach financovania sa nestanovujú žiadne obmedzenia SVT pri používaní a rozdeľovaní sumy získanej z rozhlasového a distribučného účtu, ale iba v prípade, že sa tieto finančné prostriedky využívajú výhradne na financovanie činnosti verejnej služby tak, ako to určuje licencia na vysielanie a podmienky financovania (49).
4.4. Verejnoprávne vysielanie v pozemnej sieti: platby SVT za prenosové služby spoločnosti Teracom
(41)
Časť pridelených finančných prostriedkov SVT využíva na nákup pozemných vysielacích služieb od spoločnosti Teracom. O cene týchto služieb rokujú spoločnosti SVT a Teracom bez zasahovania vlády. Podľa vlády a výročných správ spoločnosť Teracom pri uplatňovaní poplatkov za analógové a digitálne vysielanie vychádza zo zásady rovnosti všetkých vysielacích spoločností (50).
(42)
Od roku 1992 do decembra 2005 bol Teracom povinný určovať cenu za analógové pozemné vysielanie podľa kalkulácie vlastných nákladov (självkostnadskalkyl). Skutočná výška platieb SVT spoločnosti Teracom sa obyčajne vopred dohodne na niekoľko rokov v zmluvách, o ktorých najprv obidve spoločnosti rokujú. Podľa aktuálnej zmluvy sa výška platieb SVT spoločnosti Teracom v období od roku 2004 do roku 2013 okrem iného zakladá na plánovanom harmonograme odpájania analógovej pozemnej siete. Ak sa v parlamente rozhodne o zmene harmonogramu, výška platieb sa môže upraviť podľa nej (51).
(43)
Pokiaľ ide o digitálne pozemné vysielanie, uplatňovanie zásady rovnosti vysielacích spoločností firmou Teracom sa odráža v skutočnosti, že od roku 1999 platili všetky vysielacie spoločnosti (vrátane SVT) podľa rovnakého modelu výpočtu ceny, takzvanej cenovej kalkulácie na základe penetrácie (penetrationsbaserad prissättning) (52). V praxi to znamená, že okrem určitých pevných poplatkov za kanál, teda základného poplatku (grundavgift) a poplatku za pripojenie (anslutningsförbindelser) platia vysielacie spoločnosti pohyblivý poplatok pomerný k počtu divákov, ktorí sledujú ich program, čiže penetrácii. Výška pohyblivého poplatku na jedného diváka je rovnaká pre všetky televízne stanice (53). Zásada rovnosti obmedzuje správanie spoločnosti Teracom pri určovaní ceny pre SVT a zaručuje, že SVT neplatí za digitálne pozemné vysielanie viac ako iné vysielacie spoločnosti do tej miery, ako sú požadované služby rovnaké (54). Zásada rovnosti pri posudzovaní bola znovu potvrdená vo vládnom návrhu rozpočtu 2005/2006 (55).
(44)
[…] (56) (57)
5. PODROBNÝ OPIS ÚDAJNÝCH OPATRENÍ POMOCI
(45)
V tomto rozhodnutí sa hodnotia nasledujúce opatrenia:
-
nepriama finančná pomoc spoločnosti Teracom prostredníctvom údajne neodôvodnených vysokých prenosových poplatkov, ktoré mala spoločnosť SVT zaplatiť za vysielacie služby spoločnosti Teracom v rámci analógovej aj digitálnej pozemnej siete,
-
priama finančná pomoc prostredníctvom štátnej záruky udelenej spoločnosti Teracom a
-
priama finančná pomoc v podobe podmieneného akcionárskeho príspevku (villkorat aktieägartillskott), ktorý má spoločnosť Teracom splatiť.
5.1. Platby SVT za prenosové poplatky spoločnosti Teracom
(46)
Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase rozhodnutia o začatí konania, Komisia mala dôvod myslieť si, že vláda použila SVT ako čerpadlo, cez ktoré nalievala štátne financie do spoločnosti Teracom počas transformácie pozemnej televízie z analógovej na digitálnu. Podľa získaných informácií vláda vyčlenila SVT dotácie na vysielanie vo výške, ktorá by celkovo za obdobie od roku 2002 do roku 2013 presiahla očakávané náklady spoločnosti Teracom na vysielanie kanálov SVT. Prebytočná suma dotácií podľa odhadu predstavovala približne 509,61 milióna SEK do roku 2013 (pozri tabuľku 2).
(47)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosť o správnosti postupu, v ktorom sa dotácie pridelené SVT na úhradu poplatkov za prenos automaticky prevádzali na účet spoločnosti Teracom. Ak podmienky poskytovania prenosových služieb Teracomu SVT nie sú porovnateľné s podmienkami bežnej trhovej transakcie, potom všetky platby, ktorých výška presahuje trhovú cenu, môžu vyvolávať podozrenie, že môže ísť o skrytú pomoc v prospech spoločnosti Teracom.
(48)
Údaje, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania poukazovali na to, že platby SVT Teracomu za prenos do roku 2007 budú nižšie ako náklady Teracomu na prenos programov SVT (pozri 5. stĺpec) Dostupné informácie však ďalej jasne ukazujú, že od roku 2008, keď sa má analógová pozemná sieť úplne odpojiť a SVT už nebude povinná vysielať paralelne analógovým aj digitálnym spojením, ročné platby SVT prekročia náklady spoločnosti Teracom na prenos programov SVT. Od roku 2008 do roku 2013 by mala SVT spoločnosti Teracom každý rok zaplatiť podstatne viac, ako sú náklady na prenos. Odhadovaná výška platieb SVT v roku 2013 presahuje prenosové náklady 2,3-krát. Takáto výška platieb by nielenže vyrovnala počiatočnú stratu Teracomu, ale by spoločnosti Teracom do roku 2013 priniesla celkový zisk 509,61 milióna SEK. Komisia vážne pochybuje, že takýto zisk by mohol byť výsledkom bežných trhových podmienok a vyjadrila obavy, že tento zisk môže predstavovať štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom. Pozri rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenie 32.
Tabuľka 2:
Výška prenosových poplatkov SVT spoločnosti Teracom v období rokov 2002 až 2013 podľa rozhodnutia o začatí konania
rok
Platby SVT spoločnosti Teracom (1)
Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie SVT (2)
Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT (3)
Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT
(4 = 2 + 3)
Odhadovaný ročný zisk/strata spoločnosti Teracom
(5 = 4 - 1)
Odhadovaný kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom (6)
2002
485
480
160
640
- 155,00
- 155,00
2003
523
480
160
640
- 117,00
- 272,00
2004
556,46
480
160
640
-83,54
- 355,54
2005
591,79
480
160
640
-48,21
- 403,75
2006
256,19
240
160
400
- 143,81
- 547,56
2007
273,79
120
160
280
-6,21
- 553,77
2008
291,58
160
160
131,58
- 422,19
2009
309,57
160
160
149,57
- 272,61
2010
327,77
160
160
167,77
- 104,85
2011
346,16
160
160
186,16
81,31
2012
364,75
160
160
204,75
286,06
2013
383,55
160
160
223,55
509,61
5.2. Štátna záruka v prospech spoločnosti Teracom
(49)
Na základe informácií v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania mala Komisia dôvod na podozrenie, že bola vydaná záruka za úver v prospech spoločnosti Teracom, alebo prinajmenšom k jej dispozícii.
(50)
Počas roku 2001 neboli vyhliadky platobnej schopnosti spoločnosti Teracom vôbec priaznivé z dôvodov súvisiacich najmä s investíciami spoločnosti do digitálnej pozemnej televízie a očakával sa ďalší pokles jej platobnej schopnosti (58). V dôsledku toho vzniklo veľké nebezpečenstvo, že spoločnosť Teracom nielenže nebude schopná dodržať zmluvy týkajúce sa vysielania programov SVT a TV4, ale nebude mať ani dostatočné prostriedky na rozvoj a prevádzku digitálnej pozemnej siete ako celku. Okrem toho sa objavilo aj nebezpečenstvo, že si Teracom nedokáže splniť záväzky voči veriteľom.
(51)
V návrhu vlády z novembra 2001 sa odporúčala štátna záruka pre spoločnosť Teracom v maximálnej výške 2 miliardy SEK (približne 210 miliónov EUR). Teracom mal podľa návrhu zaplatiť poplatok za riziko a administratívne náklady spojené s poskytnutím záruky, ktorá bola zároveň časovo obmedzená (59). Parlament schválil tento návrh vo februári 2002 (60). Podľa informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, vláda rozhodla poskytnúť štátnu záruku spoločnosti Teracom, hneď ako parlament schválil príslušný návrh.
(52)
V oznámení o štátnej pomoci vo forme záruk (oznámenie o štátnych zárukách) (61) Komisia vysvetľuje, ako sa uplatňuje článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES v prípade poskytovania štátnej záruky členským štátom. Podľa časti 4 oznámenia o štátnych zárukách iba splnením niektorých podmienok možno zabezpečiť, že príslušná štátna záruka nebude predstavovať štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 (62).
(53)
Na základe súvislostí udelenia štátnej záruky a dôvodov rozhodnutia o jej vydaní, podľa vysvetlenia uvedeného v rozhodnutí o začatí konania (zlý finančný stav a zhoršujúca sa platobná schopnosť spoločnosti Teracom), Komisia mala dôvod domnievať sa, že podmienky určené v časti 4 oznámenia o štátnych zárukách možno neboli splnené a príslušná štátna záruka predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom.
5.3. Kapitálová injekcia
(54)
Na základe informácií týkajúcich sa finančnej situácie spoločnosti Teracom, ktoré boli dostupné v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, Komisia nemohla vylúčiť, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Teracom.
(55)
Hoci Teracom v roku 2002 začal reštrukturalizovať činnosť celého koncernu s cieľom zlepšiť svoj finančný stav (63) a prognózy predaja sa zlepšovali, spoločnosť stále vytvárala stratu a jej platová schopnosť naďalej klesala (64). Podľa informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, bola na konci roka 2002 miera platobnej schopnosti spoločnosti Teracom 20 %, zatiaľ čo jej veritelia požadovali, aby sa miera platobnej schopnosti pohybovala na úrovni 25 % (úroveň celého koncernu bola podľa informácií Komisie evidentne 30 %) (65). Jednako spoločnosť Teracom, no aj jej veritelia preto požadovali poskytnutie kapitálovej injekcie pre Teracom (66).
(56)
Podľa informácií Komisie vláda dospela k záveru, že neistý finančný stav spoločnosti Teracom bol len dočasný, vyvolaný vysokými investíciami a nákladmi na prevádzku a že z dlhodobého hľadiska by sa spoločnosť Teracom mala stať prosperujúcim podnikom s pevným postavením na trhu a mala by predstavovať vážny obchodný model. V marci 2003 navrhla vláda parlamentu, aby jej odobril poskytnutie podmieneného účastinárskeho príspevku spoločnosti Teracom v podobe kapitálovej injekcie vo výške okolo 500 miliónov SEK(približne 52,5 milióna EUR) (67). Po schválení v parlamente v máji 2003 a podpísaní zmluvy so spoločnosťou Teracom v júni 2003 štát udelil spoločnosti Teracom podmienený účastinársky príspevok.
(57)
V marci 2003 pred prijatím návrhu vláda informovala Komisiu o svojom zámere predložiť parlamentu návrh týkajúci sa príslušnej kapitálovej injekcie. Podľa vyjadrenia vlády však nešlo o formálne oznámenie Komisii (68).
(58)
Lenže z informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii, vyplýva, že pred udelením kapitálovej injekcie bola miera platobnej schopnosti spoločnosti Teracom nižšia ako požadovaných 25 %. Táto skutočnosť priviedla Komisiu k záveru, že sa transakcia možno nerealizovala podľa podmienok podobných tým, ktoré prevládajú na súkromnom úverovom trhu (t. j. že súkromný veriteľ by prijal rovnaké rozhodnutie o prísune kapitálu do spoločnosti Teracom). Komisia preto nemohla vylúčiť, že v tomto prípade kapitálová injekcia predstavuje štátnu pomoc.
5.4. Dôvody začatia konania vo veci formálneho zisťovania
(59)
Z informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, vyplýva, že nie je možné vylúčiť skutočnosť, že všetky tri údajné opatrenia pomoci spĺňajú požiadavky článku 87 ods. 1 a preto predstavujú štátnu pomoc.
(60)
Okrem toho v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania nemala Komisia prístup k žiadnym údajom, ktoré by preukázali, že pomoc bola poskytnutá v súlade so Zmluvou o ES. Žiadna z výnimiek podľa článku 87 ods. 2, článku 87 ods. 3 alebo článku 86 ods. 2 sa nezdala byť splnená a problémom bolo, že Švédsko podľa všetkého počas procesu digitalizácie zanedbalo zásadu technologickej neutrality.
(61)
Z tohto dôvodu Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania, aby poskytla Švédsku a ďalším zainteresovaným stranám príležitosť predložiť pripomienky k predbežnému hodnoteniu Komisie v rozhodnutí o začatí konania.
6. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
6.1. B2 Bredband AB (B2)
(62)
Spoločnosť B2 súhlasí so všetkými tvrdeniami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Podľa spoločnosti B2 výhody poskytnuté spoločnosti Teracom môžu narušiť hospodársku súťaž nielen na trhu digitálneho satelitného vysielania, ale aj digitálneho káblového vysielania. V najbližších rokoch sa multicast TV stane jedným z hlavných produktov na trhu širokopásmového vysielania (69).
6.2. ECCA
(63)
Spoločnosť ECCA nemá zvláštne pripomienky k údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, ale víta preskúmanie služieb digitálneho pozemného vysielania vo Švédsku Komisiou. Najmä preto, že viacero členských štátov prijíma opatrenia na financovanie novej infraštruktúry, a zvlášť digitálnych pozemných sietí a služieb. Podľa názoru ECCA tieto opatrenia už teraz ovplyvňujú správanie sa spotrebiteľov voči káblovým službám.
(64)
Okrem toho vyjadrila spoločnosť ECCA názor, že postupy a podmienky, ktoré štátne a regionálne úrady povoľujú týmto platformám, sú svojou podstatou diskriminačné a majú za následok nevýhodné postavenie operátorov iných platforiem v rámci hospodárskej súťaže. Podľa ECCA investori odmietajú investovať do infraštruktúry, ak je pravdepodobné, že verejné orgány budú podporovať výstavbu konkurenčnej infraštruktúry, ktorá bude schopná ponúkať rovnaké druhy služieb za subvenčné ceny. Môže to mať veľmi negatívny účinok na dostupnosť financovania potrebného na konsolidáciu káblového odvetvia, modernizáciu sietí a predstavenie nových služieb (70).
6.3. ESOA
(65)
Podľa názoru spoločnosti ESOA švédske úrady poskytujú spoločnosti Teracom nezákonnú štátnu pomoc. Dôsledkom štátnej pomoci je zvýhodnenie pozemného technického riešenia pred inými, napríklad káblovým alebo satelitným riešením, čím sa narúša spravodlivá hospodárska súťaž, pretože štátna pomoc umožňuje spoločnosti Teracom znížiť náklady a ponúkať nižšie ceny, ako sú za bežných trhových podmienok.
(66)
Podľa názoru spoločnosti ESOA si prevádzka satelitov na digitálne televízne vysielanie vyžaduje veľké investície. Ale na nenarušenom trhu predstavujú satelity silnú konkurenciu pozemných digitálnych riešení vrátane káblových. So zreteľom na prechod z analógového na digitálne vysielanie, ktorý prebieha v celej Európskej únii spoločnosť ESOA vyjadrila obavy, že sa investície podobné tým vo Švédsku môžu objaviť aj v ďalších krajinách (71).
6.4. NSAB
(67)
Spoločnosť NSAB trvá na svojich argumentoch vyjadrených v sťažnosti a doplňujúcich podaniach a súhlasí s tvrdeniami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Vyjadruje však pochybnosť o tom, že číselné údaje, ktoré poskytli švédske úrady v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, zodpovedajú všetkým platbám vykonaným SVT v prospech spoločnosti Teracom a že poskytujú spravodlivý a reálny obraz o skutočne vyplatených sumách. Preto vyzýva Komisiu, aby vládu požiadala o ďalšie informácie a vysvetlenia.
(68)
Na margo argumentov vlády v prospech digitálneho pozemného vysielania oproti digitálnemu satelitnému vysielaniu spoločnosť NSAB uvádza skutočnosť, že v niektorých susedných krajinách je relatívne málo domácností, ktoré nemajú príjem satelitného vysielania. Okrem toho spoločnosť NSAB zdôrazňuje, že v krajinách, ako je napríklad Fínsko, až 10 % domácností v rámci príslušného pokrytia digitálnej pozemnej siete zaznamenalo problémy s príjmom signálu. NSAB ďalej uvádza, že podľa údajov BBC až 25 % domácností vo Veľkej Británii nemôže sledovať digitálnu pozemnú televíziu pre zlú inštaláciu antény.
(69)
Nakoniec, spoločnosť NSAB spochybňuje nestrannosť správy, ktorú vypracovala spoločnosť Öhrlings PriceWaterhouseCooper (PWC), v súvislosti s kapitálovou injekciou určenou koncernu Teracom. Tvrdí, že v tejto správe sa pri obchodnej prognóze spoločnosti Teracom vychádza z niektorých priveľmi optimistických predpokladov, napríklad so zreteľom na očakávaný počet predplatiteľov (72).
6.5. Telenor Broadcast
(70)
Spoločnosť Telenor Broadcast nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či údajné opatrenia v tejto veci predstavujú štátnu pomoc. Zdôrazňuje však, že pomoc pridelená digitálnej pozemnej platforme bude pre prevádzkovateľov ostatných platforiem znamenať nevýhodné postavenie v rámci hospodárskej súťaže, a to na distribučných trhoch, na ktorých sa televízne služby ponúkajú spotrebiteľom, ale aj na trhoch vysielania, na ktorých sa kapacita infraštruktúry vysielania ponúka vysielacím spoločnostiam.
(71)
Spoločnosť Teracom (vrátane spoločnosti Boxer) pôsobí ako poskytovateľ vysielacích služieb vysielacím spoločnostiam a televíznych služieb spotrebiteľom zároveň a štátnu pomoc bude môcť využiť na financovanie obidvoch činností. V trhovom odvetví distribúcie televízneho vysielania to možno dosiahnuť buď ponúkaním televíznych služieb za nižšie ceny, alebo ponukou väčšieho množstva digitálnych skriniek, ako by inak bolo ekonomicky výhodné bez štátnej pomoci. Podľa názoru spoločnosti Telenor Broadcast má táto skutočnosť rozhodujúci význam v súčasnej fáze vývoja smerom k jednotnému trhu pre všetky platformy.
(72)
Spoločnosť Telenor Broadcast ďalej kladie otázku, či povinnosť SVT vykryť 99,8 % švédskeho obyvateľstva pozemnou sieťou sama osebe predstavuje štátnu pomoc a spochybňuje závery, že pozemné vysielanie je najhospodárnejší spôsob distribúcie televízneho signálu (73).
6.6. TeliaSonera
(73)
Spoločnosť TeliaSonera nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či sú údajné opatrenia v tejto veci v súlade s ustanoveniami Zmluvy o ES. Zdôrazňuje však význam neutrálnosti v rámci hospodárskej súťaže medzi rôznymi technickými infraštruktúrami na trhu distribúcie televízneho vysielania (74).
6.7. UGC
(74)
Spoločnosť UGC nevyjadrila žiaden názor v súvislosti s tým, či sú údajné opatrenia v tejto veci v súlade s ustanoveniami Zmluvy o ES. Zároveň však plne podporuje zisťovanie, ktoré Komisia vedie. Ďalej podporuje názor, že podpora zo strany štátu v rámci hospodárskej súťaže môže iba narušiť riadne fungovanie trhu. Podľa názoru spoločnosti UGC nie je možné odôvodniť zasahovanie štátu do rozvoja digitálnej pozemnej televízie na základe argumentu o verejnom záujme. Ak je vo verejnom záujme poskytovať služby digitálnej televízie, jestvuje veľa alternatívnych infraštruktúr, ktoré sa na tento účel môžu využiť (75).
6.8. Viasat
(75)
Spoločnosť Viasat víta skutočnosť, že Komisia začala formálne zisťovanie a zastáva názor, že už z rozhodnutia o začatí konania je jasné, že spoločnosť Teracom (vrátane spoločnosti Boxer) dostala významnú dotáciu zo štátnych zdrojov, ktorá predstavuje nezákonnú štátnu pomoc. Úplne súhlasí so závermi uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Podľa spoločnosti Viasat je satelitné vysielanie oveľa hospodárnejšou distribučnou platformou a rozhodnutie vlády podporovať pozemnú sieť povedie k zúženiu výberu spotrebiteľa a nižšej kvalite ponúkaných produktov.
(76)
Spoločnosť Viasat ďalej hovorí, že aj spoločnosť Boxer využíva dodatočnú štátnu pomoc nielen prostredníctvom spoločnosti Teracom, ale i priamo od SVT. Na rozdiel od distributérov satelitného vysielania (vrátane spoločnosti Viasat) nemusí spoločnosť Boxer platiť poplatky za distribučné práva na programy SVT (76).
7. PRIPOMIENKY ŠVÉDSKA
(77)
V odpovedi z 29. októbra švédska vláda vyjadrila názor, že spoločnosti Teracom nebola pridelená pomoc v rozpore so záväzkami Švédska voči ustanoveniam Zmluvy o ES. Tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania sa zakladá na neúplných a často nepresných informáciách.
7.1. Tvrdenie, že SVT zaplatila spoločnosti Teracom neprimerane vysoké poplatky za prenos
(78)
Podľa švédskej vlády SVT nezaplatila a ani nebude platiť spoločnosti Teracom neprimerane vysoké poplatky za prenosové služby v analógovej a digitálnej pozemnej sieti. Okrem toho vláda tvrdí, že hodnotenie vypracované Komisiou v rozhodnutí o začatí konania sa zakladá na nepresných údajoch.
(79)
Po prvé v rozhodnutí o začatí konania Komisia posudzuje náklady spoločnosti Teracom v rámci digitálnej pozemnej siete (stĺpec 3 v tabuľke 2) bez DPH, hoci všetky ostatné údaje v tejto tabuľke sú s DPH. Podľa vlády by sa mali všetky údaje uviesť bez DPH, aby boli porovnateľné (77). Nasledujúca tabuľka 3 je prevzatá z rozhodnutia o začatí konania s číselnými údajmi bez DPH. Podľa opravených číselných údajov bude akumulovaný zisk spoločnosti Teracom do roku 2013 podstatne nižší (23,7 milióna SEK) ako suma uvedená v rozhodnutí o začatí konania (509,61 milióna SEK).
Tabuľka 3:
Výška prenosových poplatkov SVT v období rokov 2002 až 2013
(bez DPH)
rok
Platby SVT spoločnosti Teracom
bez DPH (1)
Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie SVT
bez DPH (2)
Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT
(3)
Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT bez DPH
(4 = 2 + 3)
Odhadovaný ročný zisk/strata spoločnosti Teracom
(5 = 4 - 1)
Odhadovaný kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom
(6)
2002
388,0
384
160
544
- 156,0
- 156,0
2003
418,4
384
160
544
- 125,6
- 281,6
2004
445,2
384
160
544
-98,8
- 380,4
2005
473,4
384
160
544
-70,6
- 451,0
2006
205,0
192
160
352
- 147,1
- 598,1
2007
219,0
96
160
256
-37,0
- 635,0
2008
233,3
160
160
73,3
- 561,8
2009
247,7
160
160
87,7
- 474,1
2010
262,2
160
160
102,2
- 371,9
2011
276,9
160
160
116,9
- 255,0
2012
291,8
160
160
131,8
- 123,2
2013
306,8
160
160
146,8
23,7
Zdroj: odpoveď z 29. októbra, s. 25. Upozornenie: V tabuľke sa stále nachádzajú niektoré chyby, ktoré sú vysvetlené a opravené v tabuľke 4.
(80)
Po druhé vláda tvrdí, že sa rozhodnutie Komisie o začatí konania zakladá na odhadoch nákladov spoločnosti Teracom na vysielanie SVT ešte z roku 2001 (pozri stĺpce 3 a 4 v tabuľke 4 a tabuľke 3, v tomto poradí). Podľa vlády sa skutočné náklady spoločnosti Teracom výrazne odlišujú od pôvodných odhadov (pozri tabuľku 4) a na podloženie svojho tvrdenia vláda predložila presné číselné údaje. Rozdiel je najvýraznejší pri nákladoch spoločnosti Teracom v digitálnej pozemnej sieti, keďže sa náklady pôvodne odhadovali na 160 miliónov SEK ročne. Pri tomto odhade sa vychádzalo z miery pokrytia digitálnej siete 98 % a úplnej funkčnosti siete k roku 2002, napríklad vrátane možnosti regionálnej poruchy (regional nedbrytbarhet) prenosových signálov a bezpečnostných opatrení (säkerhetsåtgärder) (78). Digitálna pozemná sieť sa však v tomto rozsahu vybudovala až počas roka 2005 a až v tomto roku náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT cez digitálnu platformu začali zodpovedať pôvodnému odhadu (pozri tabuľku 4). Predložené číselné údaje odrážajúce skutočné náklady spoločnosti Teracom sú aj reakciou na obavy, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, a síce obavy z údajnej skutočnosti, že náklady na vysielanie SVT boli v počiatočnej fáze výstavby nižšie ako 160 miliónov SEK (79).
(81)
Po tretie vláda zdôraznila, že platby SVT za prenosové poplatky spoločnosti Teracom tak ako sa prezentujú v rozhodnutí o začatí konania (stĺpec 1 v tabuľke 2 a tabuľke 3), nezodpovedajú skutočným platbám SVT, ale predstavujú finančné prostriedky určené na prevod z distribučného účtu na účet SVT. Tieto prostriedky mala SVT k dispozícii na úhradu za služby pozemného vysielania, ale nebola žiadnym záväzkom viazaná použiť ich výhradne na príslušný účel (80). Vláda ďalej upozornila Komisiu, že na rozdiel od pôvodného predpokladu má SVT v roku 2006 z distribučného účtu dostať 384 miliónov SEK(bez DPH) namiesto 205 miliónov SEK(bez DPH), čo bol odhad uvedený v rozhodnutí o začatí konania (81).
(82)
Tabuľka 4 zobrazuje skutočné platby SVT v prospech spoločnosti Teracom (stĺpce 1a až 1c) a skutočné náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT (stĺpce 2 až 4) za obdobie od roku 1999 do roku 2006 (82). V tabuľke sú k časovému rozpätiu uvedenému v rozhodnutí o začatí konania pridané roky 1999, 2000 a 2001. Podľa vlády tieto číselné údaje umožnia Komisii overiť skutočnosť, že počas celého obdobia od uvedenia digitálnej pozemnej siete na trh v apríli 1999 SVT nevykonala žiadne neprimerane vysoké platby v prospech spoločnosti Teracom. Údaje týkajúce sa týchto ďalších rokov zároveň odpovedajú na obavy, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania (83), a síce obavy z toho, že SVT dostala zvláštne dotácie počas počiatočnej fázy výstavby digitálnej pozemnej siete (od roku 1997 do roku 2001), t. j. pred otvorením distribučného účtu. Vláda vysvetlila, že SVT v tomto období dostala celkovú sumu 300,3 milióna SEK na technickú obnovu (teknisk förnyelse). Z tejto sumy sa použilo […] milióna SEK na služby digitálneho pozemného vysielania ([…] milióna SEK v roku 2000 a […] milióna v roku 2001). Tieto číselné údaje sú uvedené v tabuľke 4 (stĺpec 1b) a sú započítané do kalkulácie zisku a straty spoločnosti Teracom v obchodovaní s SVT.
(83)
Tabuľka 4 na základe skutočných nákladov a poplatkov spoločnosti Teracom znázorňuje zisk a stratu spoločnosti v obchodovaní s SVT za každý rok v období rokov 1999 až 2006 (stĺpec 5). Zdá sa, že okrem roku 2005 bola v každom roku celková výška platieb SVT za analógové a digitálne vysielanie v prospech spoločnosti Teracom (stĺpec 1c) nižšia ako celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT (stĺpec 4). V skutočnosti spoločnosť Teracom za celé obdobie vyprodukovala stratu z vysielania SVT vo výške 149,5 milióna SEK.
Tabuľka 4:
Skutočné prenosové poplatky SVT a skutočné prenosové náklady spoločnosti Teracom v období rokov 1999 - 2006 (bez DPH)
rok
Poplatky SVT za analógové vysielanie
(1a)
Poplatky SVT za digitálne vysielanie
(1b)
Celkové poplatky SVT
(1c)
Náklady spoločnosti Teracom na analógové vysielanie
bez DPH (2)
Náklady spoločnosti Teracom na digitálne vysielanie SVT
(3)
Celkové náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT
bez DPH (4 = 2 + 3)
Ročný zisk/strata spoločnosti Teracom
(5 = 4-1c)
Kumulovaný zisk/strata spoločnosti Teracom
(6)
1999
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-10,3
-10,3
2000
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-31,8
-42,1
2001
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-24,1
-66,2
2002
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-18,9
-85,1
2003
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-3,6
-88,7
2004
[…]*
[…]*
[…]
[…]
[…]
[…]
-58,2
- 146,9
2005
[…]*
[…]*
[…]
[…]
[…]
[…]
17,5
- 129,4
2006
[…]*
[…]*
[…]
[…]
[…]
[…]
-20,1
- 149,5
Zdroj: príloha 6 odpovede z 20. marca, na vysvetlenie údajov označených * pozri poznámku pod čiarou č. 8.
(84)
Vláda poskytla Komisii vysvetlenie v súvislosti so stratou spoločnosti Teracom z vysielania SVT počas obdobia rokov 1999 až 2006. Po prvé podľa vlády spoločnosť Teracom pri určovaní cien v rámci digitálnej pozemnej siete vychádzala zo skutočného počtu divákov (takzvanej miery penetrácie), ktorý bol počas počiatočnej fázy výstavby nižší ako sa očakávalo. Po druhé spoločnosť Teracom nemohla na začiatku vyberať prenosové poplatky, ktoré by úplne pokryli náklady, pretože hlavným cieľom bolo povzbudiť vysielacie spoločnosti, aby začali vysielať prostredníctvom digitálnej pozemnej siete. Po tretie náklady spoločnosti Teracom, tak ako sa uvádzajú v tabuľke 4 zahŕňajú hypotetické náklady ako miera výnosu, ktorú si vlastník nárokuje. Podľa pravidiel účtovníctva sa takéto hypotetické náklady nepovažujú za stratu (84).
(85)
Vláda predložila aj skutočné ceny a náklady spoločnosti Teracom na vysielanie programov iných vysielacích spoločností ako SVT v analógovej a digitálnej pozemnej sieti (85), predovšetkým náklady a ceny hlavnej švédskej komerčnej vysielacej spoločnosti TV4, ktorá je zároveň jedinou ďalšou vysielacou spoločnosťou, ktorá využíva analógovú pozemnú sieť. V rozsahu, v akom údaje poukazujú, že SVT zaplatila vyššie prenosové poplatky ako TV4, sa dajú tieto rozdiely podľa názoru vlády vysvetliť osobitnými požiadavkami na vysielanie SVT napríklad vyššou mierou pokrytia vysielaním SVT, väčším využitím kapacity, možnosťou regionálnej poruchy vysielacích signálov SVT a bezpečnostnými opatreniami (86).
7.2. Údajná záruka za úver vystavená v prospech spoločnosti Teracom
(86)
Podľa vlády nebola údajná záruka za úver nikdy vydaná. Priznáva však, že vo februári 2002 parlament prijal rozhodnutie, v ktorom dáva vláde plnú moc na vydanie záruky za úver (87).
(87)
Vláda upozornila na potrebu poukázať na skutočnosť, že podľa švédskej ústavy iba vláda, a nie parlament, môže prijímať finančné záväzky voči tretím stranám (napríklad spoločnosti Teracom) súvisiace s finančnými prostriedkami zo štátneho rozpočtu. Vláda však takéto záväzky môže prijať až potom, keď ich parlament odobrí. Okrem toho vláda v tomto prípade žiadala, aby bol úlohou vydať záruku poverený Úrad verejného dlhu (88).
(88)
Vláda ďalej uvádza, že po schválení parlamentom v júni 2002 požiadala prostredníctvom rozhodnutia Úrad verejného dlhu o vydanie záruky v prospech spoločnosti Teracom a určenie poplatku, ktorý by sa mal spoločnosti Teracom účtovať za riziko spojené s vykonávanou činnosťou a administratívne náklady. Vláda však zdôrazňuje, že v rozhodnutí výslovne uviedla, že Úrad verejného dlhu musí skontrolovať súlad s pravidlami ES o štátnej pomoci, aby mohol skonštatovať, či je záruka za úver zlučiteľná s týmito pravidlami a ak nie je, potom musí zhromaždiť informácie potrebné na oznámenie podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy (89). Okrem toho musí Úrad verejného dlhu zhodnotiť riziká akejkoľvek štátnej záruky. Dôležité je aj to, že záruka za úver sa môže vydať až potom, keď Úrad verejného dlhu prijme rozhodnutie o výške záruky za úver, jej lehote a výške poplatku, a zároveň potom, keď sa potvrdí, že táto záruka za úver nie je v rozpore s pravidlami ES pre štátnu pomoc (90).
(89)
Opierajúc sa čiastočne o predbežný rating, ktorý v mesiacoch júl až september 2002 vypracovala spoločnosť Standard & Poor’s (91), Úrad verejného dlhu dospel k záveru, že finančné riziko spojené s vydaním záruky za úver bolo príliš vysoké. Keby sa záruka za úver vydala, sprevádzal by ju veľmi vysoký poplatok potrebný na krytie rizika. Navyše, Úrad verejného dlhu nedokázal vylúčiť, že by táto štátna záruka v podstate mohla predstavovať štátnu pomoc (92). Potom, čo 1. októbra 2002 Úrad verejného dlhu predložil svoje stanovisko, podľa vyhlásenia vlády neboli prijaté žiadne ďalšie opatrenia zo strany Teracomu, Úradu verejného dlhu ani samotnej vlády.
7.3. Kapitálová injekcia
(90)
Podľa vlády podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.
(91)
Vláda v prvom rade uvádza, že rozhodnutie o začatí konania vychádza z čiastočne nepresných údajov, podľa ktorých hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom vyzerá horšie ako v skutočnosti. Platobná schopnosť spoločnosti Teracom nebola až taká nízka, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania a spoločnosť Teracom vykazovala stratu iba v rokoch 2001 a 2002, a nie v roku 2003 (93).
(92)
Podľa vlády Komisia v rozhodnutí o začatí konania vychádzala z nesprávneho hodnotenia hospodárskeho a finančného stavu spoločnosti Teracom v čase kapitálovej injekcie. Vláda zdôrazňuje, že na konci júna 2003, keď zvýšila imanie spoločnosti Teracom, sa finančný a hospodársky stav spoločnosti významne zmenil v porovnaní s obdobím, ktoré Úrad verejného dlhu posudzoval, keď zaujal negatívne stanovisko k návrhu udeliť štátnu záruku spoločnosti Teracom (94).
(93)
Vláda ďalej poukázala na skutočnosť, že v priebehu roka 2002 spoločnosť Teracom podnikla rôzne kroky s cieľom vyriešiť finančné a ekonomické ťažkosti. Predala svoje tri dcérske spoločnosti, znížila náklady prepustením značnej časti pracovných síl (20 %), zlúčila ďalšie dcérske spoločnosti, zatvorila niektoré časti prevádzky, skoncentrovala svoju činnosť na menšom počte miest a znížila investície v porovnaní s rokmi 2000 a 2001. Okrem toho sa trh digitálnej pozemnej televízie priaznivo vyvíjal, takže rástol dopyt po predplatení služieb digitálnej televízie, najmä na jeseň roku 2002. Spoločnosť Teracom zaznamenala významné zvýšenie ročného predaja predplatených programov zo 100 000 na konci roka 2001 na 140 000 koncom roka 2002. Vďaka opatreniam na zníženie nákladov a zvyšovaniu predaja počas druhej polovice roku 2002 sa výrazne zlepšil finančný a ekonomický stav spoločnosti Teracom, ktorá v skutočnosti už vykazovala zisk v prvých troch mesiacoch roku 2003, teda predtým ako vláda predložila svoj návrh parlamentu (95).
(94)
Vláda vysvetľuje, že po prijatí negatívneho stanoviska Úradu verejného dlhu sa rozhodla vykonať hlbšiu analýzu hospodárskeho a finančného stavu spoločnosti Teracom (96) namiesto statického rozboru, ktorý vykonal Úrad verejného dlhu.
(95)
Podobne ako by sa zachoval súkromný akcionár, aj vláda zhodnotila krátkodobý a dlhodobý hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom na základe obchodných plánov spoločnosti na roky 2003 až 2005, finančných vyhliadok na obdobie rokov 2003 až 2010 a porovnaní s inými spoločnosťami a akcionármi v rovnakých a príbuzných odvetviach. Dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie vo výške 500 miliónov SEK môže zlepšiť platobnú schopnosť spoločnosti Teracom a umožniť postupné vytvorenie zisku, ktorý bude dostatočný na splatenie kapitálovej injekcie v primeranej lehote. Vláda tvrdí, že v tejto situácii účastinárska kapitálová injekcia nepredstavovala štátnu pomoc. Zastáva názor, že súkromný investor by v rovnakej situácii neváhal zvýšiť imanie spoločnosti, pretože dlhodobé finančné vyhliadky Teracomu boli pozitívne (97).
(96)
V tejto súvislosti vláda ďalej konštatuje, že Komisia v rozpore s tým, čo mala urobiť, nezohľadnila všetky relevantné skutočnosti pri posúdení možnosti, že kapitálová injekcia prinesie primeraný výnos. Komisia obmedzila svoju analýzu na bývalé straty spoločnosti Teracom a jej mieru platobnej schopnosti. Podľa názoru vlády Komisia nesprávne prirovnávala štát k externému veriteľovi a namiesto toho mala štát porovnať so súkromným akcionárom, od ktorého sa dá očakávať dlhodobejší investičný zámer. Štát má 100 % podiel na vlastníctve spoločnosti Teracom, z čoho tiež vyplýva dlhodobejší zámer než v prípade menšinového vlastníka (98).
(97)
Vláda podporila svoje argumenty predložením správy vypracovanej spoločnosťou PWC, nezávislou audítorskou poradenskou agentúrou, ktorú požiadala o preverenie rozhodnutia vlády v súvislosti s kapitálovou injekciou. V správe sa hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom hodnotí v čase kapitálovej injekcie a na základe informácií dostupných v čase rozhodnutia vlády. Záver tejto správy potvrdzuje, že vláda mala dostatočné údaje na rozhodnutie o kapitálovej injekcii a dlhodobá ziskovosť spoločnosti Teracom bola na úrovni, s ktorou by bol súkromný investor spokojný (99).
(98)
Nakoniec, vláda vyjadrila názor, že Komisia nedostatočne zohľadnila širšie súvislosti kapitálovej injekcie. Mala napríklad zohľadniť skutočnosť, že kapitálová injekcia bola nevyhnutná pre zabezpečenie predchádzajúcich investícií, ktorých účelom bolo vytvorenie zisku z dlhodobého hľadiska (100).
8. HODNOTENIE ÚDAJNÝCH OPATRENÍ POMOCI
(99)
Opatrenie sa považuje za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1, ak sú splnené tieto štyri podmienky: 1. musí ísť o prevod štátnych prostriedkov; 2. príslušné opatrenie musí predstavovať ekonomickú výhodu pre príjemcu; 3. opatrenie musí narušiť alebo vytvoriť hrozbu narušenia riadnej hospodárskej súťaže a 4. opatrenie musí ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi.
8.1. Platby SVT spoločnosti Teracom za prenosové poplatky
8.1.1. Hospodárska výhoda
(100)
Aby bolo možné rozhodnúť o tom, či prenosové poplatky, ktoré SVT uhrádza spoločnosti Teracom za pozemné vysielanie, hospodársky zvýhodňujú spoločnosť Teracom, treba preskúmať, či SVT vypláca alebo v budúcnosti bude musieť vyplatiť sumy prekračujúce výšku poplatkov, ktoré by spoločnosť Teracom mohla reálne očakávať od zákazníkov za normálnych trhových podmienok.
(101)
Po prvé Komisia zisťovala, či od uvedenia digitálnej pozemnej televízie na švédsky trh v roku 1999 do roku 2006 SVT zaplatila spoločnosti Teracom viac, ako boli náklady Teracomu na vysielanie programov SVT. Zatiaľ čo výpočty uvedené v rozhodnutí o začatí konania sa vo veľkej miere zakladali iba na odhadoch platieb SVT a nákladov spoločnosti Teracom, v tomto rozhodnutí už kalkulácie Komisie vychádzajú zo skutočných údajov (pozri tabuľku 4). Tieto údaje potvrdzujú, že v období od roku 1999 do roku 2006 SVT nevykonala neprimerane vysoké platby v prospech spoločnosti Teracom. V skutočnosti boli platby SVT summa summarum za toto obdobie nižšie ako náklady spoločnosti Teracom na vysielanie SVT, čoho výsledkom je strata z vysielania vo výške približne 149,5 milióna SEK. Keďže tento číselný údaj (149,5 milióna SEK) zahŕňa platby za analógové aj digitálne vysielanie, poukazuje na skutočnosť, že nedošlo ani ku krížovým dotáciám v tom zmysle, že spoločnosť Teracom by si účtovala neprimerane vysoké poplatky za analógové vysielanie so zámerom využiť peniaze na prevádzku digitálneho vysielania.
(102)
Po druhé Komisia zisťovala, či spoločnosť Teracom neúčtovala SVT vyššie prenosové poplatky ako komerčným vysielacím spoločnostiam a takto nezískavala hospodársku výhodu od SVT. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že cenová politika spoločnosti Teracom sa riadi zásadou rovnakého zaobchdádzania, t. j. Teracom uplatňuje rovnaké podmienky pre všetkých zákazníkov (101). Komisia zvlášť zdôrazňuje, že spoločnosť Teracom používa pre analógové vysielanie cenovú politiku na základe nákladov od roku 1992 a že jej ceny za digitálny prenos sa určujú podľa takzvaného penetračného modelu určovania cien, ktorý stanovuje rovnaké parametre pre všetkých zákazníkov spoločnosti Teracom (102). Komisia porovnala aj skutočné ceny, ktoré spoločnosť Teracom účtovala SVT a iným vysielacím spoločnostiam digitálnej pozemnej siete. Spoločnosť Teracom síce určila SVT vyššiu cenu ako napríklad komerčnej vysielacej spoločnosti TV4, ale tento cenový rozdiel vznikol z dôvodu doplnkových služieb, ktoré SVT požaduje od spoločnosti Teracom (103). Komisia preto nenašla žiadne indície, podľa ktorých by mala SVT nevýhodnejšie (alebo výhodnejšie) podmienky ako iné vysielacie spoločnosti, alebo musela platiť neprimerane vysoké prenosové poplatky.
(103)
Po tretie, aby bola previerka úplná, Komisia zisťovala aj to, či SVT bude musieť v budúcnosti platiť spoločnosti Teracom ceny vyššie ako sú bežné trhové ceny za vysielanie. Jeden z problémov uvedených v rozhodnutí o začatí konania súvisel s tým, či v období rokov 2008 až 2013 SVT vykoná neprimerane vysoké platby spoločnosti Teracom za vysielanie, ktoré by do roku 2013 viedli k akumulovanému zisku v prospech spoločnosti Teracom vo výške približne 510 miliónov SEK. Komisia však konštatuje, že cenová politika spoločnosti Teracom v súčasnosti a predvídateľnej budúcnosti vychádza z vyššie uvedených zásad určovania cien, ktoré spoločnosti zabraňujú účtovať neprimerane vysoké poplatky za vysielanie SVT (104). Okrem toho od rozhodnutí švédskeho poštového a telekomunikačného regulačného úradu v roku 2005 podlieha spoločnosť Teracom regulácii ex-ante na veľkoobchodných trhoch analógového a digitálneho pozemného vysielania (105). Tieto rozhodnutia by v zásade mali zamedziť hrozbe, že spoločnosť Teracom bude SVT účtovať neprimerane vysoké poplatky za vysielanie. Nakoniec, podľa vysvetlenia vlády (pozri odôvodnenie 40) a v protiklade k obavám, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, SVT nie je povinné použiť všetky prostriedky získané z distribučného účtu na výplatu prenosových poplatkov spoločnosti Teracom. SVT nezávisle rokuje so spoločnosťou Teracom o cene za vysielanie a ak minie za prenos menej ako bol odhad, môže zostatkové prostriedky voľne využiť na programovú činnosť (106).
(104)
Na základe vyššie uvedených úvah Komisia zastáva názor, že SVT síce je viazané vysielať cez analógovú a digitálnu pozemnú sieť a v súčasnosti nemá inú možnosť ako využívať služby spoločnosti Teracom, no na druhej strane je spoločnosť Teracom obmedzená, pokiaľ ide o využitie SVT ako zákazníka bez možnosti výberu. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že ak komerčné vysielacie spoločnosti považujú za výhodné vysielať cez digitálnu pozemnú sieť a platiť poplatky spoločnosti Teracom za prenos signálu, potom má aj SVT dostatočný dôvod na toto riešenie.
(105)
Na margo tvrdenia, že spoločnosť Boxer získala pomoc, pretože SVT neplatí za distribúciu (107), Komisia poznamenáva, že komerčné zmluvy medzi vysielacími spoločnosťami a distributérmi môžu mať rôznu podobu. Ak si uvedomíme skutočnosť, že transakcia medzi týmito dvoma stranami sa týka výmeny vysielacích služieb za dostupnosť obsahu, ktorá je výhodná pre obe strany, konkrétne podmienky môžu byť značne rozdielne napríklad v závislosti od príslušných platforiem alebo prevádzkovateľov.
(106)
Na základe vyššie uvedených informácií Komisia dospela k záveru, že prenosové poplatky, ktoré SVT vypláca spoločnosti Teracom, nijako hospodársky nezvýhodňujú spoločnosť Teracom, a teda ani nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1.
8.2. Štátna záruka
(107)
Podľa oznámenia o štátnych zárukách vo všeobecnosti podlieha štátna záruka ustanoveniam článku 87 ods. 1, ak je ovplyvnené obchodovanie medzi členskými štátmi a nevyplatí sa žiadna trhová prémia. Podľa časti 2 oznámenia o štátnych zárukách môže ísť o štátnu podporu v zmysle článku 87 ods. 1 aj vtedy, ak bola udelená štátna záruka, hoci štát na základe tejto záruky nikdy nevykoná žiadne platby. Dôvodom je to, že pomoc sa pokladá za schválenú vo chvíli, keď sa udelí záruka, a nie vtedy, keď sa príjemca dovoláva nároku alebo keď sa vykonajú platby podľa podmienok záruky.
(108)
Komisia však konštatuje, že podľa judikatúry, napríklad vec Rakúsko/Komisia, musí existovať bezpodmienečný a právne záväzný sľub o pridelení príslušnej pomoci, skôr než možno zmluvne dohodnúť jej existenciu (108).
(109)
V tomto prípade Komisia vyslovuje názor, že rozhodnutie vlády požiadať Úrad verejného dlhu, aby vydal záruku za úver, bolo podmienečným rozhodnutím, ktoré spoločnosti Teracom neposkytlo neobmedzené právo požadovať udelenie záruky za úver. Komisia konštatuje, že vo švédskom práve platí zásada, že ak úrady podliehajúce vláde vydajú záruku za úver, jej vydanie je vždy podmienené zisteniam Úradu verejného dlhu okrem iného so zreteľom na platobnú schopnosť a čestnosť. Táto zásada švédskeho právneho systému je verejnosti známa. Ďalej je zrejmé, že vláda si uvedomovala záväzky vyplývajúce z práva Spoločenstva, pretože uviedla, že Úrad verejného dlhu musí preveriť záruku za úver z hľadiska súladu s pravidlami štátnej pomoci a podľa potreby zhromaždiť relevantné údaje potrebné pre oznámenie Komisii. Komisia zdôrazňuje dôležitosť skutočnosti, že po správe Úradu verejného dlhu neboli podniknuté žiadne kroky. Na základe vyššie uvedených skutočností Komisia súhrne konštatuje, že nie je možné dospieť k záveru, že bola vôbec nejaká záruka za úver vydaná a že spoločnosť Teracom dostala neobmedzený a právne záväzný prísľub o poskytnutí štátnej pomoci. Takže spoločnosť Teracom nebola ani hospodársky zvýhodnená.
8.3. Kapitálová injekcia
(110)
Ak štát poskytne spoločnosti finančné prostriedky za podmienok, ktoré by neboli prijateľné pre investora v bežných podmienkach trhového hospodárstva, potom poskytuje príjemcovi ekonomické zvýhodnenie (109). Ak chceme rozhodnúť, či podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie udelenej spoločnosti Teracom na konci júna 2003 predstavuje hospodárske zvýhodnenie spoločnosti Teracom, je potrebné preskúmať, či je táto kapitálová injekcia v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.
(111)
Komisia priznáva, že informácie o finančnom stave spoločnosti Teracom uvedené v rozhodnutí o začatí konania neboli úplne presné. Vláda preukázala, že platobná schopnosť spoločnosti Teracom nebola až taká nízka, ako sa uvádzalo v rozhodnutí o začatí konania a spoločnosť Teracom hospodárila so stratou dva roky po sebe a nie tri. Takže v rozhodnutí o začatí konania bol finančný stav spoločnosti Teracom vykreslený mierne horšie, ako bol v skutočnosti.
(112)
Po preskúmaní informácií predložených vládou v odpovedi z 29. októbra, ako aj v ďalších odpovediach vrátane krátkodobých a dlhodobých obchodných plánov spoločnosti Teracom sa Komisia domnieva, že hodnotenie vlády v roku 2003 vtedajšej aj budúcej ekonomickej a finančnej situácie spoločnosti Teracom bolo realistické a prognózy dostatočného výnosu z kapitálovej injekcie boli oprávnené.
(113)
Tak ako sa podrobnejšie uvádza v časti 7.3 tohto rozhodnutia, vláda vypracovala hodnotenie ekonomického a finančného stavu spoločnosti Teracom na základe obchodných plánov spoločnosti na obdobie rokov 2003 až 2005, jej finančných prognóz na obdobie rokov 2003 - 2010 a porovnaní s inými spoločnosťami a akcionármi v rovnakom a v podobných odvetviach. Dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok vo výške 500 miliónov SEK mohol zlepšiť platobnú schopnosť spoločnosti Teracom a umožniť jej postupne vytvárať zisk dostatočný na splatenie účastinárskeho príspevku v primeranej lehote (110). Vyhliadka na rok 2003 naznačovala, že výkaz ziskov a strát spoločnosti Teracom bude pozitívny. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že spoločnosť Teracom hospodárila so ziskom už v prvých troch mesiacoch roka 2003 - teda predtým ako vláda predložila svoj návrh parlamentu.
(114)
Nakoniec, Komisia preskúmala správu vypracovanú spoločnosťou PWC pre výpočty vlády, ktorá vysvetľuje číselné údaje, z ktorých vláda vychádzala pri svojom rozhodnutí. Komisia sa nazdáva, že tieto údaje poskytli hodnoverný základ pre prijatie rozhodnutia o investícii. V správe sa uvádza najmä to, že po stratových rokoch 2001 a 2002 spoločnosť Teracom v čase realizácie kapitálovej injekcie takmer dosiahla prah rentability. Hospodársky a finančný stav spoločnosti Teracom sa výrazne zlepšil v porovnaní s obdobím, keď Úrad verejného dlhu zaujal negatívne stanovisko k vydaniu záruky za úver (111).
(115)
Správa potvrdzuje, že konanie vlády zodpovedá tomu druhu analýzy, akú by vykonal súkromný investor, ktorá pozostáva z hodnotenia očakávaného ďalšieho výnosu z investície a či je takýto výnos dostatočný na vyrovnanie rizík spojených s investíciou. V správe sa očakávaná návratnosť investície („the internal rate of return“) vypočítava tak, že sa zistí prírastkový tok finančných prostriedkov, ktorý vytvára. Je to vlastne rozdiel medzi dvoma alternatívnymi scenármi: v jednom prípade voľný tok finančných prostriedkov a zvyšovanie imania, v druhom prípade voľný tok finančných prostriedkov bez zvyšovania imania. Očakávaná návratnosť kapitálovej injekcie predstavuje asi 24 %, čo presahuje požiadavky návratnosti, ktoré by akcionári kládli za bežných trhových podmienok (porovnateľná trhová požiadavka návratnosti zodpovedá približne 8,6 %) a dokonca stačí aj na vyrovnanie finančného rizika spoločnosti (112).
(116)
Napriek tomu, že nie je možné ex post s istotou určiť, ako by sa vyvíjali príjmy spoločnosti Teracom, keby firma nedostala podmienený účastinársky príspevok, Komisia konštatuje, že návratnosť vlastného kapitálu spoločnosti Teracom rástla z 3 % v roku 2003 na 11 % v roku 2004 a 19 % v roku 2005 (113).
(117)
Nasledujúci diagram 3 znázorňuje skutočnosť, že spoločnosť Teracom znovu začala byť zisková v rokoch 2003, 2004 a 2005. Spoločnosť prvú splátku podmieneného účastinárskeho príspevku vykonala v roku 2006 (114).
Diagram 3:
Vývoj skutočného zisku spoločnosti Teracom v období rokov 1998 až 2005
Zdroj: Výročné správy spoločnosti Teracom za roky 1998 až 2005.
(118)
Komisia preto dospela k záveru, že podmienený účastinársky príspevok v podobe kapitálovej injekcie bol vykonaný za okolností, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora v bežných trhových podmienkach.
(119)
V tomto zvláštnom prípade vzniká otázka či súčasnú analýzu štátnej pomoci ovplyvňuje skutočnosť, že si spoločnosť Teracom ponechala výhradné právo na prevádzkovanie pozemnej siete napriek tomu, že v októbri 2002 nadobudla účinnosť smernica o hospodárskej súťaži na trhoch elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica o hospodárskej súťaži) (115), ktorá zakazuje uplatňovanie výhradných práv v príslušnom odvetví (116).
(120)
Keď Komisia skúma potenciálne opatrenie pomoci a zistí, že bolo porušené iné zvláštne ustanovenie Zmluvy o ES, je nevyhnutné bližšie preveriť, či ustanovenia týkajúce sa pomoci nie sú okrem článkov 87 a 88 v rozpore aj s inými samostatnými ustanoveniami Zmluvy a pritom sú tak neoddeliteľne spojené s cieľom pomoci, že ich nie je možné hodnotiť samostatne (117). V takomto prípade môže mať porušenie rozhodujúci význam pri skúmaní potenciálneho opatrenia pomoci Komisiou vtedy, ak porušenie druhého samostatného ustanovenia Zmluvy o ES má preukázateľne škodlivý vplyv, ešte horší ako je škodlivý vplyv, ktorý je inherentný pre potenciálne opatrenie pomoci (118).
(121)
Komisia v tomto rozhodnutí konštatuje, že porušenie smernice o hospodárskej súťaži nepredstavuje súčasť opatrenia, ktoré je predmetom jej zisťovania, ale je výsledkom postupu vlády, ktorý je samostatný a odlišný od rozhodnutia vlády vydať podmienený účastinársky príspevok.
(122)
Okrem toho, hoci sa nedá vylúčiť, že výhradné právo spoločnosti Teracom malo vplyv na ziskovosť spoločnosti, a tým do určitej miery aj na ziskovosť podmieneného účastinárskeho príspevku, nemožno to ani s istotou určiť, pretože spoločnosť Teracom podlieha regulácii cien (pozri bližší opis v odôvodneniach 42, 43 a 102) a preto ani nemôže voľne uplatňovať svoju silnú pozíciu na trhu. V tomto rozhodnutí preto nemožno dokázať, že hlavne na základe výhradného práva predstavoval podmienený účastinársky príspevok ziskovú investíciu. Preto sa nedá preukázať ani to, že bez výhradného práva by nebola očakávaná návratnosť podmieneného účastinárskeho príspevku prijateľná pre súkromného investora.
(123)
Pre nepreukázateľnosť jednoznačnej kauzálnej súvislosti medzi porušením smernice o hospodárskej súťaži zo strany Švédska a očakávanou ziskovosťou podmieneného účastinárskeho príspevku nemôže Komisia vyhlásiť za neplatné tvrdenie Švédska, že spĺňa kritériá uplatňovania zásady investora v trhovom hospodárstve. Tento záver však neovplyvní stanovisko, ktoré môže Komisia zaujať pri budúcich prípadoch so zreteľom na fakty tohto prípadu.
(124)
Nakoniec možno konštatovať, že v tomto prípade sa môže, a dokonca by sa aj mal podmienený účastinársky príspevok a porušenie smernice o súťaži posudzovať osobitne podľa platných pravidiel a postupov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia v súlade s článkom 226 Zmluvy o ES otázku porušenia smernice o hospodárskej súťaži Švédskom postupuje Súdnemu dvoru ES.
(125)
Pokiaľ ide o podmienený účastinársky príspevok, Komisia dospela k záveru, že nebolo možné potvrdiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1.
9. ZÁVER
(126)
Na základe uvedených informácií Komisia nezistila nič, čo by naznačovalo, že preskúmané opatrenia hospodársky zvýhodnili spoločnosť Teracom alebo niektorú z jej dcérskych spoločností. Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia, ktoré Švédsko prijalo, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Opatrenia, ktorých povahu zisťovala Komisia a ktoré sa opisujú v tomto rozhodnutí v súvislosti so zavedením digitálnej pozemnej televízie vo Švédsku, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu.
V Bruseli 20. decembra 2006