Smernica 2003/53/ES Európskeho parlamentu a Rady
z 18. júna 2003,
ktorou sa po 26-krát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS týkajúca sa obmedzení uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (nonylfenol, nonylfenoletoxylát a cement)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 95,
so zreteľom na návrh Komisie [1],
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [2],
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy [3],
keďže:
(1) Riziká, ktoré pre životné prostredie predstavujú nonylfenol (NP) a nonylfenoletoxylát (NPE), boli posúdené v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 793/93 z 23. marca 1993 o vyhodnocovaní a kontrole rizík existujúcich látok [4]. Posúdenie viedlo k zisteniu, že je potrebné obmedziť tieto riziká a Vedecký výbor pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie (VVTEŽP) vo svojom stanovisku zo 6. a 7. marca 2001 tento záver potvrdil.
(2) V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva [5] je NP klasifikovaný ako "prioritná riziková látka". Podľa článku 16 ods. 6 uvedenej smernice má Komisia predložiť návrhy na kontrolu ukončenia alebo postupného znižovania vypúšťania, emitovania alebo uvoľňovania týchto látok.
(3) Odporúčanie Komisie 2001/838/ES zo 7. novembra 2001 o výsledkoch hodnotenia rizík a stratégií na znižovanie rizík pre látky: akrylaldehyd; dimetylsulfát; nonylfenol; 4-nonylfenol (nonyl rozvetvený); tercbutyl(metyl)éter [6], prijaté v rámci nariadenia (EHS) č. 793/93, navrhlo stratégiu pre obmedzovanie rizík súvisiacich s NP a NPE, odporúčajúc najmä zavedenie obmedzení na ich marketing a používanie.
(4) Aby bolo možné chrániť životné prostredie, Komisia bolo vyzvaná, aby zvážila zmenu a doplnenie smernice Rady 86/278/EHS z 12. júna 1986 o ochrane životného prostredia a najmä pôdy v prípadoch, kedy sa v poľnohospodárstve používajú kaly zo spracovania odpadových vôd [7], s cieľom zaviesť limitnú hodnotu koncentrácie pre NP a NPE v kaloch zo spracovania odpadových vôd, ktoré sa rozhadzujú na pôdu.
(5) Aby bolo možné ešte viac chrániť životné prostredie, malo by sa uvádzanie na trh a používanie NP a NPE obmedziť len na konkrétne použitia, pri ktorých dochádza k vypúšťaniu, emisiám alebo uvoľňovaniu do životného prostredia. Obmedzenia týkajúce sa zložiek v pesticídoch a biocídoch by však mali platiť bez toho, aby to malo vplyv na existujúce národné povolenia pre pesticídy alebo biocídne výrobky obsahujúce NPE ako jednu zo zložiek, ktoré boli vydané pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice až do uplynutia ich platnosti.
(6) Vedecké štúdie taktiež ukázali, že cementové prípravky obsahujúce šesťmocný chróm môžu za určitých okolností, pri priamom dlhšom styku s ľudskou pokožkou, spôsobovať alergické reakcie. Každé použitie cementu so sebou nesie riziko priameho dlhšieho styku s ľudskou pokožkou s výnimkou kontrolovaných uzatvorených a úplne automatizovaných procesov.
(7) VVTEŽP potvrdil, že šesťmocný chróm obsiahnutý v cemente má nepriaznivé účinky na zdravie.
(8) Na predchádzanie kontaktu cementu s pokožkou sú potrebné, ale nie postačujúce, individuálne ochranné opatrenia. Navyše, podľa hierarchie ochranných ustanovení, ktoré obsahuje smernica Rady 98/24/ES zo 7. apríla 1998 o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci (štrnásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) [8], zamestnávateľ musí prednostne zabezpečiť, aby sa úroveň vystavenia pôsobeniu určitej látky znížila na čo najnižšiu možnú úroveň, keď neexistuje možnosť jej nahradenia, a aby sa individuálne ochranné opatrenia uplatnili len v prípade, ak vystaveniu jej pôsobeniu nie je možné predísť iným spôsobom.
(9) Z toho vyplýva, že na ochranu zdravia ľudí je potrebné obmedziť uvádzanie cementu na trh a jeho používanie. Malo by sa obmedziť najmä uvádzanie na trh a používanie cementu alebo cementových prípravkov, ktoré obsahujú viac ako 2 ppm šesťmocného chrómu v prípade činností, kde existuje možnosť kontaktu s pokožkou. Pri kontrolovaných uzavretých alebo úplne automatizovaných procesoch to nie je potrebné a preto im môže byť udelená výnimka. Redukčné činidlá by sa mali použiť podľa možnosti čo najskôr, t. j. v mieste výroby cementu.
(10) Aby bolo možné ešte viac chrániť zdravie ľudí, bola Komisia vyzvaná, aby zvážila zmenu a doplnenie prílohy I smernice 98/24/ES, s cieľom zaviesť záväznú limitnú hodnotu pre vystavenie pôsobeniu prachu pri práci.
(11) Používanie šesťmocného chrómu už zakazuje smernica 2000/53/ES Európskeho parlamentu a Rady z 18. septembra 2000 o vozidlách po skončení životnosti [9] a smernica 2002/95/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. januára 2003 o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach [10]. Ostatné použitia šesťmocného chrómu sa skúmajú v rámci posudzovania rizík a Komisia bola vyzvaná, aby podľa možnosti čo najskôr navrhla príslušnú legislatívu, ktorá by sa zaoberala prípadnými zistenými rizikami.
(12) V tomto zmysle je potrebne zmeniť a doplniť smernicu Rady 76/769/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii zákonov, predpisov a administratívnych ustanovení členských štátov, ktoré sa týkajú obmedzení uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov [11].
(13) Cieľom tejto smernice je zaviesť harmonizované ustanovenia týkajúce sa NP, NPE a cementu a tým chrániť vnútorný trh pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne ochrany zdravia a životného prostredia, ako to požaduje článok 95 zmluvy.
(14) Pre uplatňovanie tejto smernice je žiadúce prijať harmonizované testovacie metódy na zisťovanie obsahu šesťmocného chrómu v cemente, ale ich prijatie by nemalo mať za následok oddialenie nadobudnutia účinnosti tejto smernice. Komisia by preto mala v súlade s článkom 2a smernice 76/769/EHS takúto metódu stanoviť. Testovacia metóda by sa mala vypracovať podľa možnosti na európskej úrovni a ak je to možné, tak by ju mal vypracovať Európsky výbor pre normalizáciu (CEN).
(15) Táto smernica nemá vplyv na právne predpisy spoločenstva, ktorá stanovuje minimálne požiadavky na ochranu pracovníkov, ako je napríklad smernica Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavedení opatrení na podporu zlepšovania bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci [12] a jednotlivé smernice z nej vyplývajúce, najmä smernica Rady 90/394/EHS z 28. júna 1990 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s vystavením účinkom karcinogénnych látok pri práci (šiesta individuálna smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) [13] a smernica 98/24/ES,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
1. Príloha I k smernici 76/769/EHS sa týmto mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe k tejto smernici.
2. Táto smernica nemá vplyv na platnosť existujúcich vnútroštátnych povolení pre pesticídy alebo biocídne výrobky obsahujúce NPE, ako jednu zo zložiek, ktoré boli vydané pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice, až do uplynutia ich platnosti.
Článok 2
V súlade s postupom ustanoveným v článku 2 smernice 76/769/EHS Komisia príjme harmonizovanú testovaciu metódu na účely uplatňovania bodu 47, cement, prílohy I uvedenej smernice.
Článok 3
Členské štáty prijmú a uverejnia ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 17. júla 2004. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Tieto ustanovenia sa uplatňujú od 17. januára 2005.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
Článok 4
Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 5
Táto smernica je adresovaná členským štátom.
V Luxemburgu 18. júna 2003