Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES
z 21. apríla 2004
o ponukách na prevzatie
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 44 ods. 1,
so zreteľom na návrh Komisie [1],
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [2],
v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy [3],
keďže:
(1) V súlade s článkom 44 ods. 2 písm. g) zmluvy je potrebné koordinovať určité ochranné opatrenia, ktoré členské štáty vyžadujú na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb od obchodných spoločností, ktoré sa spravujú právom členského štátu a ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte, s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto ochranných opatrení v celom Spoločenstve.
(2) Je potrebné chrániť záujmy majiteľov cenných papierov spoločností, ktoré sa spravujú právom členského štátu, keď sú tieto spoločnosti predmetom ponuky na prevzatie alebo zmien kontroly a aspoň pre niektoré z ich cenných papierov sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte.
(3) Je potrebné zabezpečiť jednoznačnosť a priehľadnosť v celom Spoločenstve, pokiaľ ide o právne otázky, ktoré majú byť riešené v prípade ponuky na prevzatie, a zabrániť narušeniu modelov reštrukturalizácie spoločností v rámci Spoločenstva svojvoľnými rozdielmi v spôsobe správy a riadenia;
(4) Vzhľadom na ciele verejného záujmu, ktoré plnia centrálne banky členských štátov, sa zdá nepredstaviteľné, že by tieto mali byť cieľmi ponuky na prevzatie. Pretože z historických dôvodov cenné papiere niektorých z týchto centrálnych bánk sú zapísané na burze na regulovaných trhoch v členských štátoch, potrebné je výslovne ich vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice.
(5) Každý členský štát by mal určiť orgán alebo orgány pre dohľad nad tými aspektmi ponúk upravenými touto smernicou a zabezpečiť, aby sa strany pri prijímaní ponúk prispôsobovali predpisom prijatým podľa tejto smernice. Všetky tieto orgány by mali navzájom spolupracovať.
(6) Na účely efektívnosti by úprava ponúk na prevzatie mala byť flexibilná a schopná vysporiadať sa s novými okolnosťami tak, ako vznikajú, a mala by preto poskytovať možnosť výnimiek a odchýlok. Pri uplatňovaní stanovených pravidiel alebo výnimiek alebo pri udeľovaní odchýlok by však orgány dohľadu mali dodržiavať určité všeobecné zásady.
(7) Samoregulačné orgány by mali byť preto schopné vykonávať dohľad.
(8) V súlade so všeobecnými zásadami práva Spoločenstva a najmä s právom na spravodlivé vypočutie, by za primeraných okolností malo byť možné preskúmať rozhodnutia orgánu dohľadu nezávislým súdnym orgánom. Členským štátom by sa však mala ponechať možnosť určovať, či majú byť prístupné práva, ktoré môžu možno uplatňovať v správnych alebo súdnych konaniach voči orgánu dohľadu alebo medzi stranami ponuky.
(9) Členské štáty by mali preto prijať potrebné opatrenia na ochranu majiteľov cenných papierov, najmä tých s menšinovým podielom po nadobudnutí kontroly nad ich spoločnosťou. Členské štáty by mali zabezpečiť takúto ochranu tak, že osobe, ktorá nadobudla kontrolu nad spoločnosťou, uložia povinnosť predložiť všetkým majiteľom cenných papierov tejto spoločnosti ponuku na odkúpenie všetkých ich podielov za primeranú cenu v súlade so všeobecnou definíciou. Členské štáty by mali mať možnosť ustanoviť ďalšie nástroje na ochranu záujmov majiteľov cenných papierov, napr. povinnosť vykonať čiastočnú ponuku, ak navrhovateľ nenadobúda kontrolu nad spoločnosťou, alebo povinnosť oznamovať ponuku v rovnakom čase ako je nadobudnutá kontrola spoločnosti.
(10) Povinnosť vykonať ponuku všetkým majiteľom cenných papierov by sa nemala uplatňovať na tých, ktorí majú kontrolný podiel v čase nadobudnutia účinnosti vnútroštátnych právnych predpisov transponujúcich túto smernicu.
(11) Povinnosť uvedenia ponuky by sa nemala uplatňovať v prípade nadobudnutia cenných papierov, s ktorými nie je spojené právo hlasovať na riadnych valných zhromaždeniach akcionárov. Členské štáty by však mali byť schopné zabezpečiť, aby sa povinnosť vykonať ponuku všetkým majiteľom cenných papierov týkal nielen cenných papierov, s ktorými sú spojené hlasovacie práva, ale tiež cenných papierov, s ktorými sú spojené hlasovacie práva za osobitných okolností, alebo s ktorými nie sú spojené hlasovacie práva.
(12) Na účel obmedzenia rozsahu protiprávneho využívania dôverných informácií na burzové transakcie by sa od navrhovateľa malo vyžadovať, aby oznamoval svoje rozhodnutie uviesť ponuku, akonáhle je to možné a aby informoval o ponuke orgán dohľadu.
(13) Majitelia cenných papierov by mali byť primerane informovaní o podmienkach ponuky prostredníctvom dokumentu k ponuke. Príslušné informácie by sa mali poskytnúť tiež zástupcom zamestnancov spoločnosti, alebo ak to nie je možné, priamo zamestnancom.
(14) Mala by sa upraviť lehota na prijatie ponuky.
(15) Na účely uspokojivého vykonávania svojich funkcií by orgány dohľadu mali byť vždy schopné vyžadovať od strán ponuky poskytnutie informácií, ktoré sa ich týkajú, a mali by spolupracovať a poskytovať informácie účinným a efektívnym spôsobom bezodkladne ostatným orgánom vykonávajúcim dohľad nad kapitálovými trhmi.
(16) S cieľom zabrániť činnostiam, ktoré by mohli zmariť ponuku, mali by sa obmedziť právomoci správneho alebo riadiaceho orgánu cieľovej spoločnosti, týkajúce sa zapájania do činností výnimočného charakteru bez toho, aby bola neprimerane obmedzená činnosť bežná obchodná činnosť cieľovej spoločnosti
(17) Od správneho alebo riadiaceho orgánu cieľovej spoločnosti by mala byť povinná zverejniť dokument vysvetľujúci jej stanovisko k ponuke a dôvody, na ktorých je založené, vrátane jej názorov na dôsledky na všetky záujmy spoločnosti, najmä na zamestnanosť.
(18) Na účel posilnenia účinnosti existujúcich ustanovení týkajúcich sa slobody obchodovania s cennými papiermi spoločností, na ktoré sa vzťahuje táto smernica a slobody uplatňovania hlasovacích práv je podstatné, aby obranné štruktúry a mechanizmy navrhnuté takýmito spoločnosťami boli priehľadné a aby boli predkladané v správach na valných zhromaždeniach akcionárov.
(19) Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, aby sa každému navrhovateľovi umožnilo získať väčšinové podiely v iných spoločnostiach a vykonávať úplnú kontrolu nad nimi. Na tento účel by sa mali zrušiť alebo pozastaviť obmedzenia prevodu cenných papierov, obmedzenia hlasovacích práv, práva na mimoriadne vymenovanie a viacnásobné hlasovacie práva počas lehoty na prijatie ponuky, a keď valné zhromaždenie akcionárov rozhodne o obranných opatreniach, o zmene a doplnení stanov obchodnej spoločnosti alebo o odvolaní alebo menovaní členov správneho alebo riadiaceho orgánu na prvom valnom zhromaždení akcionárov po uzavretí cenových ponúk. Ak majitelia cenných papierov utrpeli straty v dôsledku zrušenia práv, mala by byť ustanovená primeraná náhrada v súlade s technickými úpravami stanovenými členskými štátmi.
(20) Všetky osobitné práva, ktoré majú členské štáty v spoločnostiach, by sa mali preskúmať so zreteľom na slobodný pohyb kapitálu a príslušné ustanovenia zmluvy. Osobitné práva členských štátov v spoločnostiach, ktoré sú ustanovené v súkromnom alebo verejnom vnútroštátnom práve, by sa mali vyňať z pravidla "prerušenia", ak sú zlučiteľné so zmluvou.
(21) Vzhľadom na existujúce rozdiely v mechanizmoch a štruktúrach práva obchodných spoločností členských štátov by sa členským štátom malo povoliť, aby od spoločností so sídlom na svojich územiach nevyžadovali uplatňovanie ustanovení tejto smernice obmedzujúcich právomoci správneho alebo riadiaceho orgánu cieľovej spoločnosti počas lehoty na prijatie ponuky a tých, ktoré spôsobujú neefektívne prekážky, ustanovené v stanovách obchodnej spoločnosti alebo v osobitných dohodách. V tomto prípade by členské štáty mali umožniť aspoň spoločnostiam so sídlom na ich územiach, aby si mohli zvoliť uplatňovanie týchto ustanovení, pričom voľba musí byť odvolateľná. Bez toho, aby tým boli dotknuté medzinárodné zmluvy, ktorých je Európske spoločenstvo zmluvnou stranou, členským štátom by sa malo povoliť, aby od spoločností, ktoré uplatňujú tieto ustanovenia v súlade s voliteľnými úpravami, nevyžadovali, aby ich uplatňovali vtedy, ak sa stanú predmetom ponúk uvedených spoločnosťami, ktoré neuplatňujú rovnaké ustanovenia v dôsledku použitia týchto voliteľných úprav.
(22) Členské štáty by mali prijať predpisy pre prípad zahrnutia možnosti uplynutia ponuky, práva navrhovateľa zmeniť svoju ponuku, možnosti konkurenčných ponúk pre cenné papiere spoločnosti, zverejnenia výsledku ponuky, neodvolateľnosti ponuky a povolené podmienky.
(23) Oboznámenie a konzultácia zástupcov zamestnancov navrhovateľa a cieľovej spoločnosti by mali byť upravené príslušnými vnútroštátnymi ustanoveniami, najmä tými, ktoré sú prijaté podľa smernice Rady 94/45/ES z 22. septembra 1994 o zriadení Európskej podnikovej rady alebo o postupe na účely informovania a konzultácie so zamestnancami v prípade podnikov v rozsahu Spoločenstva a skupín podnikov v rozsahu Spoločenstva [4], smernice Rady z 20. júla 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa hromadného prepúšťania [5], smernice Rady 2001/86/ES z 8. októbra 2001, ktorou sa doplňujú stanovy európskej spoločnosti v súvislosti s účasťou zamestnancov na riadení [6] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie zamestnan cov a porady so zamestnancami vEurópskom spoločenstve - spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o zastúpení zamestnancov [7]. Zamestnancom dotknutých spoločností alebo ich zástupcom by sa však napriek tomu mala poskytnúť možnosť vyjadriť svoje názory na predvídateľné dôsledky ponuky na zamestnanosť. Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia smernice Európskeho spoločenstva a Rady 2003/6/ES z 28. januára 2003 o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (zneužívanie trhu) [8], členské štáty môžu vždy uplatňovať alebo zavádzať vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa informovania a konzultácií so zástupcami zamestnancov navrhovateľa pred uvedením ponuky.
(24) Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia s cieľom umožniť navrhovateľovi, ktorý po prijatí ponuky získal určitý percentuálny podiel na základnom imaní spoločnosti, s ktorým sú spojené hlasovacie práva, požadovať od majiteľov zostávajúcich cenných papierov, aby mu predali svoje cenné papiere. Podobne, ak po ponuke na prevzatie navrhovateľ získal určitý percentuálny podiel na základnom imaní spoločnosti, s ktorým sú spojené hlasovacie práva, majitelia zostávajúcich cenných papierov by mali mať možnosť od neho požadovať, aby kúpil ich cenné papiere. Tieto postupy povinného odpredaja a povinného odkúpenia by sa mali uplatňovať iba za osobitných podmienok spojených s ponukou na prevzatie. Členské štáty môžu naďalej uplatňovať vnútroštátne predpisy na postupy povinného odpredaja a povinného odkúpenia za iných okolností.
(25) Pretože nie je možné, aby členské štáty dosiahli uspokojivo ciele navrhovaných opatrení, a to stanovenie minimálnych pokynov na vykonanie ponuky na prevzatie a zabezpečenie primeranej úrovne ochrany majiteľov cenných papierov v celom Spoločenstve kvôli potrebe priehľadnosti a právnej istoty v prípade cezhraničných ponúk na prevzatie a nadobudnutí kontroly, môžu sa preto tieto ciele lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva z dôvodu rozsahu a účinkov opatrení v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica nepresahuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov.
(26) Prijatie tejto smernice je vhodným postupom na stanovenie rámca pozostávajúceho z určitých všeobecných zásad a obmedzeného množstva všeobecných požiadaviek, ktoré majú vykonať členské štáty prostredníctvom podrobnejších pravidiel v súlade so svojimi vnútroštátnymi systémami a ich kultúrnymi súvislosťami.
(27) Členské štáty by však mali ustanoviť sankcie pre každé porušenie vnútroštátnych opatrení transponujúcich túto smernicu.
(28) Z času na čas môžu byť potrebné technické pokyny a vykonávacie opatrenia pre ustanovenia tejto smernice s cieľom zohľadniť nový vývoj na finančných trhoch. Komisia by preto mala byť splnomocnená prijať pre určité ustanovenia vykonávacie opatrenia za predpokladu, že tieto nemenia zásadné prvky tejto smernice a Komisia koná v súlade so zásadami stanovenými v tejto smernici po porade s Európskym výborom pre cenné papiere zriadeným rozhodnutím Komisie 2001/528/ES [9]. Opatrenia potrebné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu [10], a s náležitým zohľadnením vyhlásenia vydaného Komisiou v Európskom parlamente 5. februára 2002 týkajúceho sa vykonávania právnych predpisov o finančných službách. Pre ostatné ustanovenia je dôležité poveriť kontaktný výbor úlohou poskytovania pomoci členským štátom a orgány dohľadu pri vykonávaní tejto smernice a v prípade potreby poskytovaní rád Komisii o rozšíreniach alebo zmenách a doplneniach tejto smernice. Pritom môže kontaktný výbor využiť informácie, ktoré členské štáty majú poskytovať na základe tejto smernice o ponukách na prevzatie, ktoré boli uvedené na ich regulovaných trhoch.
(29) Komisia by mala uľahčovať posun smerom k spravodlivej a vyrovnanej harmonizácii pravidiel o ponukách na prevzatie v Európskej únii. na tento účel by Komisia mala byť schopná predložiť návrhy na včasné preskúmanie tejto smernice,
PRIJALA TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
1. Táto smernica stanovuje opatrenia koordinujúce zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, kódexy správania a iné ustanovenia členských štátov, vrátane dohôd vytvorených organizáciami oficiálne oprávnenými regulovať trhy (ďalej len "predpisy") týkajúce sa ponuky na prevzatie pre cenné papiere spoločností, ktoré sa spravujú právom členských štátov, ak sú všetky alebo niektoré z týchto cenných papierov prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v zmysle smernice 93/22/EHS [11] v jednom alebo vo viacerých členských štátoch (ďalej len "regulovaný trh").
2. Táto smernica sa neuplatňuje na ponuky na prevzatie pre cenné papiere emitované spoločnosťami, ktorých cieľom je kolektívne investovanie kapitálu poskytnutého verejnosťou, ktorá funguje na základe zásady rozloženia rizika a podielových listov, ktoré sú na žiadosť majiteľov odkúpené alebo umorené priamo alebo nepriamo z aktív týchto spoločností. Opatrenia prijaté takýmito spoločnosťami s cieľom zabezpečiť, aby sa burzová hodnota ich emisií značne nelíšila od ich hodnoty čistých aktív, sa považujú za rovnocenné s takýmto odkúpením alebo umorením.
3. Táto smernica sa neuplatňuje na ponuky na prevzatie pre cenné papiere emitované centrálnymi bankami členských štátov.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
1. Na účely tejto smernice:
a) "ponuka na prevzatie" alebo "ponuka" znamená povinnú alebo dobrovoľnú verejnú ponuku (inú ako ponuku samotnej cieľovej spoločnosti) na nadobudnutie všetkých alebo časti cenných papierov cieľovej spoločnosti adresovanú majiteľom cenných papierov tejto spoločnosti, z ktorej vyplýva alebo ktorej cieľom je získanie kontroly nad cieľovou spoločnosťou v súlade s vnútroštátnym právom;
b) "cieľová spoločnosť" znamená spoločnosť, ktorej cenné papiere sú predmetom ponuky;
c) "navrhovateľ" znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá sa spravuje verejným alebo súkromným právom a ktorá vykonáva ponuku;
d) "osoby konajúce v zhode" znamenajú fyzické alebo právnické osoby, ktoré spolupracujú s navrhovateľom alebo s cieľovou spoločnosťou na základe výslovnej alebo konkludentnej, ústnej alebo písomnej dohody zameranej na získanie kontroly nad cieľovou spoločnosťou alebo na zmarenie úspešného výsledku ponuky;
e) "cenné papiere" znamená prevoditeľné cenné papiere, s ktorými sú spojené hlasovacie práva v spoločnosti;
f) "strany ponuky" znamenajú navrhovateľa, členov správneho alebo riadiaceho orgánu navrhovateľa, ak je navrhovateľom spoločnosť, majiteľov cenných papierov cieľovej spoločnosti a členov správneho alebo riadiaceho orgánu cieľovej spoločnosti a osoby konajúce v zhode s takýmito stranami;
g) "cenné papiere s viacnásobnými hlasovacími právami" znamená cenné papiere zahrnuté do oddelenej a samostatnej triedy, pričom s každým je spojený viac ako jeden hlas.
2. Na účely odseku 1 písm. d) sa osoby kontrolované inou osobou v zmysle článku 87 smernice 2001/34/ES [12] považujú za osoby konajúce v zhode s touto inou osobou alebo s každou navzájom.
Článok 3
Všeobecné zásady
1. Na účely vykonávania tejto smernice, členské štáty zabezpečia, aby sa dodržiavali nasledovné zásady:
a) všetkým majiteľom cenných papierov cieľovej spoločnosti tej istej triedy sa musí poskytovať rovnocenné zaobchádzanie; naviac, ak osoba nadobudne kontrolu nad spoločnosťou, musia byť chránení ostatní majitelia cenných papierov;
b) majitelia cenných papierov cieľovej spoločnosti musia mať dostatočný čas a informácie, aby sa im umožnilo dospieť k rozhodnutiu o ponuke na základe dobrej informovanosti; ak sa majiteľom cenných papierov poskytuje poradenstvo, správny alebo riadiaci orgán cieľovej spoločnosti musí poskytnúť svoje názory na účinky realizácie ponuky na zamestnanosť, podmienky zamestnania a miesta podnikania spoločnosti;
c) správny alebo riadiaci orgán cieľovej spoločnosti musí konať v záujme spoločnosti ako celku a nesmie odoprieť majiteľom cenných papierov možnosť rozhodnúť podľa obsahu ponuky;
d) nesmú sa vytvárať falošné trhy s cennými papiermi cieľovej spoločnosti, spoločnosti navrhovateľa alebo akejkoľvek inej spoločnosti dotknutej ponukou takým spôsobom, aby dochádzalo k umelému zvyšovaniu alebo poklesu ceny cenných papierov a aby sa narušilo obvyklé fungovanie trhov;
e) navrhovateľ musí oznámiť ponuku iba po zabezpečení, že môže splniť akúkoľvek hotovostnú protihodnotu, ak je takáto ponúknutá, a po prijatí všetkých primeraných opatrení na zaistenie vykonania protihodnoty akéhokoľvek iného druhu;
f) cieľovej spoločnosti sa nesmie brániť vo výkone jej činnosti dlhšie, ako je primerané ponukou na jej cenné papiere.
2. S cieľom zabezpečiť súlad so zásadami stanovenými v odseku 1 členské štáty:
a) zabezpečia, aby sa dodržiavali minimálne požiadavky stanovené v tejto smernici;
b) môžu stanoviť ďalšie prísnejšie podmienky a ustanovenia, ako sú ustanovenia tejto smernice na reguláciu ponúk.
Článok 4
Orgán dohľadu a rozhodné právo
1. Členské štáty určia orgán alebo orgány príslušné vykonávať dohľad nad dodržiavaním predpisov, ktoré vydajú alebo zavedú podľa tejto smernice, pri ponukách. Takto určené orgány sú orgány verejnej moci, združenia alebo súkromné subjekty uznané vnútroštátnym právom alebo orgánmi verejnej moci výslovne na tento účel oprávnenými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Členské štáty informujú Komisiu o určených orgánoch, pričom uvedú prípadné rozdelenia funkcií. Zabezpečia, aby tieto orgány vykonávali svoje funkcie nestranne a nezávisle od všetkých strán ponuky.
2. a) Vykonávať dohľad nad ponukou je príslušný orgán toho členského štátu, v ktorom má cieľová spoločnosť sídlo, ak sú cenné papiere tejto spoločnosti prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v tomto členskom štáte.
b) Ak nie sú cenné papiere cieľovej spoločnosti prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte, v ktorom má táto spoločnosť sídlo, vykonávať dohľad nad ponukou je príslušný orgán toho členského štátu, na ktorého regulovanom trhu sú cenné papiere spoločnosti prijaté na obchodovanie.
Ak sú cenné papiere cieľovej spoločnosti prijaté na obchodovanie na regulovaných trhoch vo viac ako jednom členskom štáte, vykonávať dohľad nad ponukou je príslušný orgán toho členského štátu, na ktorého regulovanom trhu boli tieto cenné papiere prijaté na obchodovanie najskôr.
c) Ak boli cenné papiere cieľovej spoločnosti prijaté na obchodovanie po prvýkrát na regulovaných trhoch vo viac ako jednom členskom štáte súčasne, cieľová spoločnosť určí, ktorý z orgánov dohľadu týchto členských štátov je príslušný vykonávať dohľad nad ponukou, tak, že to oznámi týmto regulovanými trhom a ich orgánom dohľadu v prvý deň obchodovania.
Ak už sú cenné papiere prijaté na obchodovanie na regulovaných trhoch vo viac ako jednom členskom štáte k dátumu stanovenému v článku 21 ods. 1 a boli prijaté súčasne, orgány dohľadu týchto členských štátov sa do štyroch týždňov od dátumu stanoveného v článku 21 ods. 1 dohodnú, ktorý z nich je príslušný vykonávať dohľad nad ponukou. V opačnom prípade v prvý deň obchodovania po tomto období štyroch týždňov cieľová spoločnosť určí, ktorý z orgánov je príslušný.
d) Členské štáty zabezpečia zverejňovanie rozhodnutí uvedené v písmene c).
e) V prípadoch uvedených v písmenách b) a c) sa záležitosti týkajúce sa protihodnoty v prípade ponuky, najmä ceny a záležitosti týkajúce sa ponukového konania, najmä informácie o rozhodnutí navrhovateľa vykonať ponuku, obsahy dokumentu ponuky a zverejnenie ponuky, riešia v súlade s predpismi členského štátu príslušného orgánu. V záležitostiach týkajúcich sa informácií, ktoré majú byť poskytnuté zamestnancom cieľovej spoločnosti a v záležitostiach práva obchodných spoločností, najmä percentuálneho podielu hlasovacích práv, ktoré predstavujú kontrolu, a akejkoľvek odchýlky od povinnosti uviesť ponuku, ako aj podmienky, za ktorých cieľová spoločnosť môže vykonávať akékoľvek opatrenia, ktoré môžu viesť k zmareniu ponuky, rozhodné predpisy a príslušný orgán budú toho členského štátu, v ktorom sa sídlo úrad cieľovej spoločnosti.
3. Členské štáty zabezpečia, aby všetky osoby, ktoré sú alebo boli zamestnané ich orgánmi dohľadu, boli viazané služobným tajomstvom. Žiadne informácie, na ktoré sa vzťahuje služobné tajomstvo, sa s výnimkou prípadov ustanovených zákonom nesmú poskytnúť žiadnej osobe ani orgánu.
4. Orgány dohľadu členských štátov na účely tejto smernice a ostatné orgány vykonávajúce dohľad nad kapitálovými trhmi, najmä v súlade so smernicou 93/22/EHS, smernicou 2001/34/ES, smernicou 2003/6/ES a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES zo 4. novembra 2003 o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie, spolupracujú a poskytujú si navzájom informácie vždy, keď je to potrebné pre uplatňovanie predpisov prijatých v súlade s touto smernicou, a najmä v prípadoch upravených v odseku 2 písm. b), c) a e). Na takto vymenené informácie sa vzťahuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo, ktorej podliehajú osoby, ktoré sú alebo boli zamestnané orgánmi dohľadu získavajúcimi tieto informácie. Spolupráca zahŕňa možnosť doručiť písomnosti potrebné na vykonávanie opatrení prijatých príslušnými orgánmi v súvislosti s ponukami, ako aj inú pomoc, ktorú môžu príslušné orgány dohľadu primerane požadovať na účel vyšetrovania akýchkoľvek skutočných alebo údajných porušení predpisov prijatých alebo zavedených podľa tejto smernice.
5. Orgány dohľadu majú všetky právomoci potrebné na účely vykonávania svojich povinností, vrátane právomocí potrebných na zaistenie, aby strany ponuky dodržiavali predpisy prijaté alebo zavedené podľa tejto smernice.
Ak sú dodržané všeobecné zásady stanovené v článku 3 ods. 1, členské štáty môžu ustanoviť v týchto predpisoch, že prijmú alebo zavedú podľa tejto smernice odchýlky od týchto predpisov:
i) zahrnutím takýchto odchýlok do svojich vnútroštátnych predpisov s cieľom zohľadniť okolnosti určené na vnútroštátnej úrovni
a/alebo
ii) oprávnením svojich orgánov dohľadu pripustiť v rámci ich právomocí odchýlky od takýchto vnútroštátnych predpisov s cieľom zohľadniť okolnosti uvedené v bode i) alebo iné osobitné okolnosti, pričom v druhom prípade sa vyžaduje odôvodnené rozhodnutie.
6. Touto smernicou nie je dotknutá právomoc členských štátov určiť súdne alebo iné orgány príslušné urovnávať spory a rozhodovať o nezrovnalostiach, ktoré sa vyskytli v priebehu ponúk, alebo právomoc členských štátov upraviť, či a za akých okolností sú strany ponuky oprávnené začať správne alebo súdne konanie. Touto smernicou nie je dotknutá prípadná právomoc súdov členských štátov zamietnuť súdne konania a rozhodnúť, či takéto konania majú vplyv na výsledok ponuky. Touto smernicou nie je dotknutá právomoc členských štátov stanoviť právny stav, pokiaľ ide o zodpovednosť orgánov dohľadu alebo vo vzťahu k súdnym sporom medzi stranami ponuky.
Článok 5
Ochrana menšinových akcionárov, povinná ponuka a primeraná cena
1. Ak fyzická alebo právnická osoba v dôsledku svojho nadobudnutia alebo nadobudnutia osôb konajúcich v zhode s ňou, drží cenné papiere spoločnosti podľa článku 1 ods. 1, ktoré jej pripočítané k jej akýmkoľvek existujúcim držbám takýchto cenných papierov a držbám takýchto cenných papierov osôb konajúcich v zhode s ňou priamo alebo nepriamo poskytujú stanovené percento hlasovacích práv v tejto spoločnosti, ktoré má za následok jej kontrolu tejto spoločnosti, členské štáty zabezpečia, aby sa od takejto osoby požadovalo vykonanie ponuky ako prostriedok ochrany menšinových akcionárov tejto spoločnosti. Takáto ponuka je adresovaná čo najskôr majiteľom týchto cenných papierov pre všetky ich držby za primeranú cenu v zmysle odseku 4.
2. Ak bola získaná kontrola na základe vykonania dobrovoľnej ponuky všetkým majiteľom cenných papierov pre všetky ich držby v súlade s touto smernicou, povinnosť uviesť ponuku ustanovená v odseku 1 sa neuplatňuje.
3. Percento hlasovacích práv, ktoré poskytuje kontrolu na účely odseku 1, a metóda jeho výpočtu sa stanovia v predpisoch členského štátu, v ktorom má spoločnosť svoje sídlo.
4. Najvyššia cena zaplatená za tie isté cenné papiere navrhovateľom alebo osobami konajúcimi v zhode s ním počas určitého obdobia, ktoré určia členské štáty, a to aspoň šesť mesiacov a nie viac ako 12 pred ponukou uvedenou v odseku 1, sa považuje za primeranú cenu. Ak po zverejnení ponuky a pred uplynutím lehoty na prijatia ponuky navrhovateľ alebo iná osoba konajúca v zhode s ním nakúpi cenné papiere za cenu vyššiu ako za cenu ponuky, navrhovateľ zvýši svoju ponuku tak, aby nebola nižšia ako najvyššia cena zaplatená za takto nadobudnuté cenné papiere.
Ak sú dodržané všeobecné zásady uvedené v článku 3 ods. 1, členské štáty môžu povoliť svojim orgánom dohľadu upraviť cenu uvedenú v prvom pododseku za okolností a v súlade s kritériami, ktoré sú jasne určené. Na tento účel môžu zostaviť zoznam okolností, za ktorých môže byť upravená najvyššia cena smerom nahor alebo nadol, napríklad ak najvyššia cena bola stanovená dohodou medzi kupujúcim a predávajúcim, ak sa manipulovalo s trhovými cenami príslušných cenných papierov, ak trhové ceny všeobecne alebo určité trhové ceny boli ovplyvnené výnimočnými udalosťami alebo s cieľom umožniť záchranu spoločnosti v ťažkostiach. Môžu tiež určiť kritériá, ktoré sa uplatnia v takýchto prípadoch, napríklad priemernú trhovú cenu počas určitého obdobia, likvidačnú hodnotu spoločnosti alebo iné objektívne kritériá hodnotenia spravidla používané pri finančných analýzach.
Každé rozhodnutie orgánu dohľadu o úprave na primeranú cenu musí byť odôvodnené a zverejnené.
5. Ako protihodnotu môže navrhovateľ ponúkať cenné papiere, hotovostné prostriedky alebo kombináciou obidvoch.
Ak však protihodnota ponúkaná navrhovateľom nepozostáva z likvidných cenných papierov, ktoré boli prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, táto obsahuje hotovostnú alternatívu.
V každom prípade navrhovateľ ponúkne aspoň hotovostnú protihodnotu ako alternatívu, ak on alebo osoby konajúce v zhode s ním počas určitého obdobia začínajúceho v rovnakom čase ako obdobie určené členskými štátmi v súlade s odsekom 4 a končiaceho uplynutím lehoty na prijatie ponúk, nakúpili hotovostné cenné papiere, s ktorými je spojených 5 % alebo viac hlasovacích práv v cieľovej spoločnosti.
Členské štáty môžu ustanoviť, že sa musí vo všetkých prípadoch ponúknuť hotovostná protihodnota aspoň ako alternatíva.
6. Okrem ochrany ustanovenej v odseku 1 môžu členské štáty poskytovať ďalšie nástroje určené na ochranu záujmov majiteľov cenných papierov, pokiaľ tieto nástroje nebránia obvyklému priebehu ponuky.
Článok 6
Informácie týkajúce sa ponúk
1. Členské štáty zabezpečia, aby sa bezodkladne zverejnilo rozhodnutie o vykonaní ponuky a aby orgán dohľadu bol informovaný o ponuke. Môžu požadovať, že orgán dohľadu musí byť informovaný pred zverejnením takéhoto rozhodnutia. Akonáhle bola zverejnená ponuka, správne alebo riadiace orgány cieľovej spoločnosti a navrhovateľa informujú zástupcov svojich zamestnancov alebo, ak nie sú takíto zástupcovia, samotných zamestnancov.
2. Členské štáty zabezpečia, aby sa od navrhovateľa vyžadovalo, aby včas zostavil a zverejnil dokument k ponuke obsahujúci informácie potrebné na to, aby sa umožnilo majiteľom cenných papierov cieľovej spoločnosti dospieť k rozhodnutiu o ponuke na základe dobrej informovanosti. Pred zverejnením dokumentu k ponuke, navrhovateľ odovzdá orgánu dohľadu. Keď je zverejnený, správne alebo riadiace orgány cieľovej spoločnosti a navrhovateľa ho oznámia zástupcom svojich zamestnancov alebo, ak nie sú takíto zástupcovia, samotným zamestnancom.
Ak dokument ponuky uvedený v prvom pododseku podlieha predchádzajúcemu schváleniu orgánu dohľadu a bol schválený, je pod podmienkou prípadného požadovaného prekladu uznaný v každom inom členskom štáte, na ktorého trh boli cenné papiere cieľovej spoločnosti prijaté na obchodovanie, bez toho, aby bolo potrebné získať súhlas orgánu dohľadu tohto členského štátu. Tieto orgány dohľadu môže vyžadovať zahrnutie dodatočných informácií do dokumentu ponuky, iba ak sú takéto informácie osobitné pre trh členského štátu alebo členských štátov, na ktorý boli cenné papiere cieľovej spoločnosti prijaté na obchodovanie a týkajú sa formalít, ktoré sa musia splniť pri prijatí ponuky a získaní dlžnej protihodnoty pri uplynutí lehoty na prijatie ponuky, ako aj daňového režimu, ktorému podlieha protihodnota ponúkaná majiteľom cenných papierov.
3. V dokumente k ponuke uvedený v odseku 2 sa uvedie aspoň:
a) podmienky ponuky;
b) totožnosť navrhovateľa alebo, ak je navrhovateľom spoločnosť, typ, názov a registrovaný úrad tejto spoločnosti;
c) cenné papiere alebo, ak je to vhodné, triedu alebo triedy cenných papierov, pre ktoré sa vykonáva ponuka;
d) protihodnotu ponúkanú za každý cenný papier alebo triedu cenných papierov a v prípade povinnej ponuky metódu použitú pri jej určovaní, s údajmi o spôsobe, ktorým sa má zaplatiť táto protihodnota;
e) náhradu ponúkanú za práva, ktoré môžu byť v dôsledku pravidla prerušenia stanoveného v článku 11 ods. 4 odňaté, s údajmi o spôsobe, ktorým má byť zaplatená náhrada a o metóde použitej pri jej určovaní;
f) maximálny alebo minimálny percentuálny podiel alebo množstvo cenných papierov, ktoré sa navrhovateľ zaväzuje nadobudnúť;
g) údaje o všetkých existujúcich držbách navrhovateľa a osôb konajúcich v zhode s ním v cieľovej spoločnosti;
h) všetky podmienky, ktorým podlieha ponuka;
i) zámery navrhovateľa, čo sa týka budúcej činnosti cieľovej spoločnosti a pokiaľ je ovplyvnená ponukou, spoločnosti navrhovateľa a čo sa týka ochrany pracovných miest ich zamestnancov a vedenia, vrátane každej podstatnej zmeny v podmienkach zamestnania a najmä strategických plánov navrhovateľa pre tieto dve spoločnosti a pravdepodobné dôsledky na zamestnanosť a miesta sídla podnikov spoločností;
j) lehota na prijatie ponuky;
k) ak protihodnota ponúknutá navrhovateľom zahŕňa cenné papiere akéhokoľvek druhu, informácie týkajúce sa týchto cenných papierov;
l) informácie týkajúce sa financovania ponuky;
m) totožnosť osôb konajúcich v zhode s navrhovateľom alebo s cieľovou spoločnosťou a v prípade spoločností ich druh, názvy, sídla a vzťahy s navrhovateľom a ak je to možné, s cieľovou spoločnosťou;
n) vnútroštátne právo, ktorým sa spravujú zmluvy uzavreté medzi navrhovateľom a majiteľmi cenných papierov cieľovej spoločnosti v dôsledku ponuky, a príslušné súdy.
4. Komisia prijme predpisy na uplatňovanie odseku 3 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2
5. Členské štáty zabezpečia, aby sa od strán ponuky požadovalo, aby poskytli orgánom dohľadu svojho členského štátu kedykoľvek na požiadanie všetky informácie ktoré sa týkajú ponuky a ktoré sú potrebné pre orgán dohľadu na výkon jeho funkcií.
Článok 7
Lehota na prijatie ponuky
1. Členské štáty ustanovia, že lehota na prijatie ponuky nesmie byť menej ako dva týždne, ani viac ako 10 týždňov od dátumu zverejnenia dokumentu o ponuke. Ak je dodržaná všeobecná zásada stanovená v článku 3 ods. 1 písm. f), členské štáty môžu ustanoviť, že obdobie 10 týždňov sa môže predĺžiť pod podmienkou, že navrhovateľ poskytne oznámenie o svojom zámere uzavrieť ponuku najmenej dva týždne vopred.
2. Členské štáty môžu prijať ustanovenia meniace v osobitných prípadoch lehotu uvedenú v odseku 1. Členský štát môže oprávniť orgán dohľadu k udeleniu výnimky z lehoty uvedenej v odseku 1 s cieľom umožniť cieľovej spoločnosti zvolať valné zhromaždenie akcionárov na účely zváženia ponuky.
Článok 8
Zverejnenie
1. Členské štáty zabezpečia, aby sa ponuka zverejnila takým spôsobom, aby sa zabezpečila priehľadnosť trhu a integrita pre cenné papiere cieľovej spoločnosti, navrhovateľa alebo akejkoľvek inej spoločnosti dotknutej ponukou, najmä s cieľom zabrániť zverejneniu alebo šíreniu nesprávnych alebo zavádzajúcich informácií.
2. Členské štáty zabezpečia zverejnenie všetkých informácií a dokumentov požadovaných v článku 6 takým spôsobom, aby sa zabezpečilo, aby boli oboje okamžite a promptne k dispozícii majiteľom cenných papierov aspoň v tých členských štátoch, na regulovaných trhoch ktorých boli cenné papiere cieľovej spoločnosti prijaté na obchodovanie a zástupcom zamestnancov cieľovej spoločnosti alebo, ak nie sú takíto zástupcovia, samotným zamestnancom.
Článok 9
Povinnosti správneho alebo riadiaceho orgánu cieľovej spoločnosti
1. Členské štáty zabezpečia, aby sa dodržiavali ustanovenia odsekov 2 až 5.
2. Počas obdobia uvedeného v druhom pododseku, správny alebo riadiaci orgán cieľovej spoločnosti získa vopred poverenie od valného zhromaždenia akcionárov poskytnuté na tento účel pred prijatím akýchkoľvek iných opatrení ako v snahe o alternatívne ponuky, ktoré môžu viesť k zmareniu ponuky, a najmä pred emitovaním akýchkoľvek akcií, ktoré môže viesť k trvalej prekážke na získanie navrhovateľom kontroly cieľovej spoločnosti.
Takéto poverenie sa vyžaduje aspoň odvtedy, keď správny alebo riadiaci orgán cieľovej spoločnosti získa informácie uvedené v prvej vete článku 6 ods. 1 týkajúce sa ponuky a pokiaľ nie je zverejnený výsledok ponuky alebo neuplynie lehota na prijatie ponuky. Členské štáty môžu požadovať, aby sa takéto oprávnenie získalo v skoršej etape, napríklad akonáhle sa cieľová spoločnosť dozvie, že blízkom čase má byť vykonaná ponuka.
3. Pokiaľ ide o rozhodnutia prijaté pred začatím obdobia uvedeného v druhom pododseku odseku 2 a zatiaľ čiastočne alebo celkom nevykonané, valné zhromaždenie akcionárov schváli alebo potvrdí akékoľvek rozhodnutie, ktoré nepredstavuje súčasť bežnej činnosti spoločnosti a ktorého vykonanie môže viesť k zmareniu ponuky.
4. Na účel získania oprávnenia vopred, súhlasu alebo potvrdenia majiteľov cenných papierov uvedených v odsekoch 2 a 3 môžu členské štáty prijať predpisy umožňujúce zvolanie valného zhromaždenia akcionárov na základe stručného oznámenia za predpokladu, že toto zhromaždenie sa neskutoční skôr ako po uplynutí dvoch týždňov od oznámenia.
5. Správny alebo riadiaci orgán cieľovej spoločnosti zostaví a zverejní dokument vysvetľujúci jeho stanovisko k ponuke a dôvody, o ktoré sa opiera, vrátane jeho názorov na dôsledky realizácie ponuky na všetky záujmy spoločnosti a osobitne zamestnanosť a na strategické plány pre cieľovú spoločnosť a ich pravdepodobné dôsledky na zamestnanosť a miesta podnikania spoločnosti, ako sú vymedzené v dokumente ponuky v súlade s článkom 6 ods. 3 písm. i). Zároveň správny alebo riadiaci orgán cieľovej spoločnosti oznámi toto stanovisko zástupcom svojich zamestnancov alebo, ak nie sú takíto zástupcovia, samotným zamestnancom. Ak správny alebo riadiaci orgán cieľovej spoločnosti dostane vo vhodnom čase osobitné stanovisko od zástupcov svojich zamestnancov k dôsledkom ponuky na zamestnanosť, toto stanovisko sa pripojí k dokumentu.
6. Ak má spoločnosť duálnu štruktúru správneho alebo riadiaceho orgánu, "správny alebo riadiaci orgán" na účely odseku 2 znamená predstavenstvo, ako aj dozornú radu.
Článok 10
Informácie o spoločnostiach v zmysle článku 1 ods. 1
1. Členské štáty zabezpečia, aby spoločnosti podľa článku 1 ods. 1 zverejňovali podrobné informácie o:
a) štruktúre ich imania, vrátane cenných papierov, ktoré neboli prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte, ak je to vhodné, s uvedením rôznych tried akcií a práv a povinností pojených s každou triedou akcií a percentuálny podiel na celkovom základnom imaní, ktoré predstavuje;
b) akýchkoľvek obmedzeniach prevodu cenných papierov, napr. obmedzenia držby cenných papierov alebo potreba získať súhlas spoločnosti alebo iných majiteľov cenných papierov; tým nie je dotknutý článok 46 smernice 2001/34/ES;
c) významné priame alebo nepriame účasti na základnom imaní (vrátane nepriamej účasti na základnom imaní prostredníctvom pyramídových štruktúr a vzájomnej účasti) v zmysle článku 85 smernice 2001/34/ES;
d) majiteľoch akýchkoľvek cenných papierov s osobitnými právami kontroly a opis týchto práv;
e) systéme kontroly akéhokoľvek systému zamestnaneckých akcií, ak kontrolné práva nie sú uplatňované priamo zamestnancami;
f) akýchkoľvek obmedzeniach hlasovacích práv, napr. obmedzenia hlasovacích práv majiteľov určitého percenta alebo počtu hlasovacích práv, lehoty na uplatňovanie hlasovacích práv alebo systémy, ktorými sú za spolupráce spoločnosti finančné práva spojené s cennými papiermi oddelené od držby cenných papierov;
g) akýchkoľvek dohodách medzi majiteľmi cenných papierov, ktoré sú známe spoločnosti a ktoré môžu viesť k obmedzeniam prevodu cenných papierov a/alebo hlasovacích práv v zmysle smernice 2001/34/ES;
h) predpisoch upravujúcich vymenovanie a výmenu členov správneho alebo riadiaceho orgánu a zmenu a doplnenie stanov spoločnosti;
i) právomociach členov správneho alebo riadiaceho orgánu a najmä právomoci emitovať alebo späť nakupovať akcie;
j) všetkých významných dohodách, ktorých je spoločnosť stranou a ktoré nadobúdajú účinnosť, menia sa alebo ktorých platnosť skončí na základe zmeny kontroly spoločnosti v dôsledku ponuky prevzatia a ich účinkoch s výnimkou prípadu, keď by ich zverejnenie vážne poškodilo spoločnosť; táto výnimka sa neuplatňuje, ak je spoločnosť osobitne povinná zverejniť takéto informácie na základe iných právnych požiadaviek;
k) všetkých dohodách medzi spoločnosťou a členmi jej správneho alebo riadiaceho orgánu alebo zamestnancami ustanovujúcich náhradu, ak podajú výpoveď alebo sú nadbytoční bez závažného dôvodu alebo ak sa ich zamestnanie končí v dôsledku prijatia cenovej ponuky.
2. Informácie uvedené v odseku 1 sa zverejnia vo výročnej správe spoločnosti podľa článku 46 smernice 83/349/ES [13] a článku 36 smernice 83/349/EHS [14].
3. Členské štáty v prípade spoločností, ktorých cenné papiere boli prijaté na obchodovanie v členskom štáte, zabezpečia, aby správny alebo riadiaci orgán predkladala vysvetľujúcu správu na výročnom valnom zhromaždení k záležitostiam uvedeným v odseku 1.
Článok 11
Prerušenie
1. Bez toho, aby boli dotknuté ostatné práva a povinnosti ustanovené v práve Spoločenstva pre spoločnosti uvedené v článku 1 ods. 1, členské štáty zabezpečia, aby sa po zverejnení ponuky uplatňovali ustanovenia odsekov 2 až 7.
2. Žiadne obmedzenia prevodu cenných papierov ustanovené v stanovách cieľovej spoločnosti nie sú počas lehoty na prijatie ponuky stanovenej v článku 7 ods. 1 účinné voči navrhovateľovi.
Žiadne obmedzenia prevodu cenných papierov ustanovené v zmluvných dohodách medzi cieľovou spoločnosťou a majiteľmi cenných papierov alebo v zmluvných dohodách medzi majiteľmi cenných papierov cieľovej spoločnosti uzavreté po prijatí tejto smernice nie sú počas lehoty na prijatie ponuky stanovenej v článku 7 ods. 1 účinné voči navrhovateľovi.
3. Obmedzenia hlasovacích práv ustanovené v stanovách cieľovej spoločnosti nemajú účinok na valné zhromaždenie akcionárov, ktoré rozhoduje o všetkých obranných opatreniach v súlade s článkom 9.
Obmedzenia hlasovacích práv ustanovené v zmluvných dohodách medzi cieľovou spoločnosťou a majiteľmi cenných papierov alebo v zmluvných dohodách medzi majiteľmi cenných papierov cieľovej spoločnosti uzavreté po prijatí tejto smernice nemajú účinok na valné zhromaždenie akcionárov, ktoré rozhoduje o všetkých obranných opatreniach v súlade s článkom 9.
Každý cenný papier s viacnásobnými hlasovacími právami má na valnom zhromaždení akcionárov, ktoré rozhoduje o všetkých obranných opatreniach v súlade s článkom 9, iba jeden hlas.
4. Ak navrhovateľ v dôsledku ponuky má na základnom imaní podiel vo výške 75 % alebo viac, s ktorým sú spojené hlasovacie práva, neuplatňujú sa žiadne obmedzenia na prevod cenných papierov ani na hlasovacie práva uvedené v odsekoch 2 a 3, ani na mimoriadne práva akcionárov týkajúce sa vymenovania alebo odvolania členov správneho alebo riadiaceho orgánu ustanovené v stanovách cieľovej spoločnosti; každý cenný papier, s ktorými je spojené viacnásobné hlasovacie právo, má na prvom valnom zhromaždení po uzavretí ponuky, zvolanom navrhovateľom na účely zmeny a doplnenia stanov alebo odvolania alebo vymenovania členov správneho alebo riadiaceho orgánu, iba jeden hlas.
Na tento účel má navrhovateľ právo zvolať valné zhromaždenie akcionárov stručným oznámením za predpokladu, že sa toto zasadnutie nekoná skôr ako po uplynutí dvoch týždňov od oznámenia.
5. Ak sú odňaté práva na základe odsekov 2, 3 alebo 4 a/alebo článku 12, poskytne sa primeraná náhrada za akúkoľvek stratu, ktorú utrpeli majitelia týchto práv. Členské štáty stanovia podmienky určenia takejto náhrady a spôsob jej platby.
6. Odseky 3 a 4 sa neuplatňujú na cenné papiere, ak sú obmedzenia týkajúce sa hlasovacích práv nahradené osobitnými peňažnými výhodami.
7. Tento článok sa neuplatňuje ani vtedy, ak členské štáty držia cenné papiere v cieľovej spoločnosti, ktoré udeľujú členským štátom osobitné práva, ktoré sú zlučiteľné so zmluvou, ani na osobitné práva ustanovené vo vnútroštátnom práve, ktoré sú zlučiteľné so zmluvou, ani na družstvá.
Článok 12
Voliteľná úprava
1. Členské štáty si môžu vyhradiť právo nevyžadovať od spoločností podľa článku 1 ods. 1, ktoré majú sídlo na ich území, uplatňovanie článku 9 ods. 2 a 3 a/alebo článku 11.
2. Ak členské štáty využívajú možnosť ustanovenú v odseku 1, napriek tomu však poskytnú spoločnostiam, ktoré majú sídlo na ich území, odvolateľnú možnosť uplatňovať článok 9 ods. 2 a 3 a/alebo článok 11 bez toho, aby tým bol dotknutý článok 11 ods. 7
Rozhodnutie spoločnosti prijme valné zhromaždenie akcionárov v súlade s právom členského štátu, v ktorom má spoločnosť sídlo, a v súlade s predpismi platnými pre zmenu a doplnenie stanov spoločnosti. Toto rozhodnutie sa oznámi orgánu dohľadu členského štátu, v ktorom má spoločnosť sídlo a všetkým orgánom dohľadu členských štátov, v ktorých sú cenné papiere prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, alebo ak bola podaná žiadosť o takéto prijatie.
3. Členské štáty môžu za podmienok určených vnútroštátnym právom oslobodiť spoločnosti, ktoré uplatňujú článok 9 ods. 2 a 3 a/alebo článok 11, od uplatňovania článku 9 ods. 2 a 3 a/alebo článku 11, ak sa stanú predmetom ponuky uvedenej spoločnosťou, ktorá neuplatňuje tie isté články alebo spoločnosťou priamo alebo nepriamo kontrolovanou takouto spoločnosťou, podľa článku 1 smernice 83/349/EHS.
4. Členské štáty zabezpečia, aby sa bez meškania zverejnili ustanovenia uplatniteľné na príslušné spoločnosti.
5. Každé opatrenie uplatňované v súlade s odsekom 3 podlieha schváleniu valným zhromaždením akcionárov cieľovej spoločnosti, ktoré sa nesmie udeliť skôr ako 18 mesiacov pred zverejnením ponuky v súlade s článkom 6 ods. 1
Článok 13
Ostatné predpisy rozhodné pre vykonávanie ponúk
Členské štáty tiež prijmú predpisy, ktoré upravujú vykonanie ponúk, aspoň pokiaľ ide o nasledovné:
a) uplynutie lehoty na prijatie ponúk;
b) zmeny ponúk;
c) konkurenčné ponuky;
d) zverejnenie výsledkov ponúk;
e) neodvolateľnosť ponúk a povolené podmienky.
Článok 14
Informovanie zástupcov zamestnancov a konzultácie so zástupcami zamestnancov
Touto smernicou nie sú dotknuté predpisy týkajúce sa informovania a konzultácie zástupcov, a ak tak členské štáty ustanovia, účasť zamestnancov navrhovateľa a cieľovej spoločnosti na riadení upravené príslušnými vnútroštátnymi ustanoveniami, najmä tými, ktoré sú prijaté podľa smerníc 94/45/ES, 98/59/ES, 2001/86/ES a 2002/14/ES.
Článok 15
Právo na odpredaj
1. Členské štáty zabezpečia, aby sa po vykonaní ponuky všetkým majiteľom cenných papierov cieľovej spoločnosti pre všetky ich cenné papiere uplatnili odseky 2 až 5.
2. Členské štáty zabezpečia, aby navrhovateľ bol schopný vyžadovať od všetkých majiteľov zostávajúcich cenných papierov, aby mu predali tieto cenné papiere za primeranú cenu. Členské štáty uvedú toto právo v prípade jednej z týchto situácií:
a) ak navrhovateľ drží cenné papiere predstavujúce aspoň 90 % základného imania, s ktorým sú spojené hlasovacie práva, a 90 % hlasovacích práv v cieľovej spoločnosti,
alebo
b) ak po prijatí ponuky nadobudol alebo sa pevne zaviazal nadobudnúť cenné papiere predstavujúce aspoň 90 % základného imania cieľovej spoločnosti, s ktorým sú spojené hlasovacie práva, a 90 % hlasovacích práv obsiahnutých v ponuke.
V prípade uvedenom v písmene a) môžu členské štáty stanoviť vyššiu prahovú hodnotu, ktorá však nesmie byť vyššia ako 95 % základného imania, s ktorým sú spojené hlasovacie práva, a 95 % hlasovacích práv.
3. Členské štáty zabezpečia, aby boli účinné predpisy, ktoré umožnia vypočítať, kedy sa dosiahla prahová hodnota.
Ak cieľová spoločnosť emitovala viac ako jednu triedu cenných papierov, členské štáty môžu ustanoviť, že právo na odpredaj sa môže uplatniť iba u triedy, v ktorej sa dosiahla prahová hodnota stanovená v odseku 2.
4. Ak chce navrhovateľ uplatniť právo na odpredaj, urobí tak do troch mesiacov od uplynutia lehoty na prijatie ponuky uvedenej v článku 7.
5. Členské štáty zabezpečia, aby sa zaručila primeraná cena. Táto cena má rovnakú formu ako protihodnota v ponuke alebo v hotovosti. Členské štáty môžu ustanoviť, že hotovosť sa ponúkne aspoň ako alternatíva.
Na základe dobrovoľnej ponuky sa v obidvoch prípadoch uvedených v odseku 2 písm. a) a b), protihodnota v ponuke považuje za primeranú, ak prijatím ponuky navrhovateľ nadobudol cenné papiere predstavujúce aspoň 90 % kapitálu, s ktorým sú spojené hlasovacie práva obsiahnuté v ponuke.
V prípade povinnej ponuky sa za primeranú považuje protihodnota v ponuke.
Článok 16
Právo na odkúpenie
1. Členské štáty zabezpečia, aby sa po ponuke vykonanej všetkým majiteľom cenných papierov cieľovej spoločnosti pre všetky ich cenné papiere uplatnili odseky 2 a 3.
2. Členské štáty zabezpečia, aby majiteľ zostávajúcich cenných papierov bol schopný vyžadovať od navrhovateľa odkúpenie jeho cenných papierov za primeranú cenu za okolností ako je ustanovené v článku 15 ods. 2
3. Článok 15 ods. 3 sa uplatní primerane.
Článok 17
Sankcie
Členské štáty určia sankcie, ktoré sa majú uložiť za porušenie vnútroštátnych predpisov prijatých podľa tejto smernice, a prijmú všetky potrebné opatrenia na zbbezpečenie ich uvedenia do účinnosti. Takto ustanovené sankcie sú účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty informujú Komisiu o týchto opatreniach najneskôr do dátumu stanoveného v článku 21 ods. 1 a čo najskôr o každej ich následnej zmene.
Článok 18
Výbor
1. Komisii pomáha Európsky výbor pre cenné papiere zriadený rozhodnutím 2001/528/ES (ďalej len "výbor").
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8 za predpokladu, že vykonávacie opatrenia prijaté v súlade s týmto postupom nemenia základné ustanovenia tejto smernice.
Obdobie uvedené v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.
3. Bez toho, aby boli dotknuté už prijaté vykonávacie opatrenia, štyri roky po nadobudnutí účinnosti tejto smernice sa pozastaví uplatňovanie tých jej ustanovení, ktoré vyžadujú prijatie technických pravidiel a rozhodnutí v súlade s odsekom 2. Na návrh Komisie môžu Európsky parlament a Rada obnoviť príslušné ustanovenia v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy, a na tento účel ich preskúmajú pred uplynutím vyššie uvedeného obdobia.
Článok 19
Kontaktný výbor
1. Zriadi sa kontaktný výbor, ktorého úlohou je:
a) uľahčovať bez toho, aby to tým boli dotknuté články 226 a 227 zmluvy, harmonizované uplatňovanie tejto smernice prostredníctvom pravidelných zasadnutí, ktoré sa zaoberajú problémami vznikajúcimi v súvislosti s jej uplatňovaním;
b) v prípade potreby radiť Komisii o doplneniach alebo zmenách tejto smernice.
2. Úlohou kontaktného výboru nie je hodnotenie rozhodnutí prijímaných orgánmi dohľadu v jednotlivých prípadoch.
Článok 20
Preskúmanie
Päť rokov po dátume uvedenom v článku 21 ods. 1 Komisia preskúma túto smernicu z hľadiska skúseností nadobudnutých pri jej uplatňovaní a v prípade potreby navrhne jej preskúmanie. Toto preskúmanie sa vzťahuje aj na kontrolné štruktúry a prekážky pre ponuky prevzatia, ktoré nie sú upravené touto smernicou.
Na tento účel členské štáty poskytujú Komisii každoročne informácie o ponukách na prevzatie, ktoré boli uvedené pre spoločnosti, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na ich regulovaných trhoch. Tieto informácie zahŕňajú štátnych príslušníkov zainteresovaných spoločností, výsledky ponúk a akékoľvek iné informácie významné pre pochopenie, ako v praxi funguje prijímanie cenových ponúk.
Článok 21
Transponovanie
1. Členské štáty zabezpečia uvedenie do účinnosti zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení potrebných na zabezpečenie súladu s touto smernicou najneskôr do 20. mája 2006. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
2. Členské štáty oznámia Komisii text hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 22
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 23
Adresáti
Táto smernica je adresovaná členským štátom.
V Štrasburgu 21. apríla 2004