NARIADENIE RADY (ES) č. 520/2007
zo 7. mája 2007,
ktorým sa ustanovujú technické opatrenia na ochranu určitých zásob druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 973/2001
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,
keďže:
(1)
Spoločenstvo schválilo rozhodnutím 98/392/ES (1) Dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve, ktorý obsahuje určité zásady a určité pravidlá ochrany a riadenia živých morských zdrojov. Spoločenstvo sa v rámci svojich širších medzinárodných záväzkov podieľa na úsilí o ochranu zásob rýb v medzinárodných vodách.
(2)
Na základe rozhodnutia 86/238/EHS (2) je Spoločenstvo od 14. novembra 1997 zmluvnou stranou Medzinárodného dohovoru o ochrane atlantických tuniakov (ďalej len „dohovor ICCAT“).
(3)
Dohovor ICCAT ustanovuje rámec pre regionálnu spoluprácu v oblasti ochrany a riadenia zdrojov tuniakov a príbuzných druhov rýb v Atlantickom oceáne a v priľahlých moriach vytvorením Medzinárodnej komisie na ochranu atlantických tuniakov (ďalej len „ICCAT“) a prijatím odporúčaní pre ochranu a riadenie v oblasti pôsobnosti dohovoru, ktoré sú pre zmluvné strany záväzné.
(4)
ICCAT odporučila niekoľko technických opatrení pre určité zásoby druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti v Atlantickom oceáne a v Stredozemnom mori, pričom okrem iného upresnila povolenú veľkosť a hmotnosť rýb, obmedzenia rybolovu v určitých oblastiach a v určitých obdobiach, pomocou určitého rybárskeho výstroja, ako aj obmedzenia kapacity. Tieto odporúčania sú pre Spoločenstvo záväzné, a preto by sa mali vykonávať.
(5)
Spoločenstvo rozhodnutím 95/399/ES (3) schválilo Dohodu o založení Komisie pre tuniaky v Indickom oceáne. Táto dohoda ustanovuje primeraný rámec pre užšiu medzinárodnú spoluprácu a rozumné využívanie tuniakov a príbuzných druhov v Indickom oceáne vytvorením Komisie pre tuniaky v Indickom oceáne (ďalej len „IOTC“) a prijatím odporúčaní pre ochranu a riadenie v oblasti pôsobnosti IOTC, ktoré sú pre zmluvné strany záväzné.
(6)
IOTC prijala odporučenie ustanovujúce určité technické opatrenia pre určité zásoby druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti v Indickom oceáne, a najmä obmedzenia kapacity. Toto odporučenie je pre Spoločenstvo záväzné, a preto by sa malo vykonať.
(7)
Spoločenstvo schválilo rozhodnutím 2005/938/ES (4) Dohodu o medzinárodnom programe na ochranu delfínov. Spoločenstvo by preto malo uplatňovať ustanovenia tejto dohody.
(8)
K cieľom tejto dohody patrí postupné znižovanie náhodného úhynu delfínov pri love tuniakov pomocou kruhových záťahových sietí vo východnej časti Tichého oceánu na takmer nulovú úroveň stanovením ročných limitov, ako aj dlhodobá udržateľnosť zásob tuniakov v oblasti pôsobnosti tejto dohody.
(9)
Spoločenstvo má rybolovné záujmy vo východnej časti Tichého oceánu a zúčastnilo sa na postupe prijatia Dohovoru na posilnenie Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky (ďalej len „antiguanský dohovor“). Rozhodnutím 2005/26/ES (5) Spoločenstvo podpísalo antiguanský dohovor a začalo postup s cieľom stať sa jeho zmluvnou stranou. Spoločenstvo sa ako spolupracujúca nezmluvná strana Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky (ďalej len „IATTC“) rozhodlo, že kým antiguanský dohovor nenadobudne platnosť, bude uplatňovať technické opatrenia, ktoré prijala IATTC. Tieto opatrenia by sa preto mali transponovať do práva Spoločenstva.
(10)
Podľa rozhodnutia 2005/75/ES (6), ktoré nadobudlo účinnosť 25. januára 2005, Spoločenstvo sa stalo zmluvnou stranou Dohovoru o zachovaní a riadení druhov veľmi sťahovavých rýb v západnom a strednom Tichom oceáne (ďalej len „dohovor WCPFC“).
(11)
Dohovor WCPFC ustanovuje rámec pre regionálnu spoluprácu s cieľom zabezpečiť dlhodobú ochranu a trvalo udržateľné využívanie zásob rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti v západnej a strednej časti Tichého oceánu vytvorením Komisie pre rybné hospodárstvo v západnom a strednom Tichom oceáne (WCPFC).
(12)
Spoločenstvo by preto malo uplatňovať ustanovenia uvedeného dohovoru, ako aj technické opatrenia, ktoré prijala WCPFC.
(13)
Technické opatrenia prijaté týmito regionálnymi organizáciami pre rybné hospodárstvo sa inkorporovali do nariadenia Rady (ES) č. 973/2001 zo 14. mája 2001, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia na zachovanie stavov niektorých druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti (7).
(14)
Prijatie nových technických opatrení uvedenými organizáciami a aktualizácia opatrení, ktoré sú v účinnosti od prijatia nariadenie (ES) č. 973/2001, si vyžaduje, aby sa zrušilo uvedené nariadenie a nahradilo sa týmto nariadením.
(15)
Obmedzenia kapacity sa musia stanoviť v súlade s článkom 20 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (8).
(16)
Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9),
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
ÚVODNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet
Týmto nariadením sa ustanovujú technické ochranné opatrenia, ktoré sa vzťahujú na lov a vykládku určitých zásob druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti uvedených v prílohe I, ako aj na chytenie vedľajších úlovkov.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Bez toho, aby bol dotknutý článok 9, sa toto nariadenie vzťahuje na plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou členských štátov a sú zaregistrované v Spoločenstve (ďalej len „rybárske plavidlá Spoločenstva“).
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
1.
„druhy migrujúce na veľké vzdialenosti“ sú druhy uvedené v prílohe I;
2.
„tuniaky a príbuzné druhy, na ktoré sa vzťahuje ICCAT“ sú druhy uvedené v prílohe II;
3.
„hraničná hodnota úhynu delfínov“ je hodnota vymedzená v článku V Dohody o medzinárodnom programe na ochranu delfínov (10);
4.
„športové rybárstvo“ sú rybárske aktivity, pri ktorých sa využívajú živé vodné zdroje na rekreačné alebo športové účely;
5.
„kruhové siete“ sú siete, ktoré pri love obkolesia rybu súčasne z bočnej a zo spodnej strany; môžu mať zaťahovaciu šnúru, ale nemusia;
6.
„kruhové záťahové siete“ sú kruhové siete, ktorých spodná časť sa uťahuje pomocou zaťahovacej šnúry, ktorá je pozdĺž spodného okraja prevlečená cez sériu ôk, čo umožňuje zaťahovanie a uzatváranie siete. Kruhové záťahové siete sa môžu používať na lov malých pelagických druhov, veľkých pelagických druhov alebo druhov žijúcich pri morskom dne;
7.
„dlhé lovné šnúry“ sú rybárskym výstrojom, ktorý pozostáva z hlavnej šnúry, na ktorej sú pripevnené vedľajšie šnúry (náväzce) s početnými háčikmi, pričom dĺžka a rozmiestenie vedľajších šnúr je rozdielna v závislosti od cieľového druhu. Môžu sa rozložiť buď vertikálne, alebo horizontálne vzhľadom k morskej hladine. Môžu sa umiestniť na dne alebo pri dne (dlhé lovné šnúry na lov pri dne) alebo sa môžu vznášať v strednej hĺbke alebo tesne pod hladinou (dlhé lovné šnúry na lov pri hladine);
8.
„háčiky“ sú zahnuté, zaostrené kúsky oceľového drôtu, obyčajne s ostňom. Hrot háčika môže byť buď rovný alebo aj stočený naspäť a zahnutý. Telo háčika môže byť rôznej dĺžky a tvaru a jeho prierez môže byť okrúhly (bežný) alebo plochý (vykovaný). Celková dĺžka háčika sa meria ako maximálna celková dĺžka tela háčika od jeho konca, ktorý slúži na uchytenie šnúry a obyčajne má očko, až po vrchol oblúka. Šírka háčika sa meria ako najväčšia horizontálna vzdialenosť od vonkajšej časti tela háčika po vonkajšiu časť ostňa;
9.
„zariadenia na zhlukovanie rýb (FADs)“ sú zariadenia, ktoré plávajú na hladine mora s cieľom prilákať ryby;
10.
„plavidlá na lov tuniakov udicami“ sú plavidlá vybavené udicami na lov tuniakov.
Článok 4
Oblasti
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia morských vôd:
1.
Oblasť 1:
všetky vody Atlantického oceánu a priľahlých morí, ktoré patria do oblasti pôsobnosti dohovoru ICCAT vymedzenej v článku 1 tej dohody.
2.
Oblasť 2:
všetky vody Indického oceánu, na ktoré sa vzťahuje dohoda o založení IOTC, ako sú vymedzené v jej článku 2.
3.
Oblasť 3:
všetky vody východnej časti Tichého oceánu, ako sú vymedzené v článku 3 Dohody o medzinárodnom programe na ochranu delfínov.
4.
Oblasť 4:
všetky vody západnej a strednej časti Tichého oceánu, ako sú vymedzené v článku 3 dohovoru WCPFC.
HLAVA II
TECHNICKÉ OPATRENIA UPLATNITEĽNÉ V OBLASTI 1
KAPITOLA 1
Obmedzenia používania určitých typov plavidiel a výstroja
Článok 5
Ochrana tuniakov veľkookých v určitých tropických vodách
1. Pre plavidlá loviace pomocou kruhových záťahových sietí a pre plavidlá na lov tuniakov udicami platí zákaz rybolovu od 1. do 30. novembra v oblasti vymedzenej takto:
-
južná hranica: rovnobežka 0° južnej zemepisnej šírky,
-
severná hranica: rovnobežka 5° severnej zemepisnej šírky,
-
západná hranica: poludník 20° západnej zemepisnej dĺžky,
-
východná hranica: poludník 10° západnej zemepisnej dĺžky.
2. Členské štáty zašlú Komisii každý rok najneskôr do 15. augusta správu o vykonávaní tohto opatrenia a prípadne aj súpis prípadov porušenia, ktorých sa dopustili rybárske plavidlá Spoločenstva plaviace sa pod ich vlajkami, ktoré stíhajú ich príslušné orgány.
Článok 6
Lov tuniakov modroplutvých v Stredozemnom mori
1. Lov tuniakov modroplutvých v Stredozemnom mori pomocou kruhových záťahových sietí je zakázaný od 16. júla do 15. augusta.
2. Lov tuniakov modroplutvých v Stredozemnom mori pomocou dlhých lovných šnúr na lov pri hladine z plavidiel dlhších ako 24 metrov je zakázaný od 1. júna do 31. júla. Dĺžka plavidiel sa vymedzí v súlade s prílohou III.
3. Od 1. do 30. júna je pri love tuniakov modroplutvých v Stredozemnom mori zakázané používať lietadlá a helikoptéry.
4. Komisia môže na základe odporúčaní ICCAT, ktoré sú pre Spoločenstvo záväzné a v súlade s postupom uvedeným v článku 30, zmeniť a doplniť vymedzenie období a oblastí uvedených v tomto článku a dĺžku plavidiel uvedenú v prílohe III.
Článok 7
Lov tuniakov pruhovaných, tuniakov veľkookých a tuniakov žltoplutvých v určitých portugalských vodách
Je zakázané uchovávať na palube akékoľvek množstvo tuniakov pruhovaných, tuniakov veľkookých alebo tuniakov žltoplutvých ulovených pomocou kruhových záťahových sietí vo vodách pod zvrchovanosťou alebo jurisdikciou Portugalska v podoblasti X vymedzenej podľa ICES na sever od 36° 30′ severnej zemepisnej šírky alebo v oblastiach CECAF na sever od 31° severnej zemepisnej šírky a na východ od 17° 30′ západnej zemepisnej dĺžky, ako aj loviť uvedené druhy v uvedených oblastiach pomocou uvedeného výstroja.
KAPITOLA 2
Minimálna veľkosť
Článok 8
Rozmery
1. Ryby sa považujú za ryby nedosahujúce lovnú veľkosť, ak sú ich rozmery menšie ako minimálne rozmery stanovené pre príslušné druhy v prílohe IV.
2. Rozmery stanovené v prílohe IV sa môžu v súlade s postupom určeným v článku 30 zmeniť na základe odporúčaní ICCAT, ktoré sú pre Spoločenstvo záväzné.
Článok 9
Zákazy
1. Ryby druhov uvedených v prílohe IV, ktoré nedosahujú lovnú veľkosť a ktoré sa ulovili v oblasti 1, sa nesmú uchovávať na palube ani prekladať, vykladať, prepravovať, uskladňovať, vystavovať alebo ponúkať na predaj, predávať alebo uvádzať na trh. Tieto ryby sa musia ihneď hodiť späť do mora.
2. Zaradenie rýb druhov uvedených v prílohe IV, ktoré nedosahujú lovnú veľkosť, pochádzajú z tretích krajín a ulovili sa v oblasti 1, do voľného obehu alebo ich uvedenie na trh v Spoločenstve je zakázané.
Článok 10
Meranie veľkosti
1. Všetky druhy okrem čeľade istiophoridae sa merajú po vidlicu chvostovej plutvy, t. j. meria sa vertikálna vzdialenosť od konca hornej čeľuste po koniec najkratšieho lúča chvostovej plutvy.
2. Ryby čeľade istiophoridae sa merajú od konca dolnej čeľuste po vidlicu chvostovej plutvy.
Článok 11
Postup na odber vzoriek tuniakov modroplutvých v klietkach
1. Každý členský štát stanoví postup na odber vzoriek s cieľom odhadnúť počet ulovených tuniakov modroplutvých podľa veľkosti.
2. Odber vzoriek podľa veľkosti sa v klietkach vykonáva na vzorke 100 jedincov na 100 ton živých rýb alebo na vzorke 10 % rýb z celkového počtu rýb umiestnených v klietke. Veľkostná vzorka sa odoberie počas výlovu na farme v súlade s metódou, ktorú prijala ICCAT na oznamovanie údajov v rámci úlohy II.
3. Pre ryby chované dlhšie ako jeden rok sa vypracujú dodatočné metódy a odbery vzoriek.
4. Odber vzoriek sa vykoná počas náhodného výlovu a vzťahuje sa na všetky klietky. Údaje týkajúce sa odberu vzoriek vykonaného v predchádzajúcom kalendárnom roku sa oznámia ICCAT do 31. júla.
KAPITOLA 3
Obmedzenia počtu plavidiel
Článok 12
Tuniak veľkooký a tuniak dlhoplutvý žijúci v severnej časti Atlantického oceánu
1. Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 20 nariadenia (ES) č. 2371/2002 určí počet a celkovú kapacitu vyjadrenú v hrubej nosnosti (GT) rybárskych plavidiel Spoločenstva dlhších ako 24 metrov, ktoré lovia tuniaka veľkookého ako cieľový druh v oblasti 1. Tieto sa určia:
a)
ako priemerný počet a kapacita v GT rybárskych plavidiel Spoločenstva, ktoré lovili tuniaka veľkookého ako cieľový druh v oblasti 1 počas obdobia rokov 1991 až 1992, ako aj
b)
na základe obmedzenia počtu plavidiel Spoločenstva loviacich tuniaka veľkookého v roku 2005, ktoré sa ICCAT oznámilo 30. júna 2005.
2. Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 20 nariadenia (ES) č. 2371/2002 určí počet rybárskych plavidiel Spoločenstva, ktoré lovia tuniaka dlhoplutvého ako cieľový druh v severnej časti Atlantického oceánu. Počet plavidiel sa stanoví ako priemerný počet rybárskych plavidiel Spoločenstva, ktoré lovili tuniaka dlhoplutvého ako cieľový druh v severnej časti Atlantického oceánu počas obdobia rokov 1993 až 1995.
3. Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 20 nariadenia (ES) č. 2371/2002 rozdelí medzi členské štáty:
a)
počet a kapacitu v GT určenú v súlade s odsekom 1;
b)
počet plavidiel určený v súlade s odsekom 2.
4. Členské štáty každý rok do 15. mája zašlú Komisii obvyklým spôsobom prenosu údajov:
a)
zoznam plavidiel dlhších ako 24 metrov, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a lovia tuniaka veľkookého;
b)
zoznam plavidiel, ktoré sa plavia sa pod ich vlajkou a lovia tuniaka dlhoplutvého v severnej časti Atlantického oceánu.
Komisia zašle tieto informácie sekretariátu ICCAT každý rok do 31. mája.
5. Na zoznamoch uvedených v odseku 4 sa uvedie interné číslo zapísané v registri rybárskej flotily, ktoré sa plavidlu pridelilo v súlade s prílohou I k nariadeniu Komisie (ES) č. 26/2004 z 30. decembra 2003 o registri rybárskej flotily Spoločenstva (11), ako aj typ použitého rybárskeho výstroja.
KAPITOLA 4
Druhy, ktoré nie sú cieľovými druhmi, a športový a rekreačný rybolov
Článok 13
Marlíny
Členské štáty podporujú používanie monofilných vlascov na obratlíkoch, ktoré umožňujú ľahké vyslobodenie živých marlínov modrých a marlínov bielych.
Článok 14
Žraloky
1. Členské štáty podporujú vracanie živých náhodne ulovených žralokov, a najmä nedospelých jedincov, do vody.
2. Členské štáty podporujú znižovanie počtu odhodených žralokov zlepšením schopnosti selekcie rybárskeho výstroja.
Článok 15
Morské korytnačky
Členské štáty podporujú vracanie živých náhodne ulovených morských korytnačiek do vody.
Článok 16
Športový a rekreačný rybolov v Stredozemnom mori
1. Členské štáty príjmu opatrenia potrebné na zákaz používania vlečných sietí, kruhových sietí, kruhových záťahových sietí, škrabákov, žiabrových sietí, viacstenných žiabrových sietí a dlhých lovných šnúr na lov tuniakov a príbuzných druhov v Stredozemnom mori pri športových a rekreačných rybolovných činnostiach.
2. Členské štáty zabezpečia, aby sa tuniaky a príbuzné druhy ulovené v Stredozemnom mori pri športovom a rekreačnom rybolove neuviedli na trh.
Článok 17
Správa
Členské štáty zašlú Komisii každý rok najneskôr do 15. augusta správu o vykonávaní tejto kapitoly.
HLAVA III
TECHNICKÉ OPATRENIA UPLATNITEĽNÉ V OBLASTI 2
KAPITOLA 1
Obmedzenia počtu plavidiel
Článok 18
Počet povolených plavidiel
1. Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 20 nariadenia (ES) č. 2371/2002 určí počet rybárskych plavidiel Spoločenstva dlhších ako 24 metrov, ktoré dostanú povolenie na lov v oblasti 2. Tento počet plavidiel sa stanoví vzhľadom na počet rybárskych plavidiel Spoločenstva, ktoré boli zapísané do registra plavidiel IOTC v roku 2003. Obmedzenie počtu plavidiel musí zodpovedať celkovej hrubej nosnosti (GT). V prípade výmeny plavidiel sa celková nosnosť nesmie prekročiť.
2. Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 20 nariadenia (ES) č. 2371/2002 rozdelí medzi členské štáty počet plavidiel určený v súlade s odsekom 1 tohto článku.
KAPITOLA 2
Druhy, ktoré nie sú cieľové
Článok 19
Žraloky
1. Členské štáty robia všetko pre to, aby podporili vracanie živých náhodne ulovených žralokov, a najmä nedospelých jedincov, naspäť do mora.
2. Členské štáty podporujú znižovanie počtu odhodených žralokov.
Článok 20
Morské korytnačky
1. Členské štáty robia všetko pre to, aby zmiernili vplyv rybolovu na morské korytnačky, najmä uplatňovaním opatrení ustanovených v odsekoch 2, 3 a 4.
2. Používanie akéhokoľvek rybárskeho výstroja podlieha týmto podmienkam:
a)
vhodná manipulácia vrátane zotavenia alebo rýchleho vrátenia morských korytnačiek ulovených náhodne (na háčik alebo do siete) alebo ako vedľajší úlovok do vody;
b)
prítomnosť na palube vybavenia potrebného na vrátenie morských korytnačiek ulovených náhodne alebo ako vedľajší úlovok do vody.
3. Používanie kruhových záťahových sietí podlieha týmto podmienkam:
a)
povinnosť predísť, ak je to možné, obkľučovaniu morských korytnačiek;
b)
vypracovanie a uplatňovanie špecifikácií pre vhodný výstroj na minimalizovanie vedľajších úlovkov morských korytnačiek;
c)
prijatie opatrení potrebných na vrátenie obkľúčených alebo ulovených morských korytnačiek do vody;
d)
prijatie opatrení na monitorovanie zariadení na zhlukovanie rýb, do ktorých by sa mohli morské korytnačky chytiť, aby sa chytené korytnačky mohli vypustiť a aby sa nepoužívané zariadenia mohli odstrániť.
4. Používanie dlhých lovných šnúr podlieha týmto podmienkam:
a)
vytvorenie a zavedenie kombinácií háčikov, typov návnad, hĺbky a tvaru sietí a rybolovnej praxe s cieľom minimalizovať náhodné alebo vedľajšie úlovky morských korytnačiek a ich úhyn;
b)
prítomnosť vybavenia na vrátenie morských korytnačiek ulovených náhodne alebo ako vedľajší úlovok naspäť do vody na palube vrátane nástrojov na vytiahnutie háčikov alebo prerezanie šnúr a vykladacích sietí.
HLAVA IV
TECHNICKÉ OPATRENIA UPLATNITEĽNÉ V OBLASTI 3
Článok 21
Prekládka
1. Je zakázané používať pomocné plavidlá na pomoc plavidlám, ktoré využívajú na lov zariadenia na zhlukovanie rýb.
2. Pre plavidlá loviace pomocou záťahových sietí platí zákaz prekládky na mori.
Článok 22
Obmedzenie počtu plavidiel
1. Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 20 nariadenia (ES) č. 2371/2002 určí počet plavidiel Spoločenstva loviacich pomocou záťahových sietí, ktoré dostanú povolenie na lov v oblasti 3. Tento počet plavidiel sa určí vzhľadom na počet plavidiel Spoločenstva loviacich pomocou záťahových sietí, ktoré boli zapísané do registra IATTC 28. júna 2002.
2. Členské štáty zašlú Komisii každý rok do 10. decembra zoznam plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou, ktoré majú v úmysle loviť tuniaky v oblasti 3. Plavidlá, ktoré nie sú uvedené na tomto zozname, sa považujú za nečinné a počas prebiehajúceho roku nedostanú povolenie na rybolov.
3. Na zoznamoch sa uvedie interné číslo zapísané v registri rybárskej flotily, ktoré sa plavidlu pridelilo v súlade s prílohou I k nariadeniu (ES) č. 26/2004, ako aj typ použitého rybárskeho výstroja.
Článok 23
Ochrana delfínov
Výhradne rybárske plavidlá Spoločenstva, ktoré sa prevádzkujú za podmienok ustanovených v Dohode o medzinárodnom programe na ochranu delfínov a ktorým sa pridelila hraničná hodnota úhynu delfínov (HHÚD), sú oprávnené obkľúčiť húfy alebo skupinu delfínov pomocou kruhových záťahových sietí pri love tuniakov žltoplutvých v oblasti 3.
Článok 24
Žiadosti o pridelenie HHÚD
Členské štáty každý rok do 15. septembra zašlú Komisii:
a)
zoznam plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou, ktorých nosnosť presahuje 363 metrických ton (400 ton netto) a ktoré podali žiadosť o pridelenie HHÚD na celý nasledujúci rok;
b)
zoznam plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou, ktorých nosnosť presahuje 363 metrických ton (400 ton netto) a ktoré podali žiadosť o pridelenie HHÚD na prvý alebo druhý polrok nasledujúceho roka;
c)
osvedčenie pre každé plavidlo, pre ktoré žiadajú o pridelenie HHÚD, v ktorom sa uvádza, že plavidlo má k dispozícii riadny výstroj a vybavenie na ochranu delfínov a že jeho kapitán absolvoval schválené školenie o záchrane a vypúšťaní delfínov na slobodu;
d)
zoznam plavidiel plaviacich sa pod ich vlajkou, ktoré pravdepodobne budú vykonávať činnosť v danej oblasti v priebehu nasledujúceho roka.
Článok 25
Pridelenie HHÚD
1. Členské štáty zabezpečia, aby žiadosti o pridelenie HHÚD spĺňali podmienky ustanovené v Dohode o medzinárodnom programe na ochranu delfínov a ochranné opatrenia, ktoré prijala IATTC.
2. Komisia preskúma zoznamy a zabezpečí, aby boli v súlade s ustanoveniami Dohody o medzinárodnom programe na ochranu delfínov a ochrannými opatreniami prijatými IATTC, a zašle ich riaditeľovi IATTC. Ak sa pri skúmaní ukáže, že žiadosť nespĺňa podmienky uvedené v tomto odseku, Komisia ihneď oznámi príslušnému členskému štátu, že celú žiadosť alebo jej časť nemôže zaslať riaditeľovi IATTC, a uvedie dôvody.
3. Komisia každému členskému štátu oznámi celkovú HHÚD, ktorá sa rozdelí medzi plavidlá plaviace sa pod jeho vlajkou.
4. Každý členský štát zašle Komisii každý rok do 15. januára rozdelenie HHÚD medzi plavidlá plaviace sa pod jeho vlajkou.
5. Komisia zašle každý rok do 1. februára riaditeľovi IATTC zoznam a informácie o rozdelení HHÚD medzi rybárske plavidlá Spoločenstva.
Článok 26
Ochrana iných druhov, ktoré nie sú cieľové
1. Plavidlá loviace pomocou kruhových záťahových sietí rýchlo vypustia späť do mora, ak je to možné, nepoškodené morské korytnačky, žraloky, tuniaky pruhované, ostriežovité ryby, raje, koryfény a iné druhy, ktoré nie sú cieľové.
2. Rybári sa podnecujú k tomu, aby vyvinuli a používali techniky a vybavenie, ktoré im uľahčia rýchle a bezpečné vypustenie takýchto živočíchov naspäť do mora.
Článok 27
Morské korytnačky
1. Vždy, keď sa v sieti spozoruje morská korytnačka, je potrebné vyvinúť dostatočné úsilie na jej vyslobodenie skôr, ako sa do siete zamotá, vrátane použitia motorového člna, ak je to potrebné.
2. Ak sa morská korytnačka zamotá do siete, navíjanie siete sa zastaví hneď, ako sa korytnačka dostane z vody, a nesmie sa znovu spustiť skôr, ako sa korytnačka neuvoľní a nevypustí naspäť do vody.
3. Ak sa morská korytnačka dostane na palubu plavidla, použijú sa všetky vhodné metódy na pomoc korytnačke pri zotavení a až potom sa korytnačka vráti do vody.
4. Pre plavidlá, ktoré lovia tuniaky, platí zákaz vyhadzovať do mora soľné vrecia a iné typy plastového odpadu.
5. Morské korytnačky, ktoré sa zachytili do zariadení na zhlukovanie rýb a iného rybárskeho výstroja, sa vrátia, ak je to možné, späť do mora.
6. Zariadenia na zhlukovanie rýb, ktoré sa nepoužívajú na rybolov, sa odstránia.
HLAVA V
TECHNICKÉ OPATRENIA UPLATNITEĽNÉ V OBLASTI 4
Článok 28
Zníženie množstva odpadov
Členské štáty prijmú opatrenia na zníženie množstva odpadu, odhodení, prípadov zachytenia rýb do strateného alebo vyhodeného výstroja, znečistenia spôsobeného rybárskymi plavidlami, prípadov ulovenia druhov rýb a živočíchov, ktoré nie sú cieľové, ako aj dosahov na súvisiace alebo závislé druhy, najmä na druhy, ktorým hrozí vyhynutie.
HLAVA VI
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 29
Morské cicavce
1. Obkľučovanie húfov alebo skupín morských cicavcov pomocou kruhových záťahových sietí sa zakazuje.
2. Odsek 1 sa vzťahuje na všetky rybárske plavidlá Spoločenstva, okrem plavidiel uvedených v článku 23.
HLAVA VII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 30
Komitológia
Opatrenia, ktoré sa majú prijať podľa článku 6 ods. 4 a článku 8 ods. 2, sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002.
Článok 31
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 973/2001 sa týmto zrušuje.
Článok 32
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 7. mája 2007