ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1364/2006/ES
zo 6. septembra 2006,
ktorým sa ustanovujú usmernenia pre transeurópske energetické siete a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 96/391/ES a rozhodnutie č. 1229/2003/ES
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 156,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
keďže:
(1)
Po prijatí rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1229/2003/ES z 26. júna 2003, ktorým sa stanovuje súbor usmernení pre transeurópske energetické siete (3), bolo potrebné do týchto usmernení plne začleniť nové členské štáty, pristupujúce a kandidátske krajiny a tieto usmernenia podľa potreby ďalej prispôsobiť novej susedskej politike Európskej únie.
(2)
V dôsledku vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou (4) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (5) vychádzajú priority transeurópskych energetických sietí z vytvorenia otvorenejšieho a konkurenčnejšieho vnútorného energetického trhu. Tieto priority vychádzajú zo záverov zasadnutia Európskej rady 23. a 24. marca 2001 v Štokholme, ktoré sa týkajú rozvoja infraštruktúry potrebnej na fungovanie energetického trhu. Na dosiahnutie cieľa, ktorým je rozšírenie využívania obnoviteľných zdrojov energie v záujme podpory politiky trvalo udržateľného rozvoja, by sa malo vynaložiť mimoriadne úsilie. Tento cieľ by sa však mal dosiahnuť bez neprimeraného narúšania bežnej rovnováhy trhu. Je potrebné v plnej miere zohľadniť aj ciele dopravnej politiky Spoločenstva, a najmä možnosť znížiť objem cestnej premávky využívaním potrubnej prepravy.
(3)
Toto rozhodnutie pomôže priblížiť sa k cieľovej úrovni elektrického prepojenia medzi členskými štátmi, ktorá sa dohodla na zasadnutí Európskej rady v Barcelone 15. a 16. marca 2002, a tým zlepšiť spoľahlivosť a integritu siete a zabezpečiť bezpečnosť dodávok a riadne fungovanie vnútorného trhu.
(4)
Výstavba a údržba energetickej infraštruktúry by mala spravidla podliehať zásadám trhu. Je to aj v súlade so spoločnými pravidlami pre dobudovanie vnútorného energetického trhu a spoločnými pravidlami práva hospodárskej súťaže, ktorých cieľom je vytvorenie otvorenejšieho a konkurenčnejšieho vnútorného energetického trhu. Finančná pomoc Spoločenstva určená na výstavbu a údržbu by sa preto naďalej mala poskytovať iba veľmi výnimočne a tieto výnimky by mali byť náležite opodstatnené.
(5)
Energetická infraštruktúra by sa mala budovať a udržiavať tak, aby umožňovala vnútornému energetického trhu fungovať efektívne, pričom by sa mali plne zohľadňovať existujúce postupy pre konzultácie s dotknutými osobami a nemalo by sa odbočovať od kritérií na strategické a tam, kde je to vhodné, univerzálne služby a povinnosti súvisiace so službami verejnosti.
(6)
Z hľadiska možných synergií medzi sieťami pre zemný plyn a olefinovými sieťami by mal byť príslušný význam daný rozvoju a integrácii olefínových sietí v záujme uspokojenia spotrebného dopytu po olefínových plynoch v hospodárskych odvetviach Spoločenstva.
(7)
Priority pre transeurópske energetické siete taktiež vychádzajú z rastúceho významu transeurópskych energetických sietí pri zabezpečovaní a diverzifikácii dodávok energie v rámci Spoločenstva, začleňovaní energetických sietí nových členských štátov, pristupujúcich a kandidátskych krajín a zabezpečovaní koordinovanej prevádzky energetických sietí v Spoločenstve a susedných krajinách po porade s dotknutými členskými štátmi. Krajiny susediace so Spoločenstvom zohrávajú v energetickej politike Spoločenstva bezpochyby dôležitú úlohu. Uspokojujú väčšiu časť potrieb Spoločenstva týkajúcich sa zemného plynu, sú kľúčovými partnermi pre tranzit primárnej energie do Spoločenstva a postupne sa z nich stanú dôležitejší účastníci vnútorných trhov Spoločenstva s plynom a elektrinou.
(8)
Spomedzi projektov, ktoré sa týkajú transeurópskych energetických sietí, je potrebné vyzdvihnúť prioritné projekty, ktoré sú veľmi dôležité z hľadiska fungovania vnútorného energetického trhu alebo z hľadiska bezpečnosti dodávok energie. Okrem toho by sa malo ustanoviť vyhlásenie európskeho záujmu pre tie projekty, ktorým je pridelená najvyššia priorita, a tiež v prípade potreby širšej koordinácie.
(9)
Na účely zhromažďovania informácií, ktoré sa vyžadujú podľa tohto rozhodnutia, by Komisia a členské štáty mali, pokiaľ je to možné, využívať už dostupné informácie o projektoch vyhlásených za projekty európskeho záujmu s cieľom zabrániť duplicite úsilia. Takéto informácie môžu byť, napríklad, dostupné už v súvislosti s nariadením Rady (ES) č. 2236/95 z 18. septembra 1995 stanovujúcim všeobecné pravidlá poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych sietí (6), v súvislosti s inými právnymi predpismi Spoločenstva, na základe ktorých sa môže poskytovať spolufinancovanie projektom transeurópskych sietí a rozhodovať o schválení jednotlivých projektov podľa týchto právnych predpisov, alebo v súvislosti so smernicami 2003/54/ES a 2003/55/ES.
(10)
Postup určovania projektov spoločného záujmu v kontexte transeurópskych energetických sietí by mal zabezpečiť bezproblémové uplatňovanie nariadenia (ES) č. 2236/95. Tento postup by mal rozlišovať dve úrovne: prvú úroveň stanovujúcu obmedzený počet kritérií na určenie takýchto projektov a druhú úroveň, podrobne opisujúcu projekty (ďalej len „špecifikácie“).
(11)
Primeraná priorita pre poskytovanie finančných prostriedkov podľa nariadenia (ES) č. 2236/95 by sa mala udeľovať projektom vyhláseným za projekty európskeho záujmu. Keď členské štáty predkladajú projekty v súlade s finančnými nástrojmi Spoločenstva, mali by venovať osobitnú pozornosť projektom vyhláseným za projekty európskeho záujmu.
(12)
Pri väčšine projektov vyhlásených za projekty európskeho záujmu by významné existujúce alebo významné potenciálne omeškanie mohlo byť také omeškanie, pri ktorom sa očakáva, že bude trvať jeden až dva roky.
(13)
Keďže špecifikácie projektov podliehajú zmenám, udávajú sa iba orientačne. Komisia by preto mala byť splnomocnená ich aktualizovať. Keďže projekty môžu mať významné politické, environmentálne a hospodárske dôsledky, pri určovaní projektov, ktoré si zaslúžia potenciálnu podporu Spoločenstva, je dôležité nájsť prijateľnú rovnováhu medzi legislatívnym dohľadom a pružnosťou.
(14)
Ak dôjde pri vykonávaní projektov vyhlásených za projekty európskeho záujmu alebo častí takýchto projektov, alebo skupín takýchto projektov k ťažkostiam, európsky koordinátor by mohol vystupovať ako sprostredkovateľ napomáhaním spolupráci všetkých zúčastnených strán a zabezpečením toho, že sa vykoná primerané monitorovanie na účely informovania Spoločenstva o dosahovanom pokroku. Služby európskeho koordinátora by sa mali na žiadosť dotknutých členských štátov sprístupniť aj pri iných projektoch.
(15)
Členské štáty by mali byť prizvané ku koordinácii vykonávania určitých projektov, najmä cezhraničných projektov alebo ich častí.
(16)
Pre rozvoj a výstavbu transeurópskych energetických sietí by sa malo vytvoriť priaznivejšie prostredie, a to najmä vytváraním stimulov pre technickú spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za siete, uľahčením vykonávania schvaľovacích postupov, ktoré sú použiteľné na projekty sietí v členských štátoch s cieľom znížiť výskyt prípadov omeškania, a vhodným mobilizovaním fondov, nástrojov a finančných programov Spoločenstva, ktoré sú k dispozícii pre projekty sietí. Spoločenstvo by malo podporovať opatrenia členských štátov prijaté v záujme dosiahnutia tohto cieľa.
(17)
Keďže rozpočet pridelený na transeurópske energetické siete je určený najmä na financovanie štúdií uskutočniteľnosti, finančné prostriedky na takéto prepojovacie siete, a to najmä na medziregionálne siete, by mohli v prípade potreby poskytnúť štrukturálne fondy, finančné programy a nástroje Spoločenstva.
(18)
Určovanie projektov spoločného záujmu, ich špecifikácií a prioritných projektov, najmä projektov európskeho záujmu, by sa malo uskutočniť bez toho, aby boli dotknuté výsledky posúdenia vplyvov projektov, plánov alebo programov na životné prostredie.
(19)
Opatrenia potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7).
(20)
Komisia by mala pravidelne vypracovávať správu o vykonávaní tohto rozhodnutia.
(21)
S informáciami, ktoré sa majú vymieňať alebo poskytovať Komisii v zmysle ustanovení tohto rozhodnutia, budú pravdepodobne disponovať vo veľkej miere spoločnosti. Členské štáty budú preto pravdepodobne musieť spolupracovať s týmito spoločnosťami, aby tieto informácie získali.
(22)
Keďže toto rozhodnutie má rovnaký predmet úpravy a rozsah pôsobnosti ako rozhodnutie Rady 96/391/ES z 28. marca 1996, ktorým sa stanovuje súbor opatrení zameraných na vytvorenie priaznivejších rámcových podmienok pre rozvoj transeurópskych sietí v energetike (8), a rozhodnutie č. 1229/2003/ES, tieto dve rozhodnutia by sa mali zrušiť,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Toto rozhodnutie vymedzuje charakter a rozsah činnosti Spoločenstva pri vytváraní usmernení pre transeurópske energetické siete. Stanovuje súbor usmernení, ktoré obsahujú ciele, priority a základné smery činností Spoločenstva vo vzťahu k transeurópskym energetickým sieťam. Tieto usmernenia určujú v rámci transeurópskych elektrických a plynárenských sietí projekty spoločného záujmu a prioritné projekty vrátane projektov európskeho záujmu.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Toto rozhodnutie sa vzťahuje:
1.
v prípade elektrických sietí na:
a)
všetky vedenia vysokého napätia s výnimkou vedení distribučných sietí a na podmorské spojenia, ak sa táto infraštruktúra používa na medziregionálny alebo medzinárodný prenos alebo spojenie;
b)
akékoľvek zariadenia alebo inštalácie nevyhnutné na to, aby príslušný systém správne fungoval, vrátane ochranných, monitorovacích a riadiacich systémov;
2.
v prípade plynárenských sietí (na prepravu zemného plynu alebo olefínových plynov) na:
a)
vysokotlakové plynovody, ktoré umožňujú zásobovanie regiónov Spoločenstva z vnútorných alebo vonkajších zdrojov, s výnimkou plynovodov distribučných sietí;
b)
podzemné zásobníky, ktoré sú napojené na horeuvedené vysokotlakové plynovody;
c)
zariadenia na prijímanie, skladovanie a znovusplyňovanie skvapalneného zemného plynu (LNG) a tiež prepravníky LNG podľa objemov, ktoré majú byť dodávané;
d)
akékoľvek zariadenia alebo inštalácie nevyhnutné na to, aby príslušný systém správne fungoval, vrátane ochranných, monitorovacích a riadiacich systémov.
Článok 3
Ciele
Spoločenstvo presadzuje vzájomné prepojenie, vzájomnú prevádzkyschopnosť a rozvoj transeurópskych energetických sietí a prístup k týmto sieťam v súlade s platným právom Spoločenstva s cieľom:
a)
podporovať efektívnu prevádzku a rozvoj vnútorného trhu vo všeobecnosti, a najmä vnútorného energetického trhu a zároveň podporovať racionálnu výrobu, prepravu, distribúciu a využívanie zdrojov energie, ako aj rozvoj a zapájanie obnoviteľných zdrojov energie, aby sa znižovali náklady na energiu pre spotrebiteľa a aby sa prispelo k diverzifikácii zdrojov energie;
b)
uľahčiť rozvoj a znížiť izolovanosť menej zvýhodnených a ostrovných regiónov Spoločenstva, a tým napomáhať posilňovaniu hospodárskej a sociálnej súdržnosti;
c)
posilniť bezpečnosť dodávok energie, napríklad posilnením vzťahov s tretími krajinami v energetickom odvetví v spoločnom záujme všetkých zúčastnených strán, najmä v rámci Zmluvy o energetickej charte a dohôd o spolupráci, ktoré uzavrelo Spoločenstvo;
d)
prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju a ochrane životného prostredia, okrem iného zahrnutím obnoviteľných zdrojov energie a znížením environmentálnych rizík súvisiacich s prepravou a prenosom energie.
Článok 4
Priority činnosti
Priority činnosti Spoločenstva v oblasti transeurópskych energetických sietí sú v súlade s trvalo udržateľným rozvojom a sú takéto:
1.
pre elektrické a plynárenské siete:
a)
prispôsobenie a rozvoj energetických sietí v záujme podpory fungovania vnútorného energetického trhu, a najmä riešenie problémov úzkych profilov, osobitne cezhraničných úzkych profilov, preťaženosti a chýbajúcich spojení a zohľadnenie potrieb prameniacich z fungovania vnútorného trhu s elektrinou a so zemným plynom a z rozširovania Európskej únie;
b)
vytváranie energetických sietí v ostrovných, izolovaných, okrajových a veľmi vzdialených regiónoch a zároveň presadzovanie diverzifikácie zdrojov energie a využívanie obnoviteľných zdrojov energie, v prípade potreby aj spoločne so spojením týchto sietí;
2.
pre elektrické siete:
a)
prispôsobenie a rozvoj sietí v záujme uľahčenia integrácie a zapojenia výroby z obnoviteľných zdrojov energie;
b)
zabezpečenie vzájomnej prevádzkyschopnosti elektrických sietí v rámci Spoločenstva, ako aj s elektrickými sieťami v pristupujúcich a kandidátskych krajinách a iných krajinách v Európe a oblastiach Stredozemného a Čierneho mora;
3.
pre plynárenské siete:
a)
rozvoj sietí zemného plynu v záujme uspokojenia potrieb spotreby zemného plynu v Spoločenstve a riadenia jeho systémov dodávky zemného plynu;
b)
zabezpečenie vzájomnej prevádzkyschopnosti sietí zemného plynu v rámci Spoločenstva, ako aj so sieťami zemného plynu v pristupujúcich a kandidátskych krajinách a iných krajinách v Európe a oblastiach Stredozemného, Čierneho a Kaspického mora a v regiónoch Stredného východu a Perzského zálivu, ako aj diverzifikácia zdrojov a dodávateľských trás zemného plynu.
Článok 5
Smery činnosti
Základnými smermi činnosti Spoločenstva v oblasti transeurópskych energetických sietí sú:
a)
určenie projektov spoločného záujmu a prioritných projektov vrátane projektov európskeho záujmu;
b)
vytvorenie priaznivejšieho prostredia pre rozvoj týchto sietí.
Článok 6
Projekty spoločného záujmu
1. Spoločné kritériá, ktoré sa majú uplatňovať pri rozhodovaní o určení, úpravách, špecifikáciách alebo žiadostiach o aktualizáciu projektov spoločného záujmu, sú tieto:
a)
projekt patrí do rozsahu pôsobnosti článku 2;
b)
projekt spĺňa ciele a priority činnosti stanovené v článkoch 3 a 4;
c)
projekt vykazuje potenciálnu ekonomickú životaschopnosť.
Zhodnotenie ekonomickej životaschopnosti vychádza z analýzy pomeru vynaložených prostriedkov a výsledných ekonomických prínosov, ktorá zohľadňuje všetky vynaložené prostriedky a ekonomické prínosy vrátane strednodobých a/alebo dlhodobých v spojitosti s environmentálnymi aspektmi, bezpečnosťou dodávok a prínosom k hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Projekty spoločného záujmu, ktoré sa vzťahujú na územie členského štátu, musí schváliť dotknutý členský štát.
2. Doplnkové kritériá na určenie projektov spoločného záujmu sú stanovené v prílohe II. O akýchkoľvek zmenách doplnkových kritérií na určovanie projektov spoločného záujmu stanovených v prílohe II sa rozhoduje v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy.
3. Na čerpanie finančnej pomoci Spoločenstva poskytovanej podľa nariadenia (ES) č. 2236/95 sú oprávnené iba tie projekty uvedené v prílohe III, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v odseku 1 a kritériá stanovené v prílohe II.
4. Orientačné špecifikácie projektov obsahujúce podrobný opis projektov, prípadne aj ich geografický opis, sú uvedené v prílohe III. Tieto špecifikácie sa aktualizujú v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2. Aktualizácie sú technického charakteru a sú obmedzené na technické zmeny projektov, úpravu časti stanovenej trasy alebo obmedzené prispôsobenie umiestnenia projektu.
5. Členské štáty prijmú všetky opatrenia, ktoré považujú za nevyhnutné, na uľahčenie a urýchlenie dokončenia projektov spoločného záujmu a na minimalizáciu omeškania, pričom musia konať v súlade s právom Spoločenstva a medzinárodnými dohovormi o životnom prostredí, najmä pokiaľ ide o projekty vyhlásené za projekty európskeho záujmu. Dôležité je najmä rýchle dokončenie potrebných schvaľovacích postupov.
6. Ak sa časti projektov spoločného záujmu nachádzajú na území tretích krajín, môže Komisia po dohode s dotknutými členskými štátmi v záujme uľahčenia vykonávania týchto projektov, predložiť návrhy, ak je to vhodné, v rámci správy dohôd medzi Spoločenstvom a týmito tretími krajinami a v súlade so Zmluvou o energetickej charte a inými viacstrannými dohodami s tretími krajinami, ktoré sú zmluvnými stranami tejto zmluvy, aby tieto projekty uznali za projekty vzájomného záujmu aj príslušné tretie krajiny.
Článok 7
Prioritné projekty
1. Projekty spoločného záujmu uvedené v článku 6 ods. 3 a patriace do osí pre prioritné projekty, ktoré sú stanovené v prílohe I, majú pri udeľovaní finančnej pomoci Spoločenstva poskytovanej podľa nariadenia (ES) č. 2236/95 prioritu. O zmenách a doplneniach prílohy I sa rozhoduje v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy.
2. Pokiaľ ide o cezhraničné investičné projekty, členské štáty podniknú kroky potrebné na zabezpečenie toho, aby príslušné vnútroštátne orgány zohľadňovali v rámci vnútroštátnych schvaľovacích postupov ako kritérium pri posudzovaní skutočnosť, že tieto projekty zvyšujú kapacitu vzájomného prepojenia dvoch alebo viacerých členských štátov a následne posilňujú celoeurópsku bezpečnosť dodávok.
3. Dotknuté členské štáty a Komisia sa snažia, každý v rámci svojej vlastnej pôsobnosti, spoločne so zodpovednými spoločnosťami urýchliť vykonávanie prioritných projektov, najmä cezhraničných projektov.
4. Prioritné projekty sú v súlade s trvalo udržateľným rozvojom a spĺňajú tieto kritériá:
a)
majú významný vplyv na konkurenčné fungovanie vnútorného trhu a/alebo
b)
posilňujú bezpečnosť dodávok v Spoločenstve a/alebo
c)
prinášajú zvýšenie využívania obnoviteľných zdrojov energie.
Článok 8
Projekty európskeho záujmu
1. Časť projektov na osiach pre prioritné projekty uvedených v článku 7, ktoré majú cezhraničnú povahu alebo ktoré majú významný vplyv na cezhraničnú prepravnú kapacitu, je vyhlásená za projekty európskeho záujmu. Tieto projekty sú uvedené v prílohe I.
2. Ak sa projekty vyberajú v rámci rozpočtu pre transeurópske siete v súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 2236/95, primeraná priorita sa udelí projektom vyhláseným za projekty európskeho záujmu.
3. Ak sa projekty vyberajú v rámci iných fondov Spoločenstva pre spolufinancovanie, osobitná pozornosť sa musí venovať projektom vyhláseným za projekty európskeho záujmu.
4. Ak pri postupe prác na projekte vyhlásenom za projekt európskeho záujmu už existuje alebo sa predpokladá významné omeškanie, môže Komisia požiadať dotknuté členské štáty, aby v lehote troch mesiacov zabezpečili poskytnutie dôvodov tohto omeškania.
Pri projektoch vyhlásených za projekty európskeho záujmu, ktorým bol určený európsky koordinátor, zahrnie európsky koordinátor do svojej správy dôvody omeškania.
5. Päť rokov po dokončení projektu vyhláseného za projekt európskeho záujmu alebo niektorej jeho časti Komisia za pomoci výboru uvedeného v článku 14 ods. 1 uskutoční hodnotenie daného projektu, ktoré zahrnie jeho spoločensko-hospodársky vplyv, vplyv na životné prostredie, vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi a vplyv na územnú súdržnosť a trvalo udržateľný rozvoj. O výsledkoch tohto hodnotenia informuje Komisia výbor uvedený v článku 14 ods. 1.
6. Pri každom projekte vyhlásenom za projekt európskeho záujmu, a najmä pri jeho cezhraničných častiach, prijmú dotknuté členské štáty vhodné kroky, aby zabezpečili, že
-
sa uskutočňuje pravidelná výmena relevantných informácií a
-
podľa potreby sa organizujú spoločné koordinačné stretnutia.
Spoločné koordinačné stretnutia sa organizujú podľa potreby s ohľadom na konkrétne požiadavky projektu, ako je fáza vývoja projektu a očakávané alebo existujúce ťažkosti. Spoločné koordinačné stretnutia sa zaoberajú najmä postupmi hodnotenia a verejných konzultácií. Dotknuté členské štáty zabezpečia, aby bola Komisia informovaná o spoločných koordinačných stretnutiach a o výmene informácií.
Článok 9
Vykonanie projektov európskeho záujmu
1. Projekty európskeho záujmu sa vykonajú čo najrýchlejšie.
Najneskôr do 12. apríla 2007 predložia členské štáty Komisii aktualizovaný a orientačný harmonogram dokončenia týchto projektov, pre ktorý ako základ využijú návrh harmonogramu poskytnutého na tieto účely Komisiou a ktorý bude, pokiaľ je to možné, obsahovať tieto údaje:
a)
predpokladaný priebeh schvaľovacieho procesu pri plánovaní projektu;
b)
harmonogram uskutočniteľnosti a fáza projektovania;
c)
realizácia projektu a
d)
odovzdanie projektu do užívania.
2. Komisia v úzkej spolupráci s výborom uvedeným v článku 14 ods. 1 predkladá každé dva roky správu o pokroku dosiahnutom pri projektoch uvedených v odseku 1.
Pri projektoch vyhlásených za projekty európskeho záujmu, ktorým bol určený európsky koordinátor, sa tieto dvojročné správy nahradia výročnými správami vypracovanými každoročne európskym koordinátorom.
Článok 10
Európsky koordinátor
1. Ak pri projekte vyhlásenom za projekt európskeho záujmu dochádza k významnému omeškaniu alebo k ťažkostiam pri jeho vykonávaní vrátane situácií, kde sú zapojené tretie krajiny, môže Komisia po dohode s dotknutými členskými štátmi a po konzultácii s Európskym parlamentom určiť európskeho koordinátora. V prípade potreby môžu členské štáty požiadať Komisiu, aby určila európskeho koordinátora aj pre ďalšie projekty týkajúce sa transeurópskych energetických sietí.
2. Európsky koordinátor sa vyberá najmä na základe jeho skúseností v oblasti európskych inštitúcií a jeho znalosti otázok súvisiacich s energetickou politikou a s financovaním a so spoločensko-hospodárskym a enviromentálnym hodnotením veľkých projektov.
3. Rozhodnutie o určení európskeho koordinátora vymedzí spôsob výkonu jeho úloh.
4. Európsky koordinátor:
a)
podporuje európsky rozmer projektu a cezhraničný dialóg medzi propagátormi projektu a dotknutými osobami;
b)
prispieva ku koordinácii vnútroštátnych postupov pre konzultácie s dotknutými osobami a
c)
každoročne predkladá Komisii správu o pokroku dosiahnutom na projekte/projektoch, pre ktorý/ktoré bol určený za európskeho koordinátora, a o ťažkostiach a prekážkach, ktoré môžu viesť k významnému omeškaniu. Komisia postúpi túto správu dotknutým členským štátom.
5. Dotknuté členské štáty spolupracujú s európskym koordinátorom pri výkone jeho úloh uvedených v odseku 4.
6. Komisia môže požiadať európskeho koordinátora o jeho stanovisko pri posudzovaní žiadostí o financovanie projektov alebo skupín projektov Spoločenstvom, pre ktoré bol určený.
7. S cieľom zabrániť zbytočnej administratívnej záťaži musí byť úroveň koordinácie primeraná nákladom na projekt.
Článok 11
Priaznivejšie prostredie
1. S cieľom prispieť k vytvoreniu priaznivejšieho prostredia pre rozvoj transeurópskych energetických sietí a ich vzájomnej prevádzkyschopnosti, Spoločenstvo zohľadňuje úsilie členských štátov vynaložené v súlade s týmto cieľom a pripisuje najväčší význam nasledujúcim opatreniam, ktoré podľa potreby presadzuje:
a)
technickú spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za transeurópske energetické siete, najmä za správne fungovanie spojení uvedených v bodoch 1, 2 a 7 prílohy II;
b)
uľahčenie vykonávania schvaľovacích postupov pre projekty transeurópskych energetických sietí s cieľom znížiť výskyt prípadov omeškania, a to najmä pokiaľ ide o projekty vyhlásené za projekty európskeho záujmu;
c)
poskytovanie pomoci projektom spoločného záujmu z fondov, nástrojov a finančných programov Spoločenstva, ktoré sú použiteľné na tieto siete.
2. Komisia v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi podnikne všetky kroky na podporu koordinácie činností uvedených v odseku 1.
3. O opatreniach potrebných na vykonanie činností uvedených v písmenách a) a b) odseku 1 rozhodne Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 2.
Článok 12
Vplyv na hospodársku súťaž
Pri posudzovaní projektov sa zohľadňuje ich vplyv na hospodársku súťaž a na bezpečnosť dodávok. Hlavným a podporovaným zdrojom financovania je súkromné financovanie alebo financovanie dotknutými hospodárskymi subjektmi. V súlade s ustanoveniami zmluvy sa má zabrániť akémukoľvek narušeniu hospodárskej súťaže medzi subjektmi na trhu.
Článok 13
Obmedzenia
1. Toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté finančné záväzky členského štátu alebo Spoločenstva.
2. Toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté výsledky posúdenia vplyvov projektov a plánov alebo programov na životné prostredie, ktoré vymedzujú schvaľovací rámec pre takéto projekty v budúcnosti. Ešte pred prijatím rozhodnutia o vykonaní projektov v súlade s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva sa zohľadnia výsledky posúdenia vplyvov na životné prostredie, ak sa takéto posúdenie vyžaduje v súlade s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva.
Článok 14
Výbor
1. Komisii pomáha výbor.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.
Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.
3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.
Článok 15
Správa
Každé dva roky vypracuje Komisia správu o vykonávaní tohto rozhodnutia, ktorú predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
Táto správa venuje pozornosť vykonávaniu a pokroku pri realizácii prioritných projektov, ktoré sa týkajú cezhraničných spojení uvedených v bodoch 2, 4 a 7 prílohy II, ako aj podrobnej úprave ich financovania, najmä pokiaľ ide o príspevok z finančných prostriedkov Spoločenstva.
Článok 16
Zrušenie
Týmto sa zrušuje rozhodnutie 96/391/ES a rozhodnutie č. 1229/2003/ES.
Článok 17
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 18
Adresáti
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Štrasburgu 6. septembra 2006