NARIADENIE RADY (ES) č. 778/2005
z 23. mája 2005,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy oxidu horečnatého s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho Spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom,
keďže:
A. PLATNÉ OPATRENIA
(1)
Na základe preskúmania ukončenia platnosti Rada zaviedla nariadením Rady (ES) č. 1334/1999 (2) konečné antidumpingové opatrenia na dovozy oxidu horečnatého (ďalej len „príslušný výrobok“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) Tieto opatrenia nadobudli formu minimálnej dovoznej ceny. Rada na základe predbežného preskúmania nariadením (ES) č. 985/2003 (3), zmenila a doplnila formu platných antidumpingových opatrení, a to tak, že zachovala minimálnu cenu, ale s výhradou špecifických podmienok a vo všetkých ostatných prípadoch uložila clo ad valorem vo výške 27,1 %.
(2)
Treba poznamenať, že pôvodné opatrenia boli zavedené nariadením Rady (ES) č. 1473/93 (4) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“).
B. SÚČASNÉ PREŠETROVANIE
(3)
Na základe uverejnenia oznamu o blížiacom sa ukončení platnosti antidumpingových opatrení na dovoz oxidu horečnatého s pôvodom v ČĽR (5), dostala Komisia žiadosť o preskúmanie ukončenia platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podal Eurométaux (ďalej len „žiadateľ“) 9. marca 2004 v mene výrobcov, ktorí predstavujú väčšiu časť, v tomto prípade 96 % celkovej výroby oxidu horečnatého v Spoločenstve. V žiadosti sa uvádza, že ukončenie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu a ujmu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.
(4)
Komisia po porade s Poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania ukončenia platnosti, oznámila začatie preskúmania (6), podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia a začala prešetrovanie.
(5)
Komisia oficiálne informovala výrobcov Spoločenstva, ktorí podali žiadosť, ostatných výrobcov Spoločenstva, ktorí ju podporili, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov/obchodníkov, užívateľské výrobné odvetvia, o ktorých mala vedomosť, že sa ich to týka, ako aj predstaviteľov čínskej vlády o začatí preskúmania. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí.
(6)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých mala vedomosť, že sa ich to týka, a tým, ktoré si vyžiadali dotazník v lehote stanovenej v oznámení o začatí.
(7)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a dovozcov príslušného produktu sa v oznámení o začatí preskúmania počítalo s výberom vzoriek podľa článku 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzoriek potrebný, a ak je, vybrať vzorku, rozoslala dotazníky, v ktorých žiadala o špecifické informácie o priemernom objeme predaja a cenách každého vyvážajúceho výrobcu a dovozcu, ktorého sa to týka. Od žiadneho vyvážajúceho výrobcu alebo dovozcu nedostala odpoveď. Preto rozhodla, že výber vzoriek nie je potrebný.
(8)
Dotazníky boli okrem toho zaslané všetkým výrobcom v Spojených štátoch amerických (USA), Austrálii a Indii (možné analogické krajiny), o ktorých Komisia vedela.
(9)
Komisia dostala vyplnené dotazníky od štyroch výrobcov Spoločenstva, ktorí podali žiadosť, a jedného výrobcu v analogickej krajine, a to USA.
(10)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy a stanovenie záujmu Spoločenstva. Overovanie na mieste sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia Spoločenstva
-
Grecian Magnesite S.A., Athens, Grécko
-
Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španielsko
-
Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Španielsko
-
Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Rakúsko
Výrobca v analogickej krajine
-
Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, USA
(11)
Prešetrovanie ohľadne pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004 (ďalej len „OP“). Skúmanie trendov relevantných pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2000 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
C. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(12)
Príslušný výrobok je ten istý výrobok ako v predošlých prešetrovaniach, ktoré viedli k uloženiu v súčasnosti platných opatrení, to znamená oxid horečnatý, a to prírodný kalcinovaný uhličitan horečnatý (magnezit) patriaci pod číselný znak KN ex 2519 90 90 (číselný znak TARIC 25199090*10).
(13)
Oxid horečnatý sa spracováva z uhličitanu horečnatého alebo magnezitu, ktorý sa vyskytuje v prírode. Aby bolo možné vyrobiť oxid horečnatý, magnezit sa musí ťažiť, drviť, triediť a potom spekať v peci pri teplotách od 700 do 1 000 °C. Výsledkom je oxid horečnatý s rôznym obsahom oxidu horečnatého alebo rôznej kvality. Najdôležitejšími prímesami v oxide horečnatom sú SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO a B2O3 (oxid kremičitý, oxid železitý, oxid hlinitý, oxid vápenatý a oxid boritý). Oxid horečnatý sa používa hlavne v poľnohospodárstve do krmív pre zvieratá alebo ako hnojivo a na priemyselné použitie v stavebnom priemysle na podlahové a izolačné dosky, ako aj v odvetviach výroby celulózy, papiera, chemikálií, liečiv, prísad spomaľujúcich horenie, brusív a na ochranu životného prostredia.
(14)
Tak, ako bolo stanovené v predošlých prešetrovaniach, aj toto prešetrovanie potvrdilo, že výrobky, ktoré vyváža ČĽR, a výrobky, ktoré vyrábajú a predávajú výrobcovia Spoločenstva na trhu Spoločenstva a výrobca v analogickej krajine na domácom trhu analogickej krajiny, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
D. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU
(15)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či by skončenie platnosti opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu.
(16)
Vzhľadom na chýbajúcu spoluprácu zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov alebo dovozcov do Spoločenstva muselo toto skúmanie vychádzať z informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii z iných zdrojov. V tejto súvislosti a v súlade s ustanoveniami článku 18 základného nariadenia sa použili údaje Eurostatu s osemčíselným znakom KN a desaťčíselným znakom TARIC a odsúhlasili sa s inými zdrojmi.
(17)
Treba poznamenať, že príslušné údaje Eurostatu s osemčíselným znakom KN zahrnujú iné výrobky ako príslušný výrobok, zatiaľ čo údaje za posudzované obdobie s desaťčíselným znakom TARIC nezahrnujú desať pristupujúcich krajín.
(18)
Z toho dôvodu sa údaje Eurostatu s desaťčíselným znakom TARIC použili pre pätnásť členských štátov, ktoré tvorili Európsku úniu pred rozšírením, zatiaľ čo údaje Eurostatu s osemčíselným znakom KN sa použili pre desať nových členských štátov. Okrem toho, údaje Eurostatu s osemčíselným znakom KN, ktoré sa použili pre desať nových členských štátov, boli upravené pomocou odpočítania percentuálneho rozdielu medzi údajmi s osemčíselným znakom KN a desaťčíselným znakom TARIC, ktorý vykazovalo desať nových členských štátov v šesťmesačnom období po rozšírení s cieľom vylúčiť iné výrobky ako príslušný výrobok.
(19)
Na základe upravených údajov TARIC sa zistilo, že počas OP sa do Spoločenstva z ČĽR doviezlo 115 225 ton oxidu horečnatého, to znamená približne 29 % spotreby Spoločenstva.
(20)
Počas OP v rámci predošlého preskúmania ukončenia platnosti antidumpingových opatrení dosahoval objem dovozu čínskeho oxidu horečnatého do Spoločenstva 110 592 ton, to znamená približne 31 % spotreby Spoločenstva.
(21)
Treba poznamenať, že vzhľadom na to, že sa Spoločenstvo rozšírilo na dvadsaťpäť členských štátov, nie je možné porovnávať objemy vývozu a podiely vývozu na trhu v predošlom a súčasnom preskúmaní ukončenia platnosti antidumpingových opatrení.
(22)
V súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia použila Komisia rovnakú metodiku ako v pôvodnom prešetrovaní. Treba pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní bolo stanovené dumpingové rozpätie 27,1 %.
(23)
Vzhľadom na to, že v ČĽR dochádza k transformácii ekonomiky, normálna hodnota musela vychádzať z informácií získaných vo vhodnej tretej krajine s trhovým hospodárstvom v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.
(24)
Nakoľko v predošlom preskúmaní ukončenia platnosti bola ako analogická krajina na účely stanovenia normálnej hodnoty vybraná India, indickým výrobcom bola zaslaná žiadosť o spoluprácu. Okrem toho, žiadosť o spoluprácu bola tiež adresovaná všetkým známym výrobcom v Austrálii a USA, ktoré boli v žiadosti o preskúmanie ukončenia platnosti navrhnuté ako možné analogické krajiny.
(25)
Jeden indický výrobca súhlasil so spoluprácou, ale nezaslal vyplnený dotazník. Jeden austrálsky výrobca odpovedal, ale vyhlásil, že nemá možnosť pomôcť Komisii s požadovanými informáciami. Iba jeden výrobca z USA súhlasil s tým, že poskytne požadované informácie.
(26)
V súvislosti s USA sa zistilo, že na trhu Spojených štátov je dostatočne silná hospodárska súťaž. Skutočne, na dovozy oxidu horečnatého nie sú uložené žiadne antidumpingové clá, dovážajú sa značné objemy príslušného výrobku z rôznych tretích krajín a sú tu dvaja konkurujúci si miestni výrobcovia. Výrobný proces spolupracujúceho výrobcu z USA je podobný ako v prípade čínskych výrobcov. Predaj výrobcu z USA na domácom trhu predstavuje významné množstvo (približne 83 %) celkových dovozov Spoločenstva z ČĽR počas OP.
(27)
Preto sa dospelo k záveru, že USA predstavujú vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty.
(28)
V súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia sa posudzovalo, či by sa predaj výrobcu v USA na domácom trhu, vzhľadom na účtované ceny, mohol považovať za predaj uskutočnený v obvyklom obchodnom styku. Na tento účel sa porovnávali úplné výrobné náklady na jednotku počas OP s priemernou jednotkovou cenou predajných transakcií uskutočnených počas toho istého obdobia. Zistilo sa, že všetky predaje sa uskutočnili so ziskom. Prešetrovanie tiež odhalilo, že všetky predaje spolupracujúceho výrobcu v USA boli predaje nezávislým zákazníkom. V dôsledku toho sa na stanovenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia použili ceny, ktoré zaplatili alebo mali zaplatiť nezávislí zákazníci na domácom trhu USA v obvyklom obchodnom styku.
(29)
Ako sa už uviedlo, vzhľadom na nedostatok akýchkoľvek spoľahlivejších informácií vychádzala vývozná cena z údajov Eurostatu. Zistilo sa, že údaje o cenách v Eurostate sa zaznamenávajú ako ceny CIF na hranici Európskeho spoločenstva. Tieto ceny boli prevedené na ceny franko paluba odpočítaním zaoceánskych dopravných a poistných nákladov. Potrebné informácie o týchto cenách predložilo výrobné odvetvie Spoločenstva a vzhľadom na nedostatok akýchkoľvek iných spoľahlivejších informácií sa použili vo výpočtoch.
(30)
S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny na úrovni ex-works (zo závodu) sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V tejto súvislosti sa uskutočnili úpravy so zreteľom na zaoceánsku a vnútrozemskú prepravu.
(31)
V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa stanovilo dumpingové rozpätie na základe porovnania váženého priemeru normálnej hodnoty a váženého priemeru vývozných cien, ako bolo stanovené vyššie. Toto porovnanie preukázalo existenciu dumpingu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla bolo 100,73 %, čo vysoko presahuje úroveň zistenú v predošlom prešetrovaní (41,9 %).
(32)
Okrem analýzy existencie dumpingu počas OP sa tiež skúmala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. Vzhľadom na chýbajúcu spoluprácu zo strany vyvážajúcich výrobcov a vzhľadom na to, že je k dispozícii málo verejných informácií o čínskom odvetví výroby oxidu horečnatého, sa uvedené závery opierajú hlavne o dostupné skutočnosti, a to informácie z prieskumu trhu založené na štatistike japonského obchodu, Úradu pre sčítanie obyvateľstva v USA a údajoch o colnom styku s Čínou, ktoré predložil sťažovateľ.
(33)
Podľa žiadosti o preskúmanie ukončenia platnosti majú čínski výrobcovia značnú voľnú výrobnú kapacitu vzhľadom na to, že majú najväčšiu zásobu magnezitovej rudy na svete, odhadovanú na 1 300 000 ton. Celková výrobná kapacita Číny v prípade príslušného výrobku sa odhaduje na 800 000 až 1 000 000 ton za rok, zatiaľ čo domáca spotreba v Číne sa odhaduje na približne 250 000 ton a vývoz na približne 550 000 ton za rok. Preto, ak by to zaručovali obchodné podmienky, čínska výroba by sa mohla ďalej zvyšovať
(34)
Na základe toho istého zdroja bolo stanovené, že celkový svetový vývoz čínskeho oxidu horečnatého sa zvýšil o 17 %, teda zo 465 900 ton v roku 1999 na 545 600 ton v roku 2003. Vývozné ceny na iné svetové trhy, ako napríklad Japonsko alebo USA, sú približne o 38 % nižšie ako ceny vývozov do Spoločenstva, takže v prípade, že by existujúce opatrenia boli zrušené, vývozcovia by mali podnet skôr zvyšovať vývozy do Spoločenstva ako do tretích krajín.
(35)
Okrem toho, ceny čínskych vývozov do Japonska klesli v roku 2003 približne o 13 %, to znamená zo 109,4 USD za tonu v roku 2000 na 95 USD za tonu v roku 2003. V tom istom období klesli tiež ceny vývozov do USA približne o 8 %, to znamená zo 133 USD za tonu v roku 2000 na 122 USD za tonu v roku 2003.
(36)
To jasne dokazuje, že ak by boli opatrenia zrušené, čínski vývozcovia by mali podnet zamerať na trh Spoločenstva vzhľadom na ich značnú voľnú výrobnú kapacitu a vyššiu úroveň cien v Spoločenstve v porovnaní s tretími krajinami.
(37)
Treba tiež poznamenať, že všeobecne prevládajúca úroveň cien v prípade príslušného produktu na trhu Spoločenstva spôsobuje, že trh Spoločenstva je veľmi atraktívny. To je ďalší podnet na to, aby sa s narastajúcou výrobou zvyšovali vývozy do Spoločenstva. Okrem toho, ako sa už uviedlo, zistilo sa, že vývozné ceny do tretích krajín sú nižšie ako v prípade vývozu do Spoločenstva. Jednako, príťažlivé a relatívne vysoké ceny na trhu Spoločenstva sa pravdepodobne dlhodobo neudržia. Ak by boli opatrenia zrušené, početní čínski vývozcovia by sa výslovne zaujímali o trh Spoločenstva s cieľom zvýšiť svoj podiel. Taká zintenzívnená hospodárska súťaž by však mohla viesť k nižším cenám. Je teda veľmi pravdepodobné, že všetky podniky prítomné na trhu Spoločenstva by v súlade s tým museli znížiť svoje ceny.
(38)
Prešetrovanie ukázalo, že ČĽR pokračovala vo svojich dumpingových postupoch počas OP na oveľa vyššej úrovni ako predtým. Vzhľadom na skutočnosť, že ČĽR má značnú voľnú výrobnú kapacitu a že čínske vývozy do tretích krajín sa uskutočňujú dokonca za nižšie ceny ako vývozy do Spoločenstva, je veľmi pravdepodobné, že čínski vyvážajúci výrobcovia by v prípade zrušenia existujúcich opatrení značne zvýšili svoje dumpingové vývozy príslušného výrobku do Spoločenstva.
E. DEFINÍCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA
(39)
Štyria výrobcovia Spoločenstva, ktorí podali žiadosť, vyplnili dotazníky a v plnom rozsahu spolupracovali počas prešetrovania. Počas OP predstavovali 96 % výroby Spoločenstva.
(40)
Na základe toho štyria výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí podali žiadosť, predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
F. SITUÁCIA NA TRHU SPOLOČENSTVA
(41)
Spotreba v Spoločenstve vychádzala z výsledného objemu predaja, ktorý uskutočnilo výrobné odvetvie Spoločenstva v Spoločenstve, dovozov z ČĽR a dovozov z ostatných tretích krajín.
Tabuľka 1 - spotreba v Spoločenstve (objemy predaja)
Spotreba v Spoločenstve
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
V tonách
423 791
448 234
456 197
398 038
392 416
Index
100
106
108
94
93
- 7
Medziročný trend %
6
2
- 14
- 1
Zdroj: Údaje Eurostatu
(42)
Spotreba oxidu horečnatého v EÚ sa medzi rokmi 2000 až 2002 zvyšovala a vrchol dosiahla v roku 2002 v množstve približne 456 197 ton, pričom v roku 2003 a v OP znovu klesla a skončila na úrovni 392 416 ton. Za celé sledované obdobie došlo k celkovému poklesu o 7 %, ale s nárastom o 6 % medzi rokmi 2000 a 2001.
(43)
Kolísanie v spotrebe príslušného produktu dosahujúce 10 % pozitívnej alebo negatívnej medziročnej zmeny nesvedčí o dlhodobom trende. Výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdí, že celkový trh s oxidom horečnatým je relatívne stabilný a toto mierne kolísanie je z dlhodobého hľadiska v rámci bežného rozsahu spotreby.
(44)
Objemy vyvážané z ČĽR sledovali ten istý trend ako spotreba Spoločenstva. Do roku 2002 sa zvýšili v priemere o 8 % a potom začali klesať. Celkove sa počas sledovaného obdobia dovozy z ČĽR znížili o 18 %, to znamená zo 140 171 ton na 115 225 ton.
Tabuľka 2 - dovozy z ČĽR
Objemy dovozov z ČĽR
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
V tonách
140 171
150 403
163 116
126 387
115 225
Index
100
107
116
90
82
- 18
Medziročný trend
7
9
- 26
- 8
Zdroj: Údaje Eurostatu
(45)
Podiel čínskych dovozov na trhu narástol v roku 2002 na 36 % v súlade s nárastom spotreby v Spoločenstve. Od roku 2003 začal mierne klesať a počas OP ešte vždy dosahoval 29 %.
Tabuľka 3 - podiel čínskych dovozov na trhu
Podiel čínskych dovozov na trhu
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Percentuálny podiel na trhu
33
34
36
32
29
Index
100
103
109
97
88
- 12
Zdroj: Údaje Eurostatu
(46)
Priemerná dovozná cena z ČĽR postupne klesala, pričom počas sledovaného obdobia dosiahol celkový pokles 24 %.
Tabuľka 4 - priemerná dovozná cena čínskych dovozov
Priemerná dovozná cena čínskych dovozov
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
EUR za tonu
174
164
149
135
133
Index
100
94
86
78
76
- 24
Zdroj: Údaje Eurostatu
(47)
Priemerná cena dovozov príslušného produktu z ČĽR počas OP predstavovala 133 EUR za tonu CIF na hranici ES tak, ako bola vykazovaná na úrovni desaťčíselného znaku Taric. Na účely analýzy predaja pod cenu sa porovnávali priemerné predajné ceny (zo závodu) výrobného odvetvia Spoločenstva s čínskymi dovoznými cenami počas OP náležite upravenými vzhľadom na náklady po dovoze, colné poplatky a antidumpingové clo. Na základe toho sa nezistil predaj pod cenu.
Tabuľka 5 - výroba
Výroba
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
104
102
97
95
- 5
Medziročný trend
4
- 2
- 5
- 2
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(48)
Výroba výrobného odvetvia Spoločenstva spočiatku vzrástla o 4 % medzi rokmi 2000 a 2001, čím do určitej miery sledovala trend spotreby Spoločenstva. Potom však postupne klesala, až kým nedosiahla celkový pokles 5 % počas posudzovaného obdobia. Počas OP predstavovala výroba oxidu horečnatého vo výrobnom odvetví Spoločenstva približne 55 % spotreby Spoločenstva.
Tabuľka 6 - výrobná kapacita
Výroba kapacita
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
100
100
100
100
0
Medziročný trend
0
0
0
0
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(49)
Výrobná kapacita zostávala počas posudzovaného obdobia stabilná.
Tabuľka 7 - využitie kapacity
Využitie kapacity
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
104
102
97
95
- 5
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(50)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že počas posudzovaného obdobia sledovalo využitie kapacity ten istý trend ako výroba. Po náraste medzi rokmi 2000 a 2001 postupne klesalo. Pokles za sledované obdobie dosiahol 5 percentuálnych bodov.
Tabuľka 8 - objem predaja na trhu Spoločenstva (v tonách)
Objem predaja na trhu Spoločenstva
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Nespriazneným stranám
Index
100
98
94
87
89
- 11
Spriazneným stranám
Index
100
149
150
150
157
57
Spriazneným a nespriazneným stranám
Index
100
104
101
95
97
- 3
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(51)
Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva nespriazneným zákazníkom na trhu Spoločenstva klesol medzi rokom 2000 a OP o 11 %. Predaj spriazneným spoločnostiam sa medzi rokom 2000 a OP zvýšil o 57 %. Tento predaj sa týkal iba jednej spoločnosti a realizoval sa ako predaj dcérskym spoločnostiam patriacim do tej istej skupiny. Predstavoval približne 17 % celkového predaja oxidu horečnatého počas posudzovaného obdobia.
(52)
Celkový objem predaja na trhu Spoločenstva klesol medzi rokom 2000 a OP o 3 %.
Tabuľka 9 - predajné ceny oxidu horečnatého vo výrobnom odvetví Spoločenstva
Predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva nespriazneným stranám
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
108
110
109
109
9
Medziročný trend
8
2
- 1
- 1
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(53)
V období od roku 2000 do OP sa priemerné predajné ceny oxidu horečnatého, ktoré účtovalo výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva, zvýšili o 9 %. Predajné ceny dosiahli vrchol v roku 2002, potom opäť mierne klesli v roku 2003 a OP.
Tabuľka 10 - podiel na trhu
Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Percentuálny podiel na trhu
62
61
59
63
65
Index
100
98
95
102
105
5
Zdroj: Údaje Eurostatu a overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(54)
Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa zvýšil zo 62 % v roku 2000 na 65 % v OP. Najväčší nárast sa uskutočnil medzi rokmi 2002 a 2003 (7 % trhu).
(55)
Zdá sa, že výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo získať podiely na trhu v dôsledku jeho konkurencieschopných cien v porovnaní s ostatnými tretími krajinami.
Tabuľka 11 - zásoby
Zásoby
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
107
94
101
81
- 19
Medziročný trend
7
- 13
7
- 20
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(56)
Z tabuľky vyplýva, že počas posudzovaného obdobia sa zásoby znížili o 19 %. Počas obdobia od roku 2000 do roku 2003 predstavovali zásoby približne 43 000 ton, zatiaľ čo v OP klesli na niečo vyše 35 000 ton.
(57)
Zásoby, ktoré predstavovali približne 16 % objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva v EÚ v roku 2000, klesli počas OP na približne 14 % predaja EÚ.
(58)
Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť vyjadrená ako percento netto hodnoty predaja nespriazneným stranám vyvíjala takto:
Tabuľka 12 - ziskovosť
Ziskovosť
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
113
538
13
200
100
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(59)
Po strate v roku 2000 začal byť predaj výrobného odvetvia Spoločenstva ziskový až do konca OP. V roku 2002 zisk dosiahol maximum 4,3 %, ale v roku 2003 klesol na 0,1 % a v OP na 1,6 %. Pokles v roku 2003 bol spôsobený poklesom objemov predaja a tlakom cien uplatňovaným čínskymi vývozcami, ktorý neumožnil, aby výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo svoje ceny na úroveň postačujúcu na dosiahnutie primeraného ziskového rozpätia.
(60)
Treba poznamenať, že ak sa vezme do úvahy predaj spriazneným stranám, ziskovosť by bola o niečo nižšia, ale trend by sa nezmenil.
Tabuľka 13 - peňažný tok
Peňažný tok
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
128
160
82
134
34
Medziročný trend
28
33
- 79
52
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(61)
Peňažný tok sa počas posudzovaného obdobia zlepšil o 34 % a sledoval podobný trend ako ziskovosť.
Tabuľka 14 - investície
Investície
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
92
76
74
81
- 19
Medziročný trend
- 8
- 16
- 2
6
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(62)
Investície klesli od roku 2000 do obdobia prešetrovania približne o 19 %. Napriek tomu v súčasnom OP boli investície o 24 % vyššie ako v OP počas predošlého prešetrovania, v ktorom dosiahli investície maximum 4 219 000 ECU. Investície sa týkali hlavne zlepšenia a ďalšej racionalizácie výrobného procesu s cieľom znížiť náklady a prispôsobiť sa požiadavkám na ochranu životného prostredia.
Tabuľka 15 - návratnosť investícií
Návratnosť investícií
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
129
700
14
231
131
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(63)
Návratnosť investícií bola v roku 2000 negatívna a počas posudzovaného obdobia sa zvýšila približne o 11,6 percentuálnych bodov a sledovala podobný trend ako ziskovosť.
(64)
Schopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva zvyšovať kapitál zostala počas posudzovaného obdobia nezmenená.
Tabuľka 16 - zamestnanosť
Zamestnanosť
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
99
90
85
80
- 20
Medziročný trend
- 1
- 9
- 5
- 5
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(65)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že zamestnanosť klesla počas posudzovaného obdobia o 20 %. K hlavnému poklesu došlo v období od roku 2001 do obdobia prešetrovania.
(66)
Vzhľadom na to, že výroba klesala v nižšej miere ako zamestnanosť, produktivita sa za to isté obdobie zvýšila o 19 %, ako to dokazuje tabuľka 17:
Tabuľka 17 - produktivita
Produktivita
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
105
113
115
119
19
Medziročný trend
5
8
2
4
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(67)
Počas posudzovaného obdobia klesli mzdy zamestnancov výrobného odvetvia Spoločenstva približne o 4 %.
Tabuľka 18 - mzdy
Mzdy
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Index
100
104
99
100
96
- 4
Medziročný trend
4
- 4
0
- 3
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(68)
Prešetrovanie ukázalo, že vývozná aktivita výrobného odvetvia Spoločenstva sa vyvíjala takto:
Tabuľka 19 - vývozy výrobného odvetvia Spoločenstva
Vývozy výrobného odvetvia Spoločenstva
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
V tonách
9 240
9 206
15 671
9 962
10 022
Index
100
100
170
108
108
8
Medziročný trend
0
70
- 62
1
Zdroj: Overené odpovede výrobného odvetvia Spoločenstva na dotazník
(69)
Vývozy oxidu horečnatého zo strany výrobného odvetvia Spoločenstva sa za posudzované obdobie zvýšili o 8 %, a to hlavne v roku 2002. Nárast objemov vývozu však bude mať malý vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva, pretože tieto vývozy dosahovali v priemere približne 4 % celkového predaja výrobného odvetvia Spoločenstva.
(70)
Objemy dovozu oxidu horečnatého do Spoločenstva z iných krajín ako ČĽR a ich priemerné ceny sa vyvíjali takto:
Tabuľka 20 - dovozy do Spoločenstva z ostatných tretích krajín (objem)
V tonách
2000
2001
2002
2003
OP
Turecko
2 704
3 116
7 010
2 105
1 373
USA
849
1 518
326
704
897
Izrael
2 417
2 558
2 714
3 156
2 725
Mexiko
703
781
627
856
755
Japonsko
1 949
1 658
2 081
627
455
Austrália
1 115
749
42
341
301
Nórsko
459
198
72
117
149
Ostatné tretie krajiny
56
1 462
679
109
516
Celkove
10 252
12 041
13 550
8 016
7 172
Zdroj: Údaje Eurostatu
Tabuľka 21 - dovozy do Spoločenstva z ostatných tretích krajín (priemerná cena)
Euro
2000
2001
2002
2003
OP
Turecko
128
147
154
169
195
USA
1 475
509
1 431
796
795
Izrael
964
712
607
611
667
Mexiko
458
718
870
591
617
Japonsko
1 164
1 173
1 044
713
458
Austrália
609
495
466
407
431
Nósko
284
0
495
295
270
Ostatné tretie krajiny
0
528
740
200
191
Zdroj: Údaje Eurostatu
Tabuľka 22 - podiel dovozov do Spoločenstva z ostatných tretích krajín na trhu
Podiel dovozov do Spoločenstva z ostatných tretích krajín na trhu
2000
2001
2002
2003
OP
OP/2000
Percentuálny podiel na trhu
2
2
3
2
1
- 1
Index
100
117
129
80
73
Zdroj: Údaje Eurostatu
(71)
Celkové objemy dovozu oxidu horečnatého z iných tretích krajín ako ČĽR klesli počas posudzovaného obdobia z 10 252 ton v roku 2000 na 7 172 ton v OP. Na účely vypočítania podielov dovozov z iných tretích krajín na trhu sa urobila mierna úprava, ktorá spočívala vo vylúčení objemu dovozov, predávaných jedným z výrobcov Spoločenstva, ktorý ich nakupoval od svojej dcérskej spoločnosti v Turecku. Podiel týchto dovozov na trhu klesol za toto obdobie z približne 2 % na 1 %. Hlavnými vývozcami do Spoločenstva boli Turecko, Izrael, Austrália a USA.
(72)
Priemerné dovozné ceny z iných tretích krajín boli významne vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP. Treba však poznamenať, že údaje Eurostatu s desaťčíselným znakom Taric zahrnujú tiež ceny syntetického oxidu horečnatého, ktorý má oveľa vyššiu čistotu ako príslušný výrobok, a preto aj vyššie ceny. Keďže nie sú k dispozícii presné informácie, čo sa týka pomeru medzi syntetickým oxidom horečnatým a príslušným výrobkom v skladbe sortimentu podliehajúcej údajom Eurostatu s desaťčíselným znakom TARIC, dá sa odôvodnene predpokladať, že celková úroveň cien oxidu horečnatého z tretích krajín počas OP bola vyššia ako úroveň cien výrobného odvetvia Spoločenstva.
(73)
Ako už bolo vysvetlené vyššie, spotreba príslušného výrobku počas posudzovaného obdobia mierne klesla. Podobne ako v predošlom preskúmaní ukončenia platnosti sa však usudzuje, že spotreba v Spoločenstve nemala závažný vplyv na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva počas posudzovaného obdobia, ako to vysvetľuje odôvodnenie č. 42 o spotrebe Spoločenstva.
(74)
Účinné opatrenia viedli k čiastočnému zotaveniu výrobného odvetvia Spoločenstva od roku 2000. Ekonomické faktory ako podiely na trhu, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, produktivita a konečný stav zásob vykazovali pozitívny vývoj. Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva bol od roku 2001 (0,9 %) do OP (1,6 %) ziskový. Jednako v dôsledku tlaku vyvíjaného čínskymi vývozcami nebolo výrobné odvetvie Spoločenstva schopné dosiahnuť dostatočný zisk potrebný na zabezpečenie jeho životaschopnosti v budúcnosti. Čo sa týka klesajúceho trendu vo výrobe (- 5 %), využití kapacity (- 5 %) a predaji na trhu Spoločenstva (- 3 %), bol viac alebo menej v súlade s poklesom spotreby. Bolo to však na úkor zamestnanosti (- 20 %) a investícií (- 19 %). Treba poznamenať, že predaj spriazneným stranám uskutočňovaný zo strany jedného výrobcu Spoločenstva nezmenil celkový obraz situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto je možné vyvodiť záver, že aj keď sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zlepšila, je naďalej zraniteľná, medzi iným aj v dôsledku pokračujúcich dumpingových dovozov z ČĽR. Snahy výrobného odvetvia Spoločenstva zlepšiť svoju konkurencieschopnosť preto neboli úplné úspešné.
(75)
Na druhej strane treba tiež pripomenúť, že objemy a podiel čínskych dovozov na trhu za posudzované obdobie klesli. Okrem toho sa zistilo, že čínske dovozy sa vzhľadom na ceny výrobného odvetvia Spoločenstva neuskutočnili pod cenu. Za týchto okolností a najmä vzhľadom na obmedzené zlepšenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva pokles dovozu z Číny a jej podielu na trhu a vzhľadom na to, že nedošlo k predaju pod cenu, nebolo možné stanoviť pokračovanie ujmy spôsobenej dumpingovými dovozmi. Preto sa skúmalo, či by došlo k opätovnému výskytu ujmy v prípade ukončenia platnosti opatrení.
(76)
So zreteľom na pravdepodobný účinok skončenia platnosti opatrení na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva sa bral do úvahy celý rad faktorov v súlade s prvkami zhrnutými v predošlých odôvodneniach.
(77)
Ako sa už uviedlo, ak by sa pripustilo ukončenie platnosti antidumpingových opatrení, je veľmi pravdepodobné, že dovozy príslušného výrobku z ČĽR za dumpingové ceny by sa, vzhľadom na značnú voľnú výrobnú kapacitu ČĽR vyplývajúcu zo skutočnosti, že Čína má najväčšie zásoby magnezitovej rudy na svete, značne zvýšili.
(78)
Porovnanie dovozov z ČĽR a ostatných tretích krajín do Spoločenstva vykazovalo značné rozdiely v cenách. Dovozné ceny z iných tretích krajín boli počas sledovaného obdobia vysoké, zatiaľ čo čínske dovozné ceny, ktoré sú dumpingové, sústavne klesali. Okrem toho, skutočnosť, že čínske vývozné ceny na ostatné hlavné trhy s oxidom horečnatým boli o 38 % nižšie ako ceny vývozov do Spoločenstva, jasne dokazuje, že výrobné odvetvie Spoločenstva by čelilo väčšiemu tlaku zvýšených objemov dumpingových vývozov príslušného výrobkuu z ČĽR, majúc na pamäti, že tieto vývozy už počas posudzovaného obdobia vyvíjali tlak na pokles cien v Spoločenstve.
(79)
V tejto súvislosti je možné vyvodiť záver, že ukončenie platnosti opatrení by so všetkou pravdepodobnosťou malo za následok opätovný výskyt ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva.
G. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
(80)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia bolo preskúmané, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo proti záujmu Spoločenstva ako celku. Stanovenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z posúdenia rôznych dotknutých záujmov, to znamená záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov/obchodníkov, ako aj používateľov a dodávateľov príslušného výrobku.
(81)
Treba pripomenúť, že v predošlom preskúmaní sa dospelo k záveru, že opätovné uloženie opatrení by nebolo proti záujmu Spoločenstva. Okrem toho, nakoľko súčasné prešetrovanie je tiež preskúmaním ukončenia platnosti opatrení, umožňuje analýzu akéhokoľvek neprimeraného dosahu súčasných antidumpingových opatrení na príslušné strany.
(82)
Na základe toho bolo preskúmané, či aj napriek záveru o pravdepodobnosti pokračovania poškodzujúceho dumpingu existujú naliehavé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva.
(83)
Treba pripomenúť, že bola stanovená pravdepodobnosť pokračovania dumpingu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a že hrozí riziko opätovného výskytu ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva vyplývajúcej z takých dovozov. Navyše sa zistilo, že postavenie výrobného odvetvia Spoločenstva je ešte vždy oslabené. Pokračovanie opatrení by mu preto pomohlo, aby sa úplne zotavilo a predišlo ďalšej ujme. Preto je v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva zachovať opatrenia proti dumpingovým dovozom z ČĽR.
(84)
Komisia zaslala dotazníky 23 dovozcom/obchodníkom uvedeným v sťažnosti. Nedostala žiadne odpovede.
(85)
Za týchto okolností bol vyvodený záver, že platné opatrenia veľmi nepostihli dovozcov alebo obchodníkov, a preto by pokračovanie opatrení tieto strany významne neovplyvnilo. Je to tiež v súlade so zisteniami, ku ktorým sa dospelo v predošlých prešetrovaniach.
(86)
Komisia zaslala dotazníky štyrom používateľom. Nedostala žiadne odpovede.
(87)
Vzhľadom na to, že chýbali vyplnené dotazníky a tiež overiteľné údaje na podporu ukončenia platnosti opatrení, podobne ako v predošlom preskúmaní ukončenia platnosti, dospelo sa k záveru, že pokračovanie ciel by nemalo významný účinok na používateľov.
H. ZÁVER
(88)
Prešetrovanie dokázalo, že vývozcovia v ČĽR pokračovali počas OP vo svojich dumpingových postupoch. Preukázalo sa tiež, že trh Spoločenstva je pre čínskych vývozcov atraktívny, vzhľadom na úroveň cien účtovaných na iných vývozných trhoch a majúc na pamäti značnú voľnú kapacitu v ČĽR. Z toho dôvodu, ak by došlo k zrušeniu opatrení, je pravdepodobné, že na trh Spoločenstva by sa dostali obrovské množstvá dumpingových importov.
(89)
Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorá sa počas posudzovaného obdobia odzrkadlila v zníženej výrobe, predaji a zamestnanosti, ako aj nedostatočnom zisku, by sa v prípade zrušenia opatrení s najväčšou pravdepodobnosťou zhoršila, pretože na trh Spoločenstva by začali plynúť zvýšené objemy dumpingových dovozov z ČĽR.
(90)
So zreteľom na záujem Spoločenstva sa dospelo záveru, že neexistujú žiadne naliehavé dôvody na to, aby sa neuložili antidumpingové opatrenia proti dovozom príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.
(91)
Preto sa považuje za potrebné zachovať súčasné antidumpingové opatrenia proti dovozom oxidu horečnatého s pôvodom v ČĽR.
(92)
Všetky strany boli informované o základných faktoch a úvahách, na základe ktorých sa dospelo k zámeru odporúčať zachovanie existujúcich opatrení. Následne po oznámení im tiež bola poskytnutá lehota na vyjadrenie. Komisia nedostala žiadne pripomienky, v dôsledku ktorých by došlo k zmenám uvedených záverov.
(93)
Z uvedeného vyplýva, že ako to stanovuje článok 11 ods. 2 základného nariadenia, antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovozy oxidu horečnatého s pôvodom v ČĽR, ktoré ukladá nariadenie Rady (ES) č. 1334/1999, naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č 985/2003, by sa mali zachovať,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy oxidu horečnatého patriaceho pod číselný znak KN ex 2519 90 90 (číselný znak TARIC 25199090*10) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba antidumpingového cla:
a)
sa rovná rozdielu medzi minimálnou dovoznou cenou 112 EUR na tonu a netto cenou franko na hranici Spoločenstva pred zaplatením cla, a to vo všetkých prípadoch, v ktorých je naostatok uvedená cena:
-
nižšia ako minimálna dovozná cena, a
-
stanovená na základe faktúry vystavenej vývozcom so sídlom v Čínskej ľudovej republike priamo nespriaznenej strane v Spoločenstve (dodatočný číselný znak TARIC A420);
b)
sa rovná nule, ak je netto cena franko na hranici Spoločenstva pred zaplatením cla stanovená na základe faktúry vystavenej vývozcom so sídlom v Čínskej ľudovej republike priamo nespriaznenej strane v Spoločenstve a je rovnaká alebo vyššia ako minimálna dovozná cena 112 EUR na tonu (dodatočný číselný znak TARIC A420);
c)
sa rovná clu ad valorem 27,1 % vo všetkých ostatných prípadoch, ktoré nepatria pod písmená a) a b) (dodatočný číselný znak TARIC A999).
V prípadoch, v ktorých sa antidumpingové clo stanovuje podľa pododseku 2 písm. a) článku 1, a keď bol tovar pred prepustením do voľného obehu poškodený a skutočne zaplatená alebo splatná cena je preto vzhľadom na stanovenie colnej hodnoty rozdelená podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993 zavádzajúce ustanovenia pre vykonávanie nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 ustanovujúceho Colný kódex Spoločenstva (7), stanovená minimálna dovozná cena sa znižuje o percentuálnu hodnotu, ktorá zodpovedá rozdeleniu skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny. Splatné clo sa potom bude rovnať rozdielu medzi zníženou minimálnou dovoznou cenou a zníženou netto cenou franko na hranicu Spoločenstva pred preclením.
3. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o colných poplatkoch.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 23. mája 2005