ROZHODNUTIE KOMISIE
z 22. decembra 2005,
ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Komisie 1999/572/ES o prijatí záväzkov ponúknutých v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu oceľových lán a káblov s pôvodom inter alia v Indii
(2006/38/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) („základné nariadenie“), a najmä na jeho články 8 a 9,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. PREDCHÁDZAJÚCI POSTUP
(1)
Nariadením (ES) č. 1796/1999 (2) v auguste 1999 Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov („príslušný výrobok“) s pôvodom inter alia v Indii.
(2)
Rozhodnutím 1999/572/ES (3) Komisia prijala cenový záväzok od indickej spoločnosti, t. j. Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Táto spoločnosť medzitým zmenila svoj názov na Usha Martin Ltd („UML“). Zmena názvu nijako neovplyvnila činnosti spoločnosti.
(3)
Následkom toho bol dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii do Spoločenstva, ktorý vyrobila spoločnosť UML alebo iná prepojená krajina vo svete, a druhu výrobku zahrnutého v záväzku („výrobok zahrnutý v záväzku“) oslobodený od konečných antidumpingových ciel.
(4)
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že určité druhy oceľového lana, v súčasnosti vyrábané spoločnosťou UML, neboli do Spoločenstva vyvezené počas obdobia prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu konečných antidumpingových opatrení, a neboli preto uvedené v rozsahu oslobodenia umožneného v rámci záväzku. Na základe uvedených skutočností takéto oceľové laná podliehali platbe antidumpingového cla pri vstupe do voľného obehu v Spoločenstve.
(5)
V novembri 2005, po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia, Rada nariadením (ES) č. 121/2006 (4) rozhodla o tom, že antidumpingové opatrenia, ktoré sa uplatňujú na dovoz príslušného výrobku s pôvodom inter alia v Indii, je potrebné zachovať.
B. NEDODRŽANIE ZÁVÄZKU
1. Povinnosti spoločností so záväzkami
(6)
Na základe záväzku ponúknutého spoločnosťou UML je spoločnosť (a prepojená spoločnosť vo svete) povinná inter alia vyvážať výrobok zahrnutý v záväzku prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve za určité úrovne minimálnych dovozných cien („MDC“) alebo za vyššie úrovne cien, stanovené v záväzku. Tieto úrovne cien odstraňujú poškodzujúci vplyv dumpingu. V prípade opätovného predaja v Spoločenstve prvému nezávislému zákazníkovi prepojenými dovozcami ceny opätovného predaja výrobku, zahrnutého v záväzku, po primeraných úpravách predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a primeraného zisku musia byť takisto na úrovniach, ktoré odstraňujú poškodzujúci vplyv dumpingu.
(7)
Na základe podmienok záväzku je spoločnosť UML takisto povinná poskytovať Komisii pravidelné a podrobné informácie vo forme štvrťročnej správy o predaji (a opätovnom predaji prepojenými stranami v Spoločenstve) príslušného výrobku s pôvodom v Indii do Spoločenstva. Cieľom takýchto správ je uviesť výrobky zahrnuté v záväzku, ktoré využívajú oslobodenie od antidumpingového cla, ako aj tie druhy oceľových lán, ktoré nie sú zahrnuté v záväzku a ktoré preto podliehajú antidumpingovému clu.
(8)
Pokiaľ nie je uvedené inak, Komisia predpokladá, že správy spoločnosti UML o predaji (a správy o predaji prepojených spoločností so sídlom v Spoločenstve) sa predkladajú kompletné, vyčerpávajúce a správne vo všetkých podrobnostiach.
(9)
Spoločnosť UML takisto potvrdila, že čo sa týka oslobodenia od antidumpingových ciel, umožneného v rámci záväzku, závisí takéto oslobodenie od predloženia „podnikovej faktúry“ colným útvarom Spoločenstva. Spoločnosť sa navyše zaviazala, že nevydá takéto podnikové faktúry na predaj tých druhov príslušného výrobku, ktoré nie sú zahrnuté v záväzku a ktoré preto podliehajú antidumpingovému clu.
(10)
Pre záväzok tiež platí, že sa jeho podmienky a ustanovenia uplatňujú na prepojenú spoločnosť so spoločnosťou UML vo svete.
(11)
Na účely zabezpečenia súladu so záväzkom spoločnosť UML takisto súhlasila poskytovať všetky informácie, ktoré Komisia pokladá za potrebné, a umožniť overovanie na mieste v jej priestoroch a v priestoroch prepojených spoločností s cieľom overiť presnosť a vierohodnosť údajov predložených v uvedených štvrťročných správach.
(12)
V tejto súvislosti sa vykonali overovacie návštevy v priestoroch spoločnosti UML v Indii a v priestoroch prepojenej spoločnosti na UML v Dubaji, t. j. Brunton Wolf Wire Ropes FZE („BWWR“).
2. Výsledky overovacej návštevy v spoločnosti UML
(13)
Preskúmanie účtovných záznamov spoločnosti ukázalo, že veľké objemy príslušného výrobku, ktorý nebol zahrnutý v záväzku, neboli uvedené v štvrťročných podnikových správach o predaji predložených Komisii. Spoločnosť takisto predala dotknutý tovar svojim prepojeným dovozcom vo VB a v Dánsku a zahrnula ho do podnikových faktúr.
(14)
Usudzuje sa, že vynechanie dotknutého predaja zo správ o predaji a jeho nesprávne zahrnutie do podnikových faktúr predstavuje porušenie záväzku.
3. Výsledky overovacej návštevy v spoločnosti BWWR
(15)
Najprv je potrebné uviesť, že hotové oceľové laná vyrobené spoločnosťou BWWR prešli predtým dvoma hlavnými výrobnými fázami, konkrétne: i) daný počet jednotlivých oceľových drôtov sa najprv stočí do tzv. „splietaného drôtu“; a ii) daný počet takýchto splietaných drôtov vytvorených z jednotlivých oceľových drôtov sa potom spolu stočí a vytvorí hotové oceľové lano.
(16)
Overovaním v priestoroch spoločnosti BWWR sa zistilo, že spoločnosť UML predala spoločnosti BWWE veľké množstvo splietaného drôtu s pôvodom v Indii a že spoločnosť BWWR zmenila tento splietaný drôt na oceľové lano, z ktorého sa potom časť predala do Spoločenstva a vyviezla ako tovar s pôvodom v Spojených arabských emirátoch („SAE“).
(17)
Pokiaľ ide o túto zmenu, usúdilo sa, že je potrebné preskúmať otázku pôvodu oceľového lana, ktoré do Spoločenstva predala spoločnosť BWWR. Preto sa vyhotovil odkaz na článok 22 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (5) („Colný kódex Spoločenstva“), ktorým sa stanovuje, že sa nepreferenčné pravidlá pôvodu uplatňujú na opatrenia, okrem colných opatrení zavedených ustanoveniami Spoločenstva, ktorými sa upravujú osobitné oblasti týkajúce sa obchodu s tovarom, ako sú antidumpingové opatrenia.
(18)
Ustanovenia týkajúce sa určenia nepreferenčného pôvodu výrobkov, ktoré sa výrábajú vo viac ako jeden krajine, sú stanovené v článkoch 24 a 25 Colného kódexu Spoločenstva a v článkoch 35 a 39 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (6) zavádzajúceho ustanovenia pre vykonávanie Colného kódexu Spoločenstva. Čo sa týka pojmu „posledná podstatná zmena“ uvedeného v článku 24 Colného kódexu Spoločenstva, v prípade oceľových lán sa usudzuje, že tento výrobok prešiel posledným podstatným spracovaním alebo úpravou, keď bol zatriedený do štvormiestnej colnej položky harmonizovaného systému („štvormiestna položka“), odlišnej od štvormiestnych položiek, do ktorých boli materiály použité na výrobu tohto výrobku zatriedené.
(19)
V súlade s uvedenými skutočnosťami zmena indického splietaného drôtu, ktorý patrí do štvormiestnej položky 73.12, na oceľové lano, ktoré takisto patrí do štvormiestnej položky 73.12, neposkytuje hotovému výrobku pôvod zo SAE, v tomto prípade oceľovým lanám, ale namiesto toho ponecháva pôvod z Indie.
(20)
V tejto súvislosti sa oceľové lano predávané spoločnosťou BWWR a vyrábané zo splietaného drôtu s pôvodom v Indii považuje za výrobok s pôvodom v Indii a preto by mal byť predmetom súčasných antidumpingových opatrení na dovoz s pôvodom v Indii. V dôsledku toho sú tieto výrobky buď predmetom podmienok záväzku, alebo podliehajú antidumpingovým clám pri vstupe do voľného obehu v Spoločenstve, ak nepatria do kategórie výrobkov zahrnutých v záväzku.
(21)
Takisto sa zistilo, že dotknuté oceľové laná považované za výrobok s pôvodom v Indii, ktoré spoločnosť BWWR predala do Spoločenstva, neboli uvedené v štvrťročných podnikových správach o predaji predkladaných Komisii spoločnosťou UML ani jej prepojenými spoločnosťami, a neboli ani preclené ako tovar s pôvodom v Indii pri dovoze do voľného obehu v Spoločenstve. Vyplýva z toho, keďže nebola predložená podniková faktúra, že takýto dovoz príslušného výrobku, ktorý sa považuje za výrobok s pôvodom v Indii, do Spoločenstva z Dubaja by mal podliehať platbe antidumpingového cla pri vstupe do voľného obehu v Spoločenstve.
(22)
Takisto sa zistilo, že takéto oceľové laná s pôvodom v Indii, vyrábané v Dubaji, sa predávali na trhu Spoločenstva pod príslušnou úrovňou MDC stanovenou v záväzku spoločnosti UML pre dotknuté oceľové laná.
(23)
V tejto súvislosti, čo sa týka všetkých uvedených zistení, bola spoločnosť UML oboznámená so základnými faktami a úvahami, ktoré viedli k zámeru zrušiť prijatie záväzku Komisiou a uložiť konečné antidumpingové clo. Bola stanovená lehota, v rámci ktorej mohli byť písomne alebo ústne predložené vyjadrenia. V tejto súvislosti predložila spoločnosť UML pripomienky aj písomnou, aj ústnou formou.
4. Podania
a) Porušenia ohlasovacích povinností
(24)
Čo sa týka vývozu príslušného výrobku spoločnosťou UML, ktorý nebol uvedený v štvrťročných podnikových správach o predaji, uviedlo sa, že hoci bol dotknutý tovar uvedený v podnikových faktúrach, bol dovezený do Spoločenstva v rámci aktívneho zošľachťovacieho styku a buď následne vstúpil do voľného obehu v Spoločenstve na základe platby antidumpingového cla, alebo bol opätovne vyvezený mimo Spoločenstvo. Preto sa uviedlo, že jeho vynechanie z podnikových správ o predaji bolo jednoducho spôsobené administratívnou chybou a že k žiadnemu závažnému poškodeniu nedošlo.
(25)
Na podporu tohto argumentu spoločnosť UML uviedla, že primárnym cieľom záväzku je zabezpečiť, aby sa predaj uskutočňoval na úrovniach, ktoré ujmu obmedzujú. V tejto súvislosti sa uviedlo, že keďže boli tieto podmienky úplne splnené, bola správnosť podnikových správ o predaji druhoradá. Podobne spoločnosť UML usúdila, že pokiaľ za výrobky nezahrnuté v záväzku, ale ktoré sa objavili v podnikových faktúrach, sa nakoniec antidumpingové clo zaplatilo alebo výrobky boli vyvezené mimo Spoločenstva, podstata záväzku sa dodržala. Preto bola spoločnosť UML toho názoru, že sa žiadna zmena v status quo trhu Spoločenstva neobjavila vďaka jej opatreniam v tejto záležitosti alebo opatreniam jej prepojených spoločností v Spoločenstve.
(26)
V odpovedi na tieto argumenty Komisia nesúhlasí, že funkciou akéhokoľvek záväzku je odstrániť poškodzujúci vplyv dumpingu. Avšak nepovažuje povinnosť poskytovať presné správy o predaji alebo zaradení tovaru, ktorý nie je zahrnutý v podnikových faktúrach, za druhoradú ani menej dôležitú v porovnaní s ostatnými ustanoveniami záväzku. Len ak má Komisia úplné informácie o predaji príslušného výrobku do Spoločenstva, môže efektívne monitorovať záväzok a určiť, či sa dodržuje a či bol poškodzujúci vplyv dumpingu odstránený. Ak sú správy o predaji neúplné alebo nepresné, spochybňuje to celé dodržiavanie záväzku spoločnosťou. Dodržiavanie ohlasovacích formalít sa preto musí považovať za súčasť primárnych povinností príslušných spoločností, keďže tieto formality nie sú určené len na zjednodušenie administratívnych postupov, ale sú potrebné aj pre správne fungovanie celého systému záväzkov.
(27)
Z toho vyplýva, že pokiaľ ide o otázku, či sa status quo trhu Spoločenstva zachoval (a implicitne či bola výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobená ujma), usudzuje sa, že porušenia ohlasovacích povinností ohrozujú účinnosť systému záväzkov, systému osobitne stanoveného na ochranu výrobcov oceľových lán v Spoločenstva pred poškodzujúcim dumpingom. Skutočnosť, že neboli predložené úplné a spoľahlivé správy takisto, vyvoláva pochybnosti o tom, či boli hmotnoprávne ustanovenia týkajúce sa záväzku dodržané, a z tohto dôvodu zabraňuje Komisii určiť, či boli všetky povinnosti spoločnosti splnené. V tejto súvislosti je potrebné, aby Komisia takéto porušovania považovala za škodlivé pre výrobcov Spoločenstva.
(28)
Navyše, podľa záväzku musí spoločnosť UML a jej prepojené spoločnosti vo svete dodržiavať všetky rôzne ustanovenia tohto záväzku a prijímať efektívne opatrenia na zabezpečenie dodržiavania ustanovení záväzku. V tomto prípade sa vnútorné kontroly ani postupy potrebné na to, aby sa umožnilo spoločnosti UML plne dodržiavať jej povinnosti v súlade s podmienkami záväzku, neuskutočnili.
(29)
V tejto súvislosti sa na základe argumentov predložených spoločnosťou, ktoré sa týkajú ohlasovacích formalít, nemení názor Komisie, že došlo k porušeniu záväzku.
b) Proporcionalita
(30)
Takisto sa uviedlo, že medzi opatrením prijatým inštitúciami Spoločenstva v rámci súčasného systému cenových záväzkov na príslušný výrobok s pôvodom v Indii a plánovanými cieľmi opatrení (t. j. proporcionalita) by mal existovať primeraný vzťah.
(31)
Čo sa týka otázky proporcionality, je potrebné najprv uviesť, že v súlade s článkom 8 ods. 7 základného nariadenia sa nedodržanie povinnosti poskytovať informácie (napr. nedodržanie akýchkoľvek ohlasovacích požiadaviek) považuje za porušenie záväzku. Takisto v súlade s článkom 8 ods. 9 základného nariadenia sa v prípade porušenia záväzku ukladá konečné clo. Usudzuje sa, že tieto články zdôrazňujú „samotnú“ dôležitosť ohlasovacej povinnosti. Ďalej sa to zdôrazňuje jasným a presným jazykom samotného záväzku, ktorým sú všetky ohlasovacie povinnosti stanovené.
(32)
Tento prístup takisto potvrdila judikatúra Súdu prvého stupňa, ktorý rozhodol o tom, že akékoľvek porušenie záväzku dostatočne odôvodňuje zrušenie prijatia záväzku (7).
(33)
V tejto súvislosti sa na základe argumentov predložených spoločnosťou, ktoré sa týkajú proporcionality, nemení názor Komisie, že došlo k porušeniu záväzku.
c) Rozvojová krajina
(34)
Spoločnosť UML takisto namietala, že keďže ide o vyvážajúceho výrobcu so sídlom v Indii, rozvojovej krajine, ako ju definuje WTO v súlade s článkom 15 Antidumpingovej dohody WTO, by sa mal na to brať „špeciálny ohľad“ a kvôli tomu by Komisia nemala zrušiť prijatie záväzku, keďže šlo o „prvý menší problém nedodržania podmienok“.
(35)
Pokiaľ ide o otázku, či sídlo spoločnosti UML v rozvojovej krajine nie je dôvodom na zrušenie prijatia jej záväzku, je potrebné pripomenúť, že spoločnosť UML je materskou spoločnosťou mnohonárodnej skupiny spoločností a jedným z najväčších výrobcov príslušného výrobku vo svete. Čo sa týka zrejmej kompetencie riadenia a štruktúry skupiny UML, ako ju videla Komisia počas jej overovacích návštev, nie je možné akceptovať skutočnosť, že dodržanie ohlasovacej požiadavky by spoločnosti spôsobilo ťažkosti. Navyše, ak spoločnosť ponúkne záväzok, musí zabezpečiť, že je následne schopná dodržiavať povinnosti vyplývajúce z tohto záväzku. Argumenty spoločnosti týkajúce sa bodu sa týmto zamietajú.
d) Nepreferenčný pôvod na účely dovozu
(36)
Pokiaľ ide o otázku oceľových lán vyvážaných do Spoločenstva z Dubaja, ktoré sú vyhotovené zo splietaného drôtu s pôvodom v Indii, spoločnosť UML uviedla, že dotknutý tovar si nezachoval v konečnej fáze spracovania (t. j. točenie a zakončenie splietaného drôtu do oceľového lana) pôvod z Indie, ale namiesto toho sa pôvod zo SAE udelil tovaru na základe týchto konečných postupov.
(37)
V tejto súvislosti spoločnosť UML namietala, že sa Komisia mýlila, keď sa spoliehala na zmenu v štvormiestnej položke ako na jediný určujúci faktor pre nepreferenčný pôvod. Ďalej spoločnosť UML uviedla, že v súlade s článkami 24 a 25 Colného kódexu Spoločenstva je zmena štvormiestnej položky jediný zohľadnený faktor a nie je nevyhnutne nezvratný, keďže je pridanie miestnej hodnoty do dovážaných vstupov ďalšou podstatnou otázkou. V tejto súvislosti sa uviedlo, že pridanie miestnej hodnoty v Dubaji presahovalo 25 %. Navyše spoločnosť takisto tvrdila, že určenie (alebo neurčenie) pôvodu tovaru na základe odkazu na zmeny v štvormiestnej položke bolo rokovacou pozíciou Spoločenstva v prebiehajúcich rokovaniach WTO o pravidlách pôvodu a „…nebolo prijatým právnym predpisom Spoločenstva“.
(38)
Spoločnosť UML takisto uviedla, že nevie o nepreferenčných pravidlách pôvodu a že keď bol v roku 2003 založený závod v Dubaji, riadenie spoločnosti v Dubaji a v Indii predpokladalo, že oceľové laná vyrábané v Dubaji zo splietaného drôtu s pôvodom v Indii by získali pôvod v SAE.
(39)
Pokiaľ ide o tieto argumenty predložené spoločnosťou UML, ktoré sa týkajú pôvodu dotknutých výrobkov vyvážaných do Spoločenstva z Dubaja, Komisia by najprv uviedla, že ak sa dve alebo viaceré spoločnosti podieľajú na výrobe tovaru, pre nepreferenčný pôvod pojem „posledná podstatná zmena“ skutočne určuje pôvod tovaru. Avšak vo všeobecnosti kritérium podstatnej zmeny sa vyjadruje jedným z týchto troch spôsobov, konkrétne i) pravidlom, ktorým sa vyžaduje zmena colnej (pod)položky v nomenklatúre harmonizovaného systému; alebo ii) zoznamom výrobných alebo spracovateľských činností, ktoré udeľujú alebo neudeľujú tovaru pôvod v krajine, v ktorej sa tieto činnosti vykonávali; alebo iii) pravidlom pridanej hodnoty.
(40)
V tomto prípade sú oceľové laná jedným z príslušných výrobkov na základe pravidla, ktorým sa vyžaduje zmena colnej (pod)položky. Z tohto dôvodu, keďže je štvormiestna položka pre splietaný drôt a oceľové laná rovnaká, zmena vykonaná v Dubaji na určenie nepreferenčného pôvodu nemení pôvod v Indii.
(41)
Navyše, hoci nebolo potrebné adresovať otázku „pridania hodnoty k dovážaným vstupom“ v Dubaji, sa v záujme administratívneho poriadku preskúmali aj údaje, ktoré boli poskytnuté na podporu tvrdenia spoločnosti UML, že miestna hodnota v Dubaji bola podstatná. Toto preskúmanie ukázalo, že súčasná pridaná hodnota v Dubaji bola v každom prípade nižšia než 25 percentná prachová hranica, ako tvrdila spoločnosť, keď bola vyjadrená ako percento ceny za oceľové laná zo závodu.
(42)
Čo sa týka tvrdenia spoločnosti UML, že prístup založený na zmene štvormiestnej položky je rokovacou pozíciou Komisie, pokiaľ ide o rokovania WTO o pôvode a neprijatý právny predpis, je potrebné poznamenať, že pravidlo štvormiestnej položky je osvedčenou praxou pri uplatňovaní článku 24 Colného kódexu Spoločenstva. Z tohto dôvodu ide o pravidlo uplatňované inštitúciami Spoločenstva a príslušnými colnými úradmi členských štátov pri určovaní nepreferenčého pôvodu série výrobkov, medzi ktorými je dotknutý výrobok.
(43)
Čo sa týka tvrdenia, že spoločnosť nevedela o nepreferenčných pravidlách pôvodu, Komisia predovšetkým opakuje, že spoločnosť UML je materskou spoločnosťou veľkého mnohonárodného podniku s prepojenými výrobnými miestami, distribútormi a predajnými miestami vo svete. Čo sa týka pohybu surového materiálu, konečného tovaru a polotovarov medzi členskými spoločnosťami v skupine, je nepravdepodobné, aby spoločnosť nevedela o nepreferenčných pravidlách pôvodu, ani o kľúčových výrobkoch vyrábaných na jednom z jej miest. Navyše je v každom prípade potrebné uviesť, že spoločnosti majú poznať uplatniteľných kódex a pravidlá a nemôžu sa odvolávať na neinformovanosť ako ospravedlnenie za nedodržanie platných pravidiel.
(44)
Pokiaľ ide o uvedené skutočnosti, Komisia sa domnieva, že dotknutý tovar vyvážaný z Dubaja mal pôvod v Indii a mal by byť preto predmetom antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz oceľových lán s pôvodom v Indii.
(45)
V tejto súvislosti argumenty predložené spoločnosťou, ktoré sa týkajú pôvodu dotknutého tovaru, neboli prijaté, a preto sa na ich základe nezmenil názor Komisie, že došlo k porušeniu záväzku.
C. ZMENA A DOPLNENIE ROZHODNUTIA 1999/572/ES
(46)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa usudzuje, že by sa malo prijatie záväzku ponúknutého spoločnosťou Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, teraz známou ako Usha Martin Ltd zrušiť. Článok 1 rozhodnutia Komisie 1999/572/ES o prijatí záväzku od spoločnosti Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd by sa mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
Prijatie záväzku v súvislosti s dovozom oceľových lán a káblov ponúknutého spoločnosťou Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd sa týmto zrušuje.
Článok 2
Tabuľka v článku 1 ods. 1 rozhodnutia 1999/572/ES sa nahrádza touto tabuľkou:
Krajina
Výrobca
Doplnkový kód TARIC
Južná Afrika
Haggie
Lower Germiston Road
Jupiter
PO Box 40072
Cleveland
Južná Afrika
A023
Článok 3
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 22. decembra 2005