Nariadenie RADY (ES) č. 1784/2000
z 11. augusta 2000,
ktorým sa uplatňuje konečné antidumpingové clo a definitívne sa vyberá dočasné clo uplatnené na dovozy určitého príslušenstva na rúry a rúrky z kujnej liatiny pochádzajúceho z Brazílie, Českej republiky, Japonska, Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Thajska
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z nečlenských krajín Európskeho spoločenstva[1], a najmä na jeho článkok 9 a článok 10 ods. 2,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Poradným výborom,
keďže:
A. PREDBEŽNÉ OPATRENIA
(1) Komisia nariadením (ES) č. 449/2000[2] (ďalej len "predbežné nariadenie") uplatnila dočasné antidumpingové clo na dovozy do spoločenstva príslušenstva na rúry a rúrky z kujnej zliatiny pochádzajúceho z Brazílie, Českej republiky, Japonska, Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Thajska, pričom na dovozy pochádzajúce z Chorvátska a Federálnej republiky Juhoslávie neboli uplatnené žiadne clá, pretože o ich trhových podieloch sa predbežne zistilo, že sú de minimis.
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(2) následne po odhalení základných faktov a úsudkov, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasného antigumpingového cla na dovozy z Brazílie, Českej republiky, Japonska, Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Thajska a o neuplatnení predbežných opatrení na dovozy pochádzajúce z Chorvátska a Juhoslovanskej federálnej republiky, Komisia vypočula zainteresované strany, ktoré o to požiadali. Tieto strany písomne predložili svoje príspevky, čím prezentovali svoje názory vzhľadom na predbežné nálezy.
(3) Komisia pokračovala v hľadaní a overovaní všetkých informácii, ktoré považovala za potrebné pre konečné nálezy.
(4) Ďalšie overovacie návštevy boli vykonané v priestoroch nasledovných dovozcov/obchodníkov, ktorí odpovedali na dotazník:
- Jannone SA, Španielsko,
- Nefit BV, Holandsko,
- Thisa SA, Španielsko.
(5) Všetky strany boli informované o základných faktoch a dôvodoch, na základe ktorých sa navrhovalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla a definitívny výber čiastok zabezpečených ako dočasné clo. Okrem toho im bola udelená lehota, počas ktorej mohli po tomto náleze predložiť svoje stanoviská.
(6) Ústne a písomné argumentácie predložené týmito osobami boli zvážené a, ak to bolo vhodné, predbežné nálezy sa náležite upravili.
C. ZAČIATOK KONANIA
(7) Niektoré zainteresované strany zopakovali svoje sťažnosti týkajúce sa nezaradenia určitých tretích krajín do šetrenia, menovite Bulharska, Poľska, Turecka a Spojených štátov amerických, v tom zmysle, že ich nezahrnutie by bolo diskriminačným a preto by spôsobilo, že začatie konania by sa stalo neplatným.
(8) V tomto ohľade sa potvrdzuje, že voči Bulharsku a Poľsku nemožno začať žiadne konanie, keďže na základe dôkazu poskytnutého žalobcom, ktorý sa týkal informácií o cene v bežnom obchode a vývoznej cene pre bulharské a poľské výrobky, žiadny dumping neexistoval v tom zmysle, ako to bolo v prípade predmetných krajín v tomto šetrení. Vzhľadom na dovozy zo Spojených štátov amerických a Turecka dostupné informácie naznačujú minimálne dovozné úrovne. Táto sťažnosť sa preto zamietne.
D. PREDMETNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Predmetný výrobok
(9) Predbežné nariadenie opísalo predmetný výrobok ako príslušenstvo na rúry a rúrky z kujnej liatiny so závitmi ("kujné príslušenstvo" alebo "príslušenstvo"), ktoré sa spája skrutkovým spájacím systémom, kódu KN ex 7307 19 10. Táto definícia sa týmto potvrdzuje.
(10) Po odhalení predbežných nálezov jedna zainteresovaná osoba argumentovala, že okrem kódu KN 7307 19 10 by mali do rozsahu šetrenia spadať aj ostatné kódy KN, keďže predmetný výrobok sa do spoločenstva dovážal tiež pod týmito ostatnými kódmi. Naviac vyhlásila, že šetrenie by sa malo rozšíriť na príslušenstvo bez závitov, ktoré sa dovážalo do spoločenstva, kde sa na ňom závity vyrobili a potom sa predalo.
(11) Vzhľadom na prvý bod, dovozy kujného príslušenstva overené počas šetrenia sa vo všetkých prípadoch vykonali pod kódom KN 7307 19 10, ktorý podľa Oznamu o začatí konania označuje predmetný výrobok. V dôsledku toho sa dovozné údaje použité v súčasnom šetrení správne týkajú predmetného výrobku. Ak by mali vzniknúť prípady, v ktorých by sa kujné príslušenstvo dovážalo pod inými kódmi KN, musí sa to považovať za nesprávne zatriedenie a colní úradníci budú na túto problematiku náležite upozornení.
(12) Vzhľadom na druhý bod, príslušenstvo bez závitov nespadá pod definíciu predmetného výrobku. V skutočnosti je to polotovar, ktorý si vyžaduje ďalšie kroky opracovania, ktoré dodajú predmetnému výrobku jednu z jeho základných charakteristík, t. j. jeho spájací mechanizmus. V dôsledku toho príslušenstvo bez závitov ako také nekonkuruje predmetnému výrobku a nie je s ním zameniteľný. Naviac šetrenie preukázalo, že závity predstavujú významný krok v procese opracovania v zmysle hodnoty pridanej pre kujné príslušenstvo, najmä vzhľadom na vysokú úroveň práce, ktorú tento krok zahŕňa. Preto príslušenstvo bez závitov nemožno považovať, že tvorí jeden a ten istý výrobok spolu s kujným príslušenstvom so závitmi, t. j. predmetným výrobkom.
(13) Hore uvedenými ustanoveniami sa týmto potvrdzujú predbežné nálezy týkajúce sa predmetného výrobku.
2. Podobný výrobok
(14) v úvodnom ustanovení 13 predbežného nariadenia Komisia zistila, že kujné príslušenstvo vyrobené priemyselným odvetvím spoločenstva a predané na trhu spoločenstva, ako aj kujné príslušenstvo vyrobené v predmetných krajinách a vyvezené do spoločenstva, sú podobnými výrobkami, keďže v základných fyzikálnych a technických vlastnostiach a použitiach nie sú u existujúcich odlišných druhov kujného príslušenstva žiadne rozdiely.
(15) Po zverejnení predbežných nálezov určité zainteresované strany argumentovali, že kujné príslušenstvo vyrobené spoločenstvom nie je podobným výrobkom v porovnaní s výrobkami dovezenými z predmetných krajín, pretože liatina použitá u príslušenstva vyrobeného spoločenstvom bola vo všeobecnosti liatinou s bielym lomom, pričom pri dovážaných výrobkoch sa použila liatina s čiernym lomom.
(16) Šetrenie ukázalo, že príslušenstvá z liatiny s čiernym a s bielym lomom podstupujú odlišný postup žíhania. V prípade príslušenstva z liatiny s bielym lomom žíhanie trvá 80 až 120 hodín pri teplote 1100°. V prípade príslušenstva z liatiny s čiernym lomom žíhanie trvá 50 až 80 hodín pri teplote 900°. Výsledkom týchto rozdielnych procesov je odlišný obsah uhlíku, príslušenstvo z liatiny s bielym lomom je skoro úplne dekarbonizované, pričom obsah uhlíka v príslušenstve z liatiny s čiernym lomom je znížený v menšom rozsahu. Výsledkom toho je, že príslušenstvo z liatiny s bielym lomom je vo všeobecnosti o trochu elastickejšie, odolnejšie a ľahšie pozinkovateľné ako príslušenstvo z liatiny s čiernym lomom, ktoré na druhej strane sa ľahšie opracuje so závitmi a je o trochu vhodnejšie pre uplatnenia, pri ktorých je dôležitá tlaková nepriepustnosť.
(17) Šetrenie však preukázalo, že v chápaní trhu u týchto príslušenstvách neexistuje žiadny rozdiel v rozlišovaním medzi príslušenstvom z liatiny s bielym lomom a z liatiny s čiernym lomom, keďže vo všetkých aspektoch, okrem obsahu uhlíka, majú tieto príslušenstvá veľmi blízke vlastnosti, rovnakých koncových užívateľov a sú teda zameniteľné. Toto potvrdila skutočnosť, že dovozcovia/obchodníci, ktorí nakupujú kujné príslušenstvo z liatiny s čiernym lomom, ako aj kujné príslušenstvo z liatiny s bielym lomom vyrobené priemyselným odvetvím spoločenstva, ich predávajú užívateľom bez rozlišovania medzi týmito dvomi triedami materiálu. Pokiaľ ide o užívateľov predmetného výrobku, šetrenie potvrdilo, že v žiadnej významnej miere nerozlišujú medzi príslušenstvami z liatiny s bielym lomom alebo čiernym lomom.
(18) Toto tiež naznačuje skutočnosť, že príslušenstvá z liatiny s bielym lomom ako aj s čiernym lomom sú zahrnuté do európskej normy EN 10242 a do Medzinárodnej normy ISO 49, ktoré upresňujú požiadavky na prevedenie a výkon kujného príslušenstva. Vzhľadom najmä na triedu materiálu, ktorý sa má použiť, sa pripúšťajú obe liatiny, s bielym ako aj s čiernym lomom.
(19) So zreteľom na hore uvedené keďže žiadny nový dôkaz nebol podaný, predbežné nálezy týkajúce sa podobného výrobku sa potvrdzujú.
E. NÁLEZY TÝKAJÚCE SA CHORVÁTSKA A JUHOSLOVANSKEJ FEDERATÍVNEJ REPUBLIKY
(20) Vzhľadom na Chorvátsko a Juhoslovanskú federatívnu republiku sa potvrdzuje, že objem dovozov pochádzajúcich z týchto krajín predstavuje 0,4 % a 0,3 % celkovej spotreby spoločenstva. Keďže sa objemy dovozu v súlade s článkom 9 odsekom 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z nečlenských krajín Európskeho spoločenstva (ďalej len "základné nariadenie") považovali za zanedbateľné, konanie vzhľadom na dovozy pochádzajúce z týchto dvoch krajín sa ukončí.
F. DUMPING
1. Krajiny trhovej ekonomiky
1.1. Cena v bežnom obchode
1.1.1. Uplatnenie článku 18 základného nariadenia
(21) Ako uvádza oddiel 3.4 predbežného nariadenia, na dotazník Komisie pre vyvážajúcich výrobcov odpovedala len jedna japonská spoločnosť a jej spriaznený dovozca. Informácie poskytnuté touto japonskou spoločnosťou boli však neúplné a v niektorých prípadoch nesprávne a nálezy sa museli vykonať v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Po prijatí predbežných opatrení sa tieto nálezy zrevidovali. To viedlo k značne prepracovanému hodnoteniu ceny v bežnom obchode, ktorú stanovili predtým dočasne.
(22) Thajský vyvážajúci výrobca, u ktorého bola cena v bežnom obchode určená v súlade s článkom 18 základného nariadenia (pozri úvodné ustanovenie 96 predbežného nariadenia), vyhlásil, že Komisia by mala znovu zvážiť svoje rozhodnutie používať najvyššie dumpingové rozpätie zistené u transakcií tohto vývozcu ako dostupné fakty v prípadoch, kde nebola dostupná žiadna cena v bežnom obchode ostatných thajských spoločností.
(23) Tento argument sa zamietol. Uplatnenie článku 18 základného nariadenia sa v tomto prípade považuje za primerané a potrebné, aby sa tak predišlo udeleniu bonusu za nespoluprácu, teda, zabezpečí sa spravodlivé zaobchádzanie so všetkými osobami, ktoré v konaní plne spolupracovali.
1.1.2. Cena v bežnom obchode založená na domácom predaji
(24) Brazílsky vyvážajúci výrobca vyhlásil, že článok 2 ods. 2 základného nariadenia uplatňuje Komisii povinnosť prešetriť, či sú ceny domáceho predaja predaných druhov výrobku pri objemoch pod 5 % objemu vyvezeného do spoločenstva reprezentatívne pre brazílsky trh. Taktiež argumentoval, že, keďže bolo priemerné ziskové rozpätie tohto predaja dosť vysoké, ceny za takýto predaj boli reprezentatívne a mali sa použiť pri určovaní ceny v bežnom obchode.
(25) V bežnej praxi inštitúcií spoločenstva sa s cieľom určenia ceny v bežnom obchode nepoužívajú ceny výrobkov alebo druhov výrobkov, ktoré sa nepredávajú v zastupujúcich množstvách. Len vtedy, keď sa objemy predaja rovnajú alebo prevyšujú 5 % hranicu, Komisia považuje takýto predaj za dostatočne reprezentatívny, aby vytvoril základ pre cenu v bežnom obchode. Neboli zistené žiadne faktory, ktoré by opodstatnili odchýlku od bežnej praxe použitím objemu predaja pod 5 % hranicou.
(26) Brazílsky vyvážajúci výrobca konštatoval, že Komisia použila odlišné a nekonzistentné metodiky na stanovenie percenta finančných nákladov a ostatných odbytových, všeobecných a administratívnych nákladov (OVA), na jednej strane na základe obratu pre podobný výrobok a na druhej strane na základe celkového obratu.
(27) Tento argument nie je možné prijať. Šetrenie odhalilo, že vyvážajúci výrobca nebol schopný preukázať správnosť a spoľahlivosť údajov vykázaných v odpovedi na dotazník a Komisia nemala preto inú možnosť, ako použiť fakty dostupné v súlade s článkom 18 základného nariadenia na stanovenie výšky finančných výdavkov a ostatných OVA výdavkov. Naviac nebol poskytnutý žiadny dôkaz, ktorý by preukázal, že prístup Komisie dostatočne neodzrkadľoval výdavky, ktoré výrobcovi vznikli za predaj podobného výrobku.
(28) Český vyvážajúci výrobca napadol skutočnosť, že Komisia zohľadnila výrobnú spoločnosť, ktorá zároveň predávala na domácom trhu a jej spriaznenú domácu predajnú spoločnosť, v jej úplnom vlastníctve, ako jednu hospodársku jednotku. Argumentoval, že s cieľom stanovenia výrobných nákladov Komisia nemala zlúčiť OVA výdavky oboch spoločností z toho dôvodu, že obe spoločnosti predávali predmetný výrobok odlišným úrovniam obchodu.
(29) Vzhľadom na OVA výdavky je bežnou praxou inštitúcií spoločenstva považovať všetky náklady spojené s výrobou a predajom predmetného výrobku, bez ohľadu na skutočnosť, či tieto náklady vznikli v jednej a tej istej spoločnosti alebo vo viacerých spoločnostiach tvoriacich jednu a tú istú jednotku. Naviac šetrenie odhalilo, že jednou z charakteristík týchto dvoch spriaznených spoločností bolo chýbajúce zreteľné rozlíšenie medzi výdavkami znášanými týmito príslušnými právnickými osobami. To sa jasne potvrdilo počas overovania, keď sa zistilo, že spriaznená predajná spoločnosť účtovala výdavky vo vlastnom účtovníctve, ktoré bolo v skutočnosti prepojené na činnosti vyrábajúcej spoločnosti. Preto sa prístup v dočasnom štádiu potvrdzuje.
1.1.3. Konštruovaná cena v bežnom obchode
(30) Brazílsky vyvážajúci výrobca napadol metódu použitú na stanovenie ziskového rozpätia pri konštruovaní ceny v bežnom obchode. Argumentoval, že by sa mal zobrať do úvahy len domáci predaj druhov výrobku v zastupujúcich množstvách vo vzťahu k vyvážaným množstvám. Naviac argumentoval, že druhy výrobku predané na domácom trhu, ktoré neboli vôbec vyvezené a určité druhy výrobku predané na domácom trhu, ktoré majú odlišné závity ako výrobky vyvážené do spoločenstva, by sa mali vylúčiť. Okrem toho výrobca tvrdila, že by sa mu mala udeliť aspoň úprava na ziskové rozpätie pre výrobky s odlišným závitom, ktoré údajne majú vyššie ziskové rozpätie. Nakoniec vyhlásil, že stratový predaj sa pri stanovení ziskového rozpätia nemal vylúčiť.
(31) Ziskové rozpätie použité na konštruovanie ceny v bežnom obchode sa stanovilo v súlade s článkom 2 odsekom 6 základného nariadenia, najmä na základe aktuálnych údajov týkajúcich sa predaja podobného výrobku v bežnom chode obchodu prešetrovaného brazílskeho vyvážajúceho výrobcu. Na účel posúdenia, či sa predaj naozaj uskutočnil v bežnom chode obchodu, inštitúcie spoločenstva uplatnili svoju bežnú prax, opísanú v úvodnom ustanovení 23 predbežného nariadenia, ktorá ustanovuje, že stratový predaj daného druhu výrobku sa započítava do výpočtu zisku, okrem prípadov, keď tento predaj predstavuje 20 % alebo viac celkového množstva tohto druhu predaného na domácom trhu. Neboli poskytnuté žiadne informácie, ktoré by dokázali odchýlku od bežnej praxe a predbežne stanovené výsledky sa preto potvrdzujú.
(32) Spolupracujúca kórejská spoločnosť namietla voči metodike Komisie pre výpočet domáceho ziskového rozpätia tvrdiac, že kalkulácia konštruovaných cien v bežnom obchode vyústila do neprimerane vysokých rozpätí.
(33) V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia a bežnou praxou inštitúcií spoločenstva, ziskové rozpätie použité pri konštruovanej cene je presne vyhodnotený a skutočný zisk vyprodukovaný na všetkých predajoch v bežnom priebehu obchodu na domácom trhu.
(34) Tá istá kórejská spoločnosť tiež tvrdila, že určité odbytové výdavky týkajúce sa domáceho predaja by sa mali vyradiť z domácich OVA výdavkov zahrnutých do konštruovanej ceny v bežnom obchode.
(35) V skutočnosti príslušné odbytové výdavky, ktoré spoločnosti vznikli v domácom predaji - náklady na balenie a dopravu - boli už odpočítané, aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie medzi cenou v bežnou obchode a vývoznou cenou. To sa vykonalo na základe úprav žiadaných a udelených na tieto výdavky vo forme domácich úľav. Správny prístup prijatý v predbežnom nariadení sa preto potvrdzuje.
(36) Kórejská spoločnosť tvrdila, že pre určité vyvezené druhy výrobku, ktoré sa na domácom trhu predávali, by sa cena v bežnom obchode mala vypočítať s odkazom na predajné ceny na domácom trhu veľmi podobných druhov výrobku.
(37) Tento argument možno v zásade prijať. Avšak, niektoré druhy výrobku predávané na domácom trhu v dostatočných množstvách a ktoré boli predložené ako porovnateľné s druhmi výrobku, pre ktoré neexistoval žiadny domáci predaj, boli posúdené ako podstatne sa líšiace vo výrobných nákladoch, ako aj vo fyzikálnych vlastnostiach ako napríklad hmotnosť, veľkosť vývodov, atď. Aby bola Komisia schopná použiť tieto ceny na určenie ceny v bežnom obchode, vyžadovalo by si to ocenenie a uplatnenie početných a významných úprav. Preto sa došlo k záveru a týmto sa aj potvrdzuje, že použitie konštruovaných cien v bežnom obchode je v týchto prípadoch najpresnejším a najvhodnejším základom pre stanovenie ceny v bežnom obchode.
1.2. Vývozná cena
(38) Brazílsky vyvážajúci výrobca argumentoval, že vývozné ceny konštruované cez spríbuznených dovozcov v spoločenstve boli vylúčené bez akéhokoľvek opodstatnenia.
(39) Úvodné ustanovenie 41 predbežného nariadenia poukazuje, že tieto predaje predstavujú zanedbateľnú časť vývozov a ako také nemohli mať žiadny podstatný vplyv na nálezy. V skutočnosti dumpingové kalkulácie bez množstiev predaných prostredníctvom spríbuzneného dovozcu zahŕňajú viac ako 97 % celkového množstva vyvezeného do spoločenstva, t. j. úplné zastupujúce množstvo. Preto sa vyradenie týchto predajov považuje za opodstatnené.
1.3. Porovnanie
(40) Brazílsky vyvážajúci výrobca napadol skutočnosť, že Komisia nepoužila kontrolné čísla výrobkov (KČV), ktoré identifikujú druhy výrobku, ako to navrhuje dotazník pre porovnanie cien v bežnom obchode a vývozných cien.
(41) Potvrdzuje sa, že sa pôvodne navrhnuté KČV nedodržali. Stalo sa to preto, lebo overenie na mieste preukázalo, že druhy výrobku s odlišnými vlastnosťami vyúsťujú do odlišných nákladov a trhové ceny boli zoskupené pod tie isté KČV. Aby bolo porovnanie medzi cenou v bežnom obchode a vývoznou cenou spravodlivé a presné v zmysle článku 2 odseku 10 základného nariadenia, použilo sa vnútropodnikové triedenie výrobkov spoločnosti. To viedlo k porovnaniu cien v bežnom obchode a vývozných cien rovnakých druhov výrobku.
a) Fyzikálne vlastnosti
(42) Brazílsky vyvážajúci výrobca si tiež nárokoval úpravu na rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach medzi domácimi a vyvážanými druhmi výrobku.
(43) Treba uviesť, že kde inštitúcie spoločenstva porovnávali domácu cenu v bežnom obchode a vývozné ceny rovnakých druhov výrobku, rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach neoprávňovali na žiadne ďalšie úľavy. U druhov výrobku, u ktorých sa nepredávali na domácom trhu ani v bežnom chode obchodu žiadne rovnaké druhy v zastupujúcich množstvách, sa cena v bežnom obchode zostavila na základe výrobných nákladov vyvážaných druhov tak, aby ani pre tieto druhy neexistovali žiadne ďalšie fyzikálne rozdiely a preto neboli oprávnené na ďalšie úpravy.
(44) Jeden thajský vyvážajúci výrobca namietal voči rozhodnutiu inštitúcii spoločenstva zamietnuť úpravu úrovne trhu (pozri úvodné ustanovenie 105 predbežného nariadenia). Tvrdil, že pre určité druhy výrobku cenové rozdiely existujú v závislosti na ich fyzikálnych vlastnostiach.
(45) Hoci táto spoločnosť svoju sťažnosť vymedzila ako úpravu úrovne trhu, v skutočnosti požadovala úľavu na rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach. Po odhalení predbežných nálezov Komisie spoločnosť zásadne pozmenila tvrdenie v odpovedi na dotazník tak, že sa odkazovala na iné fyzikálne vlastnosti, ako tie pôvodne uvedené. Inštitúcie spoločenstva sa už nenachádzali v pozícii, aby v takomto neskorom štádiu konania overili podstatu nového údajného cenového rozdielu. V tomto ohľade treba uviesť, že dotazník zaslaný vývozcovi jasne uvádzal, že je nevyhnutné, aby svoju sťažnosť uviedol presne a včas, aby ju Komisia bola schopná prešetriť. V dôsledku toho sa sťažnosť zamietla a predbežné nálezy sa potvrdzujú.
b) Dovozné poplatky a nepriame dane ("vrátenie cla")
(46) Ako uvádza úvodné ustanovenie 47 predbežného nariadenia, nárok brazílskeho vyvážajúceho výrobcu vzhľadom na úpravu ceny v bežnom obchode na vrátenie určitých nepriamych daní sa ďalej preskúmal. Toto preskúmanie viedlo k záveru, že nárok spoločnosti bol prehnaný a neoprávnený. Čiastka, ktorá bola v skutočnosti navrátená na vývoz do spoločenstva a súčasne znášaná predmetným výrobkom, keď bol výrobok spotrebovaný v Brazílii, predstavovala len časť nárokovanej čiastky. Preto sa predbežne udelená úľava náležite upravila.
c) Úroveň obchodu
(47) Brazílsky a český vyvážajúci výrobcovia znovu zopakovali svoj nárok na úľavu pre cenu v bežnom obchode na rozdiely v úrovni obchodu týkajúce sa predajov realizovaných od originálnych výrobcov (original equipment manufacturer - OEM) pre odberateľov v spoločenstve.
(48) Úpravy sa vykonali na základe vysvetlení poskytnutých oboma týmito spoločnosťami. Vykonali sa v zmysle článku 2 odseku 10 písmena d) bodu ii) základného nariadenia, keďže na domácich trhoch spoločnosti nepredávali na oboch predmetných úrovniach.
d) Úverové náklady
(49) Spolupracujúca kórejská spoločnosť skonštatovala, že jej nevznikli žiadne úverové náklady na vývoz a že kalkulácie by sa mali náležite upraviť.
(50) Zistilo sa, že toto tvrdenie je v rozpore s odpoveďou spoločnosti v dotazníku. Komisia vzala na vedomie platobné lehoty dohodnuté s odberateľmi v spoločenstve ako aj Kórei a uvedené vo vlastnej odpovedi spoločnosti v dotazníku. V dôsledku toho bola táto sťažnosť zamietnutá.
e) Prepočet mien
(51) Brazílsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia mala použiť denné výmenné kurzy namiesto mesačných priemerných kurzov.
(52) Za predpokladu značnej devalvácie brazílskeho realu v januári 1999 a závažného dopadu na dumpingové kalkulácie bol tento argument prijatý a pre konečné dumpingové kalkulácie sa výnimočne použili denné kurzy.
(53) Ten istý vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že Komisia mala použiť výmenný kurz ku dňu úhrady faktúry, než ku dňu vystavenia faktúry.
(54) Základné nariadenie ustanovuje v článku 2 ods. 10 písm. j), že prepočet mien sa vykoná s použitím výmenného kurzu ku dňu predaja, za ktorý sa považoval deň vystavenia faktúry. Ostatné alternatívne dni sú deň uzavretia zmluvy, objednávky alebo potvrdenia objednávky, ale len ak tieto dni vernejšie odzrkadľujú vecné podmienky predaja. Výmenný kurz ku dňu úhrady však nemožno použiť. V dôsledku toho sa musela námietka zamietnuť.
2. Krajiny netrhovej ekonomiky
2.1. Osobitné zaobchádzanie
(55) Ako uvádza predbežné nariadenie, Komisia ďalej prešetrila požiadavku o osobitné zaobchádzanie, ktorú predložil jeden z čínskych výrobcov.
(56) Počas vyšetrovanej lehoty spoločnosť predala väčšinu svojich výrobkov určených na vývoz čínskemu štátnemu obchodníkovi. V dôsledku toho nemal žiadnu kontrolu nad cenami, množstvami alebo miestom určenia vývozu. Tieto úlohy mal plne v rukách štátny obchodník. Naviac informácie poskytnuté o vývozných činnostiach boli veľmi neúplné, najmä vzhľadom na predaj od obchodníka k odberateľom v spoločenstve, keďže obchodník nespolupracoval.
(57) Ďalší čínsky výrobca vyhlásil, že je plne nezávislý od štátnej interferencie a zdôraznil, že jeho štatút súkromnej spoločnosti vyvrátil akékoľvek riziká obchádzania cla.
(58) Ako v predchádzajúcom prípade, spoločnosť realizovala väčšinu svojich vývozných transakcií prostredníctvom čínskeho štátneho obchodníka a nepoznala cenu, ktorú obchodník účtoval odberateľom spoločenstva. Takáto interferencia štátu bola dostatočná, aby predstavovala riziko možného budúceho obchádzania celokrajinného cla, ak by táto spoločnosť získala vlastnú osobitnú sadzbu cla. V dôsledku toho sa táto požiadavka nemohla prijať.
(59) Nakoniec, tretia spoločnosť tvrdila, že Komisia, odmietnutím udelenia osobitného zaobchádzania tejto spoločnosti, kým ho udelila v inom prípade s rovnakými faktami, diskriminačne uplatnila pravidlá týkajúce sa osobitného zaobchádzania. Prehlásil, že dôvodom na nezískanie osobitného zaobchádzania bolo, že spoločnosť podliehala určitým zákonom o zahraničných investíciách, ktoré ustanovujú daňové úľavy a pravidlá určujúce mzdy a že ostatné spoločnosti v ostatných antidumpingových konaniach získali osobitné zaobchádzanie, aj keď podliehali rovnakým zákonom.
(60) Spoločnosť bola špeciálne založená na to, aby získala úľavu na dani z príjmov. Táto daňová úľava bola dostupná len pre spoločnosti, ktoré vyvážajú minimálne 70 % výroby a šetrenie preukázalo, že táto hranica sa v praxi plne uplatňovala. Na základe toho sa rozhodlo, že spoločnosť nebola spôsobilá na osobitné zaobchádzanie. Tiež sa zdôraznilo, že vzhľadom na údajnú diskrimináciu, žiadna spoločnosť v podobných podmienkach nezískala osobitné zaobchádzanie.
(61) Na základe hore uvedeného sa došlo k záveru, že tieto tri čínske spoločnosti nedokázali stupeň nezávislosti od orgánov, aby sa eliminovalo riziko obchádzania celoštátneho cla. Ich žiadosti o osobitné zaobchádzanie sa preto zamietajú.
3. Dumpingové rozpätie pre vyšetrované spoločnosti
(62) Pre absenciu akýchkoľvek pripomienok zainteresovaných strán sa rozhodlo pre spolupracujúce a nespolupracujúce spoločnosti uplatniť metódy uvedené v predbežnom nariadení.
(63) Konečné dumpingové rozpätia v percentách dovoznej ceny CIF na hranici spoločenstva sú nasledovné:
3.1. Brazília
Indústria de Fundiáo Tupy Ltda: 34,8 %,
Ostatné: 34,8 %.
3.2. Česká republika
Moravské Železárny a. s.: 26,1 %,
Ostatné: 26,1 %.
3.3. Japonsko
Hitachi Metals Ltd: 47,3 %,
Ostatné: 65,7 %.
3.4. Kórea
Yeong Hwa Metal Co. Ltd: 13,4 %,
Ostatné: 23,4 %.
3.5. Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd: 22,1 %,
Siam Fittings Co. Ltd: 12,4 %,
Thai Malleable Iron ... Steel Co. Ltd: 6,3 %,
Ostatné: 22,1 %.
3.6. Čína
Všetky spoločnosti: 49,4 %.
Chorvátsko a Juhoslovanská federatívna republika
(64) Vzhľadom na nález minimálnych trhových podielov pre dovozy predmetného výrobku pochádzajúceho z Chorvátska ako aj Juhoslovanskej federatívnej republiky sa rozhodlo o nevypočítaní dumpingového rozpätia na dovozy predmetného výrobku z týchto krajín.
G. DEFINÍCIA PRIEMYSELNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA
(65) Dve zainteresované strany zopakovali svoje tvrdenia, že pretože jeden výrobca spoločenstva dovážal predmetný výrobok z určitých predmetných krajín, t. j. z Číny a Thajska, nemal by sa považovať za patriaceho do priemyselného odvetvia spoločenstva. Naviac niektoré zainteresované strany tvrdili, že niektorí výrobcovia spoločenstva dovážali kujné príslušenstvo z určitých tretích krajín, menovite Bulharska a Turecka a že preto by sa podobne nemali považovať za tvoriace súčasť priemyselného odvetvia spoločenstva.
(66) Vzhľadom na prvý bod Komisia túto otázku prešetrila ďalej. Nezistil sa však žiadny dôkaz o takýchto dovozoch.
(67) Vzhľadom na druhý bod, šetrenie potvrdilo, že tieto dovozy, hoci sa uskutočnili v určitých časoch, boli minimálne v porovnaní s predajom výrobkov spoločenstva predmetných výrobcov spoločenstva, teda neovplyvnilo ich štatút výrobcov podobných výrobkov v spoločenstve.
(68) Preto sa tieto argumenty zamietnu. Z týchto dôvodov a pre absenciu akýchkoľvek iných nových informácií, nálezy týkajúce sa definície priemyselného odvetvia spoločenstva opísanej v úvodných ustanoveniach 133 a 134 predbežného nariadenia sa potvrdzujú.
H. VÁŽNA UJMA
1. Dovozy z predmetných krajín
1.1. Hromadné hodnotenie účinkov predmetných dovozov
(69) Predmetné zainteresované strany zopakovali svoj argument, že ich dovozy by sa nemali hodnotiť hromadne s ostatnými predmetnými dovozmi. Tieto tvrdenia sa ďalej analyzovali na základe podmienok uvedených v článku 3 ods. 4 základného nariadenia.
1.1.1. Brazília
(70) Brazílsky vyrábajúci vývozca zopakoval svoje tvrdenie, že vývozy kujného príslušenstva z Brazílie by sa nemali kumulovať s vývozmi zo zvyšku predmetných krajín, vzhľadom na odlišné obchodné vzory, najmä vzhľadom na objem dovozu a cenotvorby.
(71) Treba poznamenať, že dumpingové rozpätie zistené u Brazílie je značné. Vzhľadom na objem dovozov, tento predstavoval 4 188 ton vo VL, čo zodpovedá trhovému podiel 6,9 % a teda vôbec neboli zanedbateľné.
(72) Vzhľadom na podmienky konkurencie medzi dovezenými výrobkami a podmienkami konkurencie medzi dovezenými výrobkami a podobným výrobkom spoločenstva, ďalšia analýza príslušných faktorov preukázala, že hoci tendencia brazílskych objemov dovozu a objemov dovozov z ostatných predmetných krajín nebola vo všetkých prípadoch rovnaká počas vyšetrovanej lehoty ujmy, rozdiel medzi nimi nebol taký veľký, aby opodstatňoval nehromadné hodnotenie. V skutočnosti sa zistilo, že trend brazílskych dovozov bol nestabilný, teda sledoval podobný trend v porovnaní s niektorou z ostatných predmetných krajín, najmä Japonskom, Južnou Kóreou a Thajskom. U cien brazílskych dovozov sa podobne zistila ich nestabilita: medzi rokmi 1995 a 1996 narástli o asi 13 %, potom postupne klesali medzi rokmi 1996 a 1998 celkom približne o 10 % a nakoniec opäť vzrástli medzi rokom 1998 a VL o okolo 2 %. Podobný nestabilný vzorec sa tiež zistil skoro u všetkých ostatných predmetných krajín. Preto, aj keď nie vždy sa ceny počas VL rovnali, rozdiel medzi cenami nebol až taký, aby opodstatnil nekumulatívne hodnotenie.
(73) Všetky predmetné krajiny pôsobia v rovnakých alebo podobných odbytových kanáloch, ako to potvrdila skutočnosť, že niektorí obchodníci dovážali alebo nakupovali predmetný výrobok od rôznych predmetných krajín ako aj výrobcov spoločenstva.
(74) Vzhľadom na trhové vnímanie brazílskych dovážaných výrobkov a výrobkov vyrobených v spoločenstve šetrenie potvrdilo, že medzi nimi neexistuje žiadny rozdiel, čo tiež dokázali hore uvedené podobnosti zistené pri odbytových kanáloch.
(75) Z týchto dôvodov sa došlo k záveru, že účinok brazílskych dovozov sa vyhodnotí kumulatívne s účinkami dovozov pochádzajúcich z ostatných predmetných krajín.
1.1.2. Česká republika
(76) Český vyrábajúci vývozca argumentoval, že vývozy kujného príslušenstva z Českej republiky by sa nemali hodnotiť kumulatívne s vývozmi pochádzajúcimi z ostatných predmetných krajín, z toho dôvodu, že tento vývozca nekonkuruje ani príslušenstvu dovezeného z ostatných predmetných krajín ani príslušenstvu vyrobeného a predaného väčšinou priemyselného odvetvia spoločenstva. Český vyvážajúci výrobca v tomto ohľade tvrdil, že jeho príslušenstvo sa predávalo hlavne na obmedzenej časti trhu spoločenstva.
(77) Šetrenie však preukázalo, že významná časť českých vývozov bola v skutočnosti nasmerovaná do niekoľkých členských štátov. Naviac, aj keď sa usudzuje, že zvyšok českých vývozov sa sústreďuje len v jednom členskom štáte, toto osamote nemožno považovať za prvok, na základe ktorého by sa mohlo opodstatniť nekumulatívne hodnotenie, so zreteľom na veľkosť tohto trhu, značné dovozy pochádzajúce z ostatných predmetných krajín, ktoré na tento trh prichádzajú a so zreteľom na skutočnosť, že priemyselné odvetvie spoločenstva má tiež významný predaj na tomto trhu.
(78) Na základe toho sa potvrdzujú predbežné nálezy vzhľadom na vhodnosť kumulatívneho hodnotenia dovozov z Českej republiky.
1.1.3. Kórejská republika
(79) Kórejský výrobný vývozca argumentoval, že vývozy z Kórejskej republiky by sa nemali kumulovať s vývozmi z ostatných predmetných krajín z dôvodu osobitných technických vlastností jeho výrobku, ktorý má kužeľové vonkajšie závity a kužeľové vnútorné závity (kužeľové/kužeľové príslušenstvo), keďže zvyšok kujného príslušenstva spoločenstva má kužeľové vonkajšie závity a paralelné vnútorné závity (kužeľové/paralelné príslušenstvo). Tvrdil, že kórejské dovozy, ktoré sa realizovali len pre trh Spojeného kráľovstva, výlučne konkurovali len príslušenstvu britského výrobcu, ktorý tiež vyrábal kužeľové/kužeľové príslušenstvo. Naviac argumentoval, že počas VL len zanedbateľná časť trhu Spojeného kráľovstva bola zásobovaná príslušenstvom s kužeľovými/paralelnými závitmi. V dôsledku čoho škodlivý dumping, ak vôbec taký existoval, by sa mohol hodnotiť len regionálne.
(80) Vzhľadom na regionálne hodnotenie škodlivého dumpingu treba poznamenať, že nie všetky podmienky uvedené v tomto zmysle v článku 4 ods. 1 písm. b) základného nariadenia boli splnené. V skutočnosti nielen britský výrobca, ale aj ostatní výrobcovia spoločenstva a vyvážajúci výrobcovia z predmetných krajín a z ostatných tretích krajín počas VL predávali predmetný výrobok na trhu Spojeného kráľovstva. Šetrenie naviac preukázalo, že najmä počas VL sa na trhu Spojeného kráľovstvo predali značné množstvá kužeľového/paralelného príslušenstva, predstavujúce podiel miestnej spotreby predmetného výrobku značne nad 20 %, čo nemožno považovať za zanedbateľné.
(81) Na základe toho sa potvrdzuje vhodnosť kumulatívneho hodnotenia dovozov z Kórei s dovozmi pochádzajúcich z ostatných predmetných krajín.
1.1.4. Thajsko
(82) Thajský výrobný vývozca zopakoval svoje tvrdenie, že vývozy kujného príslušenstva z Thajska by sa nemali kumulovať s vývozmi zo zvyšku predmetných krajín vzhľadom na skutočnosť, že thajské dovozy za VL poklesli, v percentuálnom vyjadrení na celkové dovozy do spoločenstva, t. j. zahŕňajúc všetky dovozy z predmetných krajín ako aj z ostatných tretích krajín.
(83) Treba uviesť, že, po prvé, podľa článku 3 ods. 3 základného nariadenia sa zváži objem dumpingových dovozov, ktorý v relatívnom ponímaní sa musí vypočítať vo vzťahu k výrobe alebo spotrebe v spoločenstve. V súčasnom šetrení dovozy z predmetných krajín sa vyjadrili vo vzťahu k spotrebe v spoločenstve. Na základe toho trhový podiel Thajska počas VL presahoval 1 %, teda v zmysle legislatívy spoločenstva nebol zanedbateľný. Po druhé, počas VL thajské dovozy tvorili viac ako 3 % celkových dovozov do spoločenstva, teda boli jasne nad hranicou de minimis Svetovej obchodnej organizácie.
(84) Vzhľadom na dovozné trendy spozorované počas VL a preukázané z hore uvedeného, sa vývoj thajských dovozov nelíšil od trendov spozorovaných u ostatných predmetných krajín, ktoré by ich inak oprávňovali na to, aby neboli kumulované s týmito ostatnými krajinami. Preto s dodatočným ohľadom na nálezy týkajúce sa dumpingu, ktorý bol značný, a použitých odbytových kanálov, vhodnosť kumulatívneho hodnotenia dovozov z Thajska s dovozmi pochádzajúcimi z ostatných predmetných krajín sa potvrdzuje.
1.1.5. Záver ku kumulácii
(85) Na základe hore uvedeného, šetrenie potvrdilo, že podmienky kumulácie, uvedené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia, sú splnené, keďže u všetkých predmetných krajín sa zistili dumpingové rozpätia nad úrovňou de minimis a zanedbateľného objemu dovozov. Naviac, vzhľadom na podmienky konkurencie na jednej strane medzi dovážanými výrobkami a na druhej strane medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom spoločenstva sa zistilo, že sú porovnateľné. V skutočnosti šetrenie preukázalo, že vo všetkých prípadoch majú dovezené výrobky a výrobky priemyselného odvetvia spoločenstva rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti, že tendencie cenotvorby sú podobné, značne znižujúce ceny priemyselného odvetvia spoločenstva a že všetky dovezené výrobky ako aj výrobky vyrobené v spoločenstve sa predávajú cez rovnaké alebo podobné odbytové kanály. Preto sa potvrdzujú predbežné nálezy týkajúce sa vhodnosti kumulatívneho hodnotenia dovozov z predmetných krajín.
1.2. Znižovanie ceny
1.2.1. Úpravy pre príslušenstvá z liatiny s čiernym a bielym lomom
(86) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že by sa mali vykonať úpravy cenového porovnania medzi dovážanými výrobkami (príslušenstvom z liatiny s čiernym lomom) a výrobkom vyrobeným v spoločenstve (všeobecne príslušenstvo z liatiny s bielym lomom) z dôvodov rozdielneho vnímania trhu a rozdielu vo výrobnom procese (najmä v procese žíhania, keďže kujné príslušenstvo z liatiny s bielym lomom si vyžadovalo vyššie výrobné náklady kvôli zvýšenej spotrebe energií ako u kujného príslušenstva z liatiny s čiernym lomom), čo sa odzrkadlilo v predajných cenách.
a) Vnímanie trhu
(87) V tomto ohľade sa zistilo, že, ako už bolo opísané vyššie (odsek 22.), v tých prípadoch, kde tá istá osoba predávala kujné príslušenstvá z liatiny s čiernym ako aj bielym lomom a preto by mala spozorovať akékoľvek rozlišovanie vo vnímaní trhu, nebolo v skutočnosti žiadne takéto rozlíšenie spozorované, hlavne v žiadnom z prípadov rozdielov v cenotvorbe. Čo sa týka užívateľov predmetného výrobku, šetrenie potvrdilo, že v žiadnej významnej miere nerozlišujú medzi príslušenstvami z liatiny s bielym alebo čiernym lomom. Na základe hore uvedeného preto nebolo možné udeliť úpravy z dôvodov údajného rozdielu medzi príslušenstvom z liatiny s bielym a čiernym lomom.
b) Výrobné náklady a predajná cena
(88) Naviac, čo sa týka údajných rozdielov vo výrobných nákladoch a akýchkoľvek vplyvov na predajnú cenu, dostupné údaje umožnili podrobné overenie štruktúry výrobných nákladov príslušenstva z liatiny s čiernym ako aj bielym lomom. Kým spotreba energií s cieľom získania úplnej dekarbonizácie príslušenstva z liatiny s bielym lomom je vyššia ako spotreba energií použitých na získanie len čiastočnej dekarbonizovaného príslušenstva z liatiny s čiernym lomom, šetrenie preukázalo nielen to, že náklady na energie predstavujú malú časť celkových výrobných nákladov, ale tiež, že v pojatí skutočnej spotreby energií a nákladov s tým spojených, rozdiel medzi týmito dvomi procesmi nie je významný a závisí viac na špeciálnom nastavení výroby a energetickej efektívnosti predmetného výrobcu.
(89) Okrem toho, čo sa týka predajných cien, zistilo sa, že kde sa na rovnakých trhoch predávali príslušenstvá z liatiny s čiernym a bielym lomom vyrobené v spoločenstve, ceny za príslušenstvo z liatiny s čiernym lomom boli, v rozpore s tvrdením niektorých zainteresovaných osôb, v niektorých prípadoch dokonca vyššie. Navyše, dostupné informácie preukázali, že v tých prípadoch, kde veľkopredajcovia a distribútori nakupovali kujné príslušenstvá s oboma typmi lomu z predmetných krajín a kujné príslušenstvo z liatiny s bielym lomom od priemyselného odvetvia spoločenstva, často ich znovu predali za rovnaké ceny a rozdiel medzi nimi v zmysle dvoch tried liatiny neuvádzali.
(90) Tieto argumenty sa preto zamietajú.
1.2.2. Úpravy na trhové segmenty
(91) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že trh s kujným príslušenstvom spadá do troch segmentov, v závislosti na cenovej skupine a spoľahlivosti výrobku vyrobeného určitými výrobcami spoločenstva ako aj určitými vyvážajúcimi výrobcami. Následne tvrdili, že cenové porovnanie by sa malo podniknúť na základe troch rôznych trhových segmentov (vysoký, stredný, nízky), v ktorých pôsobili rôzni výrobcovia spoločenstva a vyvážajúci výrobcovia.
(92) Hoci neposkytli žiadne prvky, ktoré by umožnili akékoľvek objektívne a zreteľné rozdelenie trhu na tri špecifické segmenty, preskúmalo sa, či by ostatné metódy cenového porovnania vychádzajúce z týchto údajných trhových segmentov viedli k odlišným výsledkom znižovania ceny. Následne po tomto preskúmaní sa nezistili žiadne významné rozdiely v porovnaní s metodikou uplatnenou v predbežnom štádiu, t. j. porovnanie vážených priemerných výrobných cien výrobcov spoločenstva s váženými priemernými vývoznými cenami každého predmetného vyvážajúceho výrobcu pre každý druh kujného príslušenstva.
(93) Na záver, hoci šetrenie ukázalo, že určité rozdiely vo vnímaných segmentoch môžu existovať, nie sú zrejmé žiadne objektívne kritéria, ktoré by zodpovedne kategorizovali priemyselné odvetvie spoločenstva a vyvážajúcich výrobcov. Preto sa metodika uplatnená v predbežnom štádiu potvrdzuje.
1.2.3. Záver k znižujúcim sa cenám
(94) Predtým, ako nastali hore uvedené okolnosti, rozpätia znižujúcich sa cien sa preskúmali na základe dôkazu predloženého zainteresovanými osobami a upravili, kde to bolo vhodné. Vzhľadom na Japonsko sa vážený aritmetický priemer znižovania ceny vyjadrený v percente cien priemyselného odvetvia spoločenstva znížilo na 16,2 %. Vzhľadom na ostatné predmetné krajiny sa predbežne vážený aritmetický priemer znižovania ceny vyjadrený v percente cien priemyselného odvetvia spoločenstva potvrdzuje.
2. Situácia priemyselného odvetvia spoločenstva
2.1. Výber hospodárskych ukazovateľov
(95) Vzhľadom na hodnotenie ujmy jedna zainteresovaná osoba argumentovala, že určenie dopadu dumpingových dovozov nie je platné, keďže určité faktory ujmy uvedené v článku 3 ods. 4 Antidumpingovej Dohody WTO neboli preskúmané.
(96) Pri tomto aspekte treba poznamenať, že Antidumpingová dohoda WTO a základné nariadenie nevyžadujú, aby sa každý faktor analyzoval presne rovnakým spôsobom. Naviac v tomto špeciálnom prípade sa v kontexte hodnotenia ujmy zobrali do úvahy všetky príslušné faktory, ktoré sa považovali za majúce vplyv na stav priemyselného odvetvia spoločenstva. Preto sa toto tvrdenie zamieta.
2.2. Analýza trendov
(97) Český vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že priemyselné odvetvie spoločenstva neutrpelo závažnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia, keďže Komisia v niekoľkých prípadoch zobrala rok 1995 za počiatočný bod analýzy, pričom, ak by sa za počiatočný bod zobral rok 1996, niekoľko hospodárskych ukazovateľov by v skutočnosti vykázalo pozitívny trend.
(98) V tomto zmysle treba poznamenať, po prvé, že dumping a vážna ujma, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva, sa musia zistiť počas VL. Aby sa stanovilo, či takáto vážna ujma existuje, sa používajú, medzi iným, vývoje a trendy zistené v rokoch predchádzajúcich VL, len kvôli lepšiemu porozumeniu nálezov týkajúcich sa VL. V tomto prípade, keďže vyšetrovaná lehota začala v apríli 1998, považovalo sa za vhodné, s cieľom získania účelného obrazu vývinu ukazovateľov ujmy, aby sa zohľadnili aspoň tri kalendárne roky (1995-1997) pred VL. Po druhé, aj keby sa za referenčný rok zobral rok 1996, výsledok analýzy ujmy by sa nezmenil. Naopak, vážna ujma, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie spoločenstva, by bola ešte zreteľnejšia vo vývoji určitých ukazovateľov ujmy, ako sú ziskovosť a zásoby. Ostatné ukazovatele ujmy by sledovali rovnakú negatívnu tendenciu, s výnimkou investícií a objemu výroby, ktorých nárast vyústil do väčších zásob.
(99) Z týchto dôvodov sa hore uvedený argument zamieta.
2.3. Záver k vážnej ujme
(100) Vzhľadom na hore uvedené sa predbežné nálezy vzhľadom na závažnú ujmu utrpenú priemyselným odvetvím spoločenstva, uvedenú v úvodnom ustanovení 160 predbežného nariadenia, potvrdzuje.
I. PRÍČINA
1. Dopad predmetných dovozov
(101) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že hodnotenie príčinného prepojenia bolo chybné, keďže priemyselné odvetvie spoločenstva bolo schopné zvýšiť svoje ceny počas VL, kým vývoj výroby a výrobnej kapacity ako aj pokles zamestnanosti a nedostatok ziskovosti boli spôsobené faktormi inými ako dumpingovými dovozmi, menovite najmä rozhodnutím priemyselného odvetvia spoločenstva racionalizovať výrobu a potrebou dodržať európske environmentálne normy. Naviac, jedna zainteresovaná osoba spochybnila predbežný nález týkajúci sa zatvorenia výrobného podniku kujného príslušenstva v Nemecku tvrdiac, že výrobcove zariadenia boli v skutočnosti premiestnené do Rakúska a následne tento element nemožno považovať za znak ujmy utrpenej priemyselným odvetvím spoločenstva.
(102) Ako všeobecnú poznámku treba zdôrazniť, že vážna ujma utrpená priemyselným odvetvím spoločenstva sa musí hodnotiť prostredníctvom odkazu na VL. Vzhľadom na skoršie roky a trendy vzniknuté počas týchto rokov, tieto vysvetľujú pozadie, ktoré zvýrazňuje vzniknutú ujmu. Vzhľadom na súčasné konanie, šetrenie stanovilo, že priemyselné odvetvie spoločenstva podniklo rekonštrukčné úsilie v roku 1995 spojené s, ako to dokazuje pokles výroby a zamestnanosti, významnou úrovňou investícií a nízkou úrovňou ziskovosti v danom roku. Výsledky tohto rekonštrukčného úsilia sa začali objavovať v roku 1996, ako to naznačuje stúpajúca výroba a lepšie finančné výsledky (ziskovosť sa zlepšila o 3,6 percentuálnych bodov medzi rokmi 1995 a 1996). Tieto výsledky a ďalšie výhody, ktoré sa dali opodstatnene očakávať, že z tohto úsilia vyplynú pre priemyselné odvetvie spoločenstvu, však zmaril vývoj na trhu. Od roku 1996 objemy dovozu z predmetných krajín naozaj začali rásť a ich ceny začali klesať, pričom zároveň priemyselné odvetvie spoločenstva začalo trpieť nepretržitým poklesom v objeme predaja a trhovom podiele počas celého zvyšku VL. Pokles predaja priemyselného odvetvia spoločenstva spôsobil nárast zásob a pokles ziskovosti, ktorá, hoci narastala medzi rokmi 1995 a 1996, potom klesla o 2,3 percentuálnych bodov medzi rokom 1966 a VL, na -9 %.
(103) Špecifickejšie vzhľadom na vývoj predajných cien priemyselného odvetvia spoločenstva, šetrenie preukázalo, že nárast 5 % medzi rokom 1995 a VL priemernej predajnej ceny priemyselného odvetvia spoločenstva nastal v dvoch fázach, jedna nastala medzi rokmi 1995 a 1996, keď celý trh zažil všeobecný nárast cien, a druhá medzi rokmi 1997 a 1998, keď len priemyselné odvetvie spoločenstva a ostatné tretie krajiny zdvihli svoje ceny, kým ceny predmetných krajín významne klesli. Na tieto cenové vývoje by sa malo pozerať vo svetle skutočnosti, že cenový tlak predmetných dovozov mal dopad skôr na objem predaja a na trhové podiely priemyselného odvetvia spoločenstva, ako na jeho cenovú úroveň. Keď priemyselné odvetvie spoločenstva čelilo dovozom s nízkymi cenami pochádzajúcich z predmetných krajín, malo v skutočnosti dve možnosti, buď si udržať svoje ceny s rizikom straty trhových podielov, alebo nasledovať nízke ceny dumpingových dovozov s cieľom udržať si objemy predaja. Rozhodlo sa udržať si ceny, ale následky pre objem predaja mali dopad na ziskovosť, ktorá sa od roku 1996 zmenila na negatívnu.
(104) Po druhé, vzhľadom na vývoj objemu výroby priemyselného odvetvia spoločenstva a najmä aspekt zatvorenia výrobného podniku v Nemecku, šetrenie potvrdilo, že tento podnik bol skutočne zatvorený ku koncu roku 1995 a že príslušné zariadenia neboli premiestnené do Rakúska, ako to tvrdila jedna zainteresovaná osoba. V skutočnosti sa tam previedlo len malé množstvo zásob.
(105) Na základe hore uvedeného, nálezy opísané v úvodnom ustanovení 170 predbežného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Dovozy z ostatných tretích krajín
(106) Niektoré zainteresované strany spochybnili predbežné nálezy Komisie týkajúce sa vplyvu dovozov predmetného výrobku z tretích krajín, najmä Turecka, Bulharska a Poľska, na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva.
(107) Podľa Eurostatu, dovozy z ostatných tretích krajín počas VL poklesli v objeme o okolo 14 %, kým trhové podiely sa znížili o asi 1 percentuálny bod. Vzhľadom na ceny, tie narástli v priemere o asi 15 % a boli 17 % vyššie ako priemerné ceny dovozov z predmetných krajín.
2.1. Turecko
(108) Presnejšie, čo sa týka Turecka, počas VL vážená priemerná cena dovozov bola o asi 10 % vyššia ako vážená priemerná cena predmetných dovozov a jeho trhový podiel zostal počas VL stabilný na úrovni asi 1 % spotreby spoločenstva.
2.2. Bulharsko
(109) Hoci sa vzhľadom na Bulharsko objemy dovozu zvýšili počas VL z 43 na 1 109 ton, v relatívnom ponímaní tieto dovozy nie sú tak veľké, aby zmenili závery pre príčinné prepojenie medzi ujmou utrpenou priemyselným odvetvím spoločenstva a dovozmi z predmetných krajín: v skutku za VL predstavujú 1,8 % celkového trhu v porovnaní s trhovým podielom 28,6 % predmetných dovozov. Okrem toho počas VL ich cena narástla o okolo 11 % a v tom čase bola asi 5 % vyššia ako vážená priemerná cena predmetných dovozov.
2.3. Poľsko
(110) Vzhľadom na Poľsko sa trhové podiely počas VL držali celkom stabilne a priemerná cena bola asi o 27 % vyššia, ako priemerná cena predmetných dovozov.
2.4. Záver pre ostatné tretie krajiny
(111) Na záver, aj keby, za hore uvedeného, dovozy z ostatných tretích krajín prispeli k vážnej ujme utrpenej priemyselným odvetvím spoločenstva, týmto sa potvrdzuje, že nie sú tak veľké, aby prelomili príčinné prepojenie medzi dumpingom a zistenou ujmou.
3. Substitučný efekt
(112) Niektoré zainteresované strany spochybnili predbežné nálezy týkajúce sa náhrady príslušenstva vyrobeného z materiálov, ako je meď a plast, za príslušenstvo vyrobené z kujnej liatiny, a účinok tejto údajnej náhrady na situáciu priemyselného odvetvia spoločenstva.
(113) Otázka bola ďalej prešetrená a potvrdilo sa, že v skutku náhrada liatiny inými materiálmi, ako napríklad meď a plast, sa praktizovala hlavne v 80-tych rokoch dvadsiateho storočia. Potom sa substitučný efekt spomalil a použitie kujného príslušenstva zostalo stabilné, najmä pre tie použitia, u ktorých bola potrebná fyzikálna trvanlivosť, odolnosť ako aj osobitná pevnosť v ťahu a elongácia. Preto akýkoľvek substitučný efekt nemohol významne prispieť k vážnej ujme utrpenej priemyselným odvetvím spoločenstva, ako to dokazuje relatívne stabilná spotreba zistená v priebehu súčasného šetrenia.
4. Záver k príčine
(114) Na základe hore uvedeného sa predbežné nálezy opísané v úvodných ustanoveniach 155 až 170 predbežného nariadenia týkajúcich sa príčiny potvrdzujú.
J. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
1. Záujem užívateľov
(115) Jedna zainteresovaná osoba tvrdila, že sa náležite nezvážil záujem protipožiarneho priemyselného odvetvia.
(116) Treba uviesť, že žiadny užívatelia patriaci do protipožiarneho priemyselného odvetvia nedali počas šetrenia o sebe vedieť. Túto skutočnosť možno posudzovať ako samotný náznak toho, že tento sektor sa nijako zvláštne nezaujíma o uloženie alebo neuloženie antidumpingových opatrení. Tento záver podporili nálezy stanovené pre spolupracujúcich užívateľov patriacich do ostatných sektorov, pre ktorých predmetný výrobok predstavuje okolo 1 % ich celkových nákladov.
2. Záver k záujmu spoločenstva
(117) Pre absenciu akýchkoľvek ďalších nových informácií o záujme spoločenstva a na základe dostupných faktov sa nálezy opísané v úvodných ustanoveniach 171 až 179 predbežného nariadenia potvrdzujú.
K. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň na odstránenie ujmy
(118) Na účely stanovenia úrovne opatrení, ktoré sa konečne uložia, sa týmto potvrdzuje, že ceny dumpingových dovozov sa zvýšia na neškodlivú úroveň. Úroveň cla sa potom stanoví na základe takto stanoveného ujmového rozpätia a zistených dumpingových rozpätí, podľa toho, ktoré z nich je nižšie v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia. Pre absenciu akýchkoľvek nových informácií sa týmto potvrdzuje metodika použitá pre stanovenie ujmového rozpätia, opísaná v úvodnom ustanovení 181 predbežného nariadenia.
2. Chorvátsko a Juhoslávia
(119) Keďže zistené trhové podiely boli minimálne, navrhuje sa, aby sa na dovozy kujného príslušenstva pochádzajúceho z Chorvátska a Juhoslávie neuložilo žiadne antidumpingové clo a aby sa konanie vzhľadom na dovozy pochádzajúce z týchto krajín ukončilo.
3. Konečné clo
(120) Na základe hore uvedeného sa uvažuje o uložení konečného antidumpingového cla na dovozy pochádzajúce zo zostávajúcich predmetných krajín.
(121) Vzhľadom na zvyšné clo (doclenie), ktoré sa uplatní na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, v prípade vysoko spolupracujúcich osôb, sa zvyšné clo stanovilo na úrovní najvyššieho antidumpingového cla zisteného u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. V prípade slabo spolupracujúcich osôb, sa zvyšné clo stanovilo na úrovni najvyššieho dumpingového alebo ujmového rozpätia zisteného u zastupujúceho sortimentu vyvážaných druhov výrobku spolupracujúcimi výrobnými vývozcami, podľa toho, ktoré rozpätie je nižšie.
(122) Na základe hore uvedeného, navrhované sadzby konečného cla vyjadrené v percente ceny CIF na hranici spoločenstva, nezaplatených colných poplatkov, sú nasledovné:
Krajina Spoločnosť Konečné clo (%)
Brazília Indústria de Fundicao Tupy Ltd 34,8
Ostatní 34,8
Česká republika Moravské Železárny a. s. 26,1
Ostatní 26,1
Japonsko Hitachi Metals Ltd 26,9
Ostatní 33,6
Kórejská republika Yeong Hwa Metal Co. Ltd 13,4
Ostatní 23,4
Thajsko BIS Pipe Tiffing Industry Company Ltd 22,1
Siam Fittings Co. Ltd 12,4
Thai Melleable Iron ... Steel Co. Ltd 6,3
Ostatní 22,1
Čína Všetky spoločnosti 49,4
(123) Akýkoľvek nárok žiadajúci o uplatnenie týchto sadzieb antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu strany alebo po založení nových výrobných alebo predajných osôb) sa bude adresovať Komisii[3]
[4]
[5]
[6]
[7]
[8]
bezodkladne spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä po akejkoľvek úprave činností spoločnosti spojených s výrobou, domácim a vývozným predajom spojeným s napríklad touto zmenou názvu alebo zmenou výrobných a predajných osôb. Komisia, ak je to vhodné, po porade s Poradným výborom náležite zmení a doplní nariadenie o aktualizovaný zoznam spoločností majúcich výhody z jednotlivých sadzieb cla.
4. Záväzky
(124) Pripomenie sa, že vyvážajúci výrobca v Českej republike ponúkol cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Následne po uložení predbežných antidumpingových opatrení vyvážajúci výrobca v Kórei a jeden z vyvážajúcich výrobcov v Thajsku tiež ponúkli cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Komisia uvažuje o tom, že ponúknuté záväzky môžu byť prijaté, keďže odstraňujú škodlivý účinok dumpingu. Okrem toho, pravidelné a podrobné správy, ktoré sa spoločnosti zaviazali poskytovať Komisii, umožnia účinný dohľad. Naviac, predajná štruktúra týchto vývozcov je takej povahy, o ktorej sa Komisia domnieva, že zahŕňa malé riziko obchádzania ponúknutého záväzku.
(125) Japonský vyvážajúci výrobca tiež predložil návrhy na ponúknutie záväzku. Úroveň spolupráce tejto spoločnosti počas šetrenia a presnosť a spoľahlivosť údajov, ktoré poskytla, bola však slabá (pozri úvodné ustanovenie 21). Preto Komisia nebola presvedčená o tom, že by bolo možné záväzok tejto spoločnosti účinne monitorovať. Naviac, štruktúra odvetvia vývozu spoločnosti s viac ako jedným spriazneným dovozcom sa považovala za zvyšujúcu riziko obchádzania. Ponuky sa preto zamietli.
(126) Aby sa zabezpečilo účinné dodržiavanie a monitoring záväzkov, pri predložení žiadosti o uvoľnenie do režimu voľného obehu v zmysle záväzkov, úľava na cle je podmienená predložením colným službám príslušného členského štátu platnej faktúry záväzku, vydanej vyvážajúcimi výrobcami, od ktorých sa záväzky prijali a obsahujúcej informácie uvedené v prílohe. Ak sa takáto faktúra nepredloží, alebo keď nezodpovedá výrobku predloženému colným službám, bude splatná príslušná sadzba antidumpingového cla, aby sa tak predišlo obchádzaniu záväzkov.
(127) V prípade porušenia alebo odstúpenia od záväzkov, možno v zmysle článku 8 ods. 9 a článku 10 základného nariadenia uložiť antidumpingové clo,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa na dovozy príslušenstva na rúry a rúrky z kujnej liatiny so závitmi, kódu KN ex 7307 19 10 (kód Integrovaného sadzobníka Európskych spoločenstiev (TARIC) 7307 19 10 10) a pochádzajúce z Brazílie, Českej republiky, Japonska, Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Thajska uplatňuje konečné antidumpingové clo.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na čisté ceny s franko hranicou spoločenstva, pred preclením, je nasledovná pre výrobky s pôvodom v:
Krajina Konečné clo (%) Dodatočný kód TARIC
Brazília 34,8 -
Česká republika 26,1 A999
Japonsko 33,6 A999
Čínska ľudová republika 49,4 -
Kórejská republika 23,4 A999
Thajsko 22,1 A999
3. Horeuvedené sadzby sa neuplatňujú na výrobky vyrobené spoločnosťami uvedenými v tabuľke, ktoré podliehajú nasledovným sadzbám antidumpingového cla:
Krajina Spoločnosť Konečné clo (%) TARIC dodatočný kód
Japonsko Hitachi Metals Ltd Seavans North 2-1, Shibaura 1-Chome Minato-Ku Tokyo 105-8614 Japonsko 26,9 A092
Kórejská republika Yeong Hwa Metal Co Ltd 363-6, Namyang-dong, Chinhae, Kyongman Kórejská republika 13,4 A093
Thajsko BIS Pipe Fitting Industry Co Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd., Omnoi, Kartumban Samutsakorn 74130 Thajsko 22,1 A094
Siam Fittings Co. Ltd 100/1-100/2, Moo 2, Settakit 1 Road, Omnoi, Krathumban Samutsakorn 74130 Thajsko 12,4 A095
Thai Malleable Iron ... Steel Co. Ltd 469/19 Rama III Road, Yannawa, Bangkok 10120 Thajsko 6,3 A096
4. Konečné clo sa napriek článku 1 ods. 1 neuplatňuje na dovozy realizované z režimu voľného obehu v súlade s ustanoveniami článku 2.
5. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colný poplatkov.
Článok 2
1. Dovozy sa od antidumpingových ciel uložených podľa článku 1 oslobodia vtedy, ak ich spoločnosti uvedené v odseku 3 vyrábajú a predávajú pre vývoz do spoločenstva, ak sú preclené pod vhodným dodatočným kódom Integrovaného sadzobníka Európskych spoločenstiev (Taric) a ak spĺňajú podmienky uvedené v odseku 2.
2. Pri predložení žiadosti o uvoľnenie do režimu voľného obehu je oslobodenie od ciel podmienené predložením colným službám príslušného členského štátu platnej "Faktúry záväzku" vydanej vyvážajúcimi spoločnosťami uvedenými v odseku 3, ktorá obsahuje základné prvky uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu. Oslobodenie od cla je ďalej podmienené preclením a predložením colným orgánom tovarov, ktoré presne zodpovedajú opisu vo "faktúre záväzku".
3. Dovozy sprevádzané "faktúrou záväzku" sa preclia pod nasledovnými dodatočnými kódmi Taric:
Krajina Konečné clo (%) Dodatočný kód TARIC
Česká republika Moravské Železárny a. s. Repcinska 86 77900 Olomouc 9 Česká republika A097
Kórejská republika Yeong Hwa Metal Co Ltd 363-6, Namyang-dong, Chinhae Kyongman Kórea A093
Thajsko BIS Pipe Fitting Industry Co Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd., Omnoi, Kartumban Samutsakorn 74130 Thajsko A094
Článok 3
Čiastky zabezpečené ako dočasné antidumpingové clá v zmysle nariadenie (ES) č. 449/2000 sa vyberajú v sadzbe cla definitívne uplatneného. Zabezpečené čiastky, ktoré sú vyššie ako sadzby konečného antidumpingového cla, sa uvoľnia. Ak sú konečné clá vyššie ako dočasné clá, konečne sa vyberajú len čiastky zabezpečené na úrovni dočasných ciel.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. augusta 2000