ROZHODNUTIE KOMISIE
z 19. mája 2004
o opatreniach Dánska v prospech TV2/DANMARK
[oznámené pod číslom K(2004) 1814]
(Iba dánsky text je autentický)
(Text s významom pre EHP)
(2005/217/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvú časť,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po udelení lehoty zainteresovaným stranám na predloženie svojich pripomienok podľa vyššie uvedených ustanovení (1) a so zreteľom na tieto poznámky,
keďže:
I. Postup
(1)
Amsterdamská zmluva nadobudla účinnosť 1. mája 1999, bol k nej pripojený ako príloha Protokol o systéme verejného vysielania rozhlasu a televízie v členských štátoch (ďalej len „protokol“).
(2)
Listom z 5. apríla 2000 Komisia dostala sťažnosť dánskej komerčnej televíznej spoločnosti SBS Broadcasting SA/TvDanmark (ďalej len „TvDanmark“) vo veci štátneho financovania dánskej verejnej televíznej spoločnosti TV2/DANMARK (ďalej len „TV2“). Stretnutie so žalujúcou stranou sa konalo 3. mája 2000. Listami z 28. februára 2001, 3. mája 2001 a 11. decembra 2001 žalujúca strana poskytla ďalšie informácie.
(3)
Dňa 15. novembra 2001 Komisia uverejnila oznámenie o uplatnení pravidiel štátnej pomoci public service rozhlasových a televíznych prevádzkovateľov (ďalej len „vyhláška o rozhlase a televízii“) (2). Táto správa formuluje princípy a metódy hodnotenia, či je financovanie verejnej rozhlasovej a televíznej činnosti v súlade so zmluvou.
(4)
Listom z 5. júna 2002 Komisia požiadala dánske úrady o vysvetlenie stavu, na čo dánske úrady odpovedali listom z 10. júla 2002. Dohodli sa dve stretnutia s dánskymi úradmi, a to dňa 25. októbra 2002 a 19. novembra 2002. Ďalšie informácie boli zaslané listami z 19. novembra 2002 a 3. decembra 2002.
(5)
Listom z 24. januára 2003 Komisia oznámila Dánsku, že sa rozhodla začať konať podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v súvislosti so štátnym financovaním dánskej verejnej televíznej stanice TV2.
(6)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie14. marca 2003 (3). Komisia v tomto oznámení vyzvala zainteresované strany, aby sformulovali svoje pripomienky k týmto opatreniam.
(7)
Komisia dostala pripomienky od dánskych úradov listom z 24. marca 2003. Okrem toho dostala pripomienky aj od viacerých zainteresovaných strán. TvDanmark predložila svoje pripomienky listom zo 14. apríla 2003. Európske združenie komerčných televíznych spoločností, Association of Commercial Television in Europe (ACT), zaslalo svoje pripomienky v liste zo 14. apríla 2003. Komerčná televízna spoločnosť Antena 3 TV a Gestevisión Telecinco zaslali pripomienky 16. apríla 2003. Komerčná televízna spoločnosť TV3 zaslala pripomienky listom zo 14. apríla 2003. Tieto pripomienky Komisia postúpila do Dánska, ktoré na ne reagovalo listom z 12. septembra 2003.
(8)
Komisia dostala ďalšie informácie od žalujúcej strany listami z 15. decembra 2003 a 6. januára 2004. Stretnutie žalujúcej strany so zástupcami Komisie sa konalo 17. decembra 2003 a malo za cieľ osvetliť informácie žalujúcej strany, ako ich formulovala v liste z 15. decembra 2003. Komisia zaslala tieto informácie dánskej vláde, ktorá na ne reagovala listom z 15. marca 2004. 9. februára 2004 sa konalo stretnutie dánskych úradov a zástupcov Komisie.
(9)
V súlade s rozhodnutím o začatí formálneho vyšetrovania sa toto rozhodnutie vzťahuje na obdobie rokov 1995 - 2002.
II. OPIS
1. Vnútroštátne súvislosti
a) Dánsky televízny trh
(10)
V Dánsku existujú dve verejné televízne spoločnosti, a to Danmarks Radio (ďalej len „DR“) a TV2. DR je financované takmer výlučne z koncesionárskych poplatkov. TV2 je financovaná tak z koncesionárskych poplatkov, ako aj z príjmov z reklamy.
(11)
TV2 bola založená v roku 1986 (4) ako nezávislá verejnoprávna inštitúcia so štátnymi obligáciami. Spoločnosť začala vysielať na celom území krajiny 1. októbra 1988. Vysiela pozemným kanálom TV2 a v roku 2000 začala okrem toho vysielať satelitným kanálom TV2 Zulu. Koncom roka 2002 skončila TV2 Zulu s pôsobením ako public servis-kanál a zmenila sa na komerčný platený televízny kanál. Vláda okrem toho schválila osem staníc ako regionálne stanice TV2. TV2 bude vysielať programy z regionálnych staníc TV2 svojím pozemným kanálom, ktorý pokrýva celé územie štátu.
(12)
Popri verejných televíznych spoločnostiach existujú na celoštátnom dánskom televíznom trhu dve komerčné televízne spoločnosti, a to TvDanmark a TV3/3+. Komerčné televízne spoločnosti konkurujú TV2 na celoštátnom televíznom reklamnom trhu. TvDanmark je časťou SBS Broadcasting SA a vysiela v Dánsku na dvoch kanáloch. TvDanmark vysiela od roku 1997 kanálom TvDanmark 2 cez sieť pozostávajúcu z 10 lokálnych komerčných televíznych staníc a od roku 2000 na základe britského povolenia satelitným kanálom TvDanmark1. Satelitné kanály TV3 a 3+ začali vysielať v roku 1992. Tvoria súčasť Modern Times Group (MTG).
b) Zákonné požiadavky
(13)
Úloha poskytovať služby verejnosti bola v období rokov 1995 - 2002 regulovaná rôznymi dohodami v zmysle zákona o prevádzkovaní rozhlasu a televízie (ďalej len „zákon o rozhlase a televízii“) (5).
(14)
Úlohou TV2 je vyrábať a šíriť celoštátne a regionálne televízne programy. Šírenie sa uskutočňuje satelitným a káblovým systémom. Pravidlá povinného poskytovania verejných služieb TV2 stanovuje ministerstvo kultúry (6).
(15)
Celý programový rozsah kanála TV2 sa považuje za poskytovanie služieb verejnosti (7). V oddiele 6a ods. 1 zákona o rozhlase a televízii sa uvádza: „Celá pôsobnosť v zmysle služby verejnosti má prostredníctvom televízie, rozhlasu a internetu alebo pod. zabezpečiť dánskemu obyvateľstvu širokú ponuku programov a služieb obsahujúcich prinášanie správ, informácií, vzdelávanie, umenie a zábavu. Ponúkať má kvalitu, všestrannosť a rôznorodosť. Pri zostavovaní programu treba klásť zásadný dôraz na slobodu informácie a vyjadrovania (…). Okrem toho treba klásť dôraz na dánsky jazyk a dánsku kultúru.“
(16)
Širšia definícia sa nachádza v stanovách TV2 (8). Stanovy uvádzajú povinnosti TV2 vyplývajúce z vysielacích aktivít v oblasti umenia a kultúry, dánskej filmovej tvorby, využitia nových technológií (aj na zvýšenie prístupu postihnutých k programom), ako aj programy pre deti, mládež a etnické menšiny. TV2 je tiež povinná vysielať závažné oznamy obyvateľstvu.
(17)
Podľa článku 6a ods. 3 zákona o rozhlase a televízii „pôsobnosť služby verejnosti TV2 sa financuje podielom TV2 na koncesionárskych poplatkoch, z príjmov z reklamy na TV2, ako aj z iných príjmov“.
(18)
Povinnosť vysielania komerčných televíznych staníc v oblastiach, ktoré presahujú rámec lokálneho prostredia, stanovuje kapitola 5 zákona o rozhlase a televízii. Kapitola 6 sa venuje činnosti lokálnych rozhlasových a televíznych staníc. Stanovené požiadavky sa týkajú vydávania licencií. Programové požiadavky, ktoré sa kladú držiteľovi takejto licencie, sú stanovené vo vyhláške č. 874 o európskych programoch a vyhláške č. 1349 o pôsobení lokálnych rozhlasových a televíznych staníc (9). Na základe týchto vyhlášok majú sieťové stanice, ktoré dostali takúto lokálnu televíznu licenciu, vysielať lokálne programy minimálne jednu hodinu denne a produkovať podstatnú časť svojich programov po dánsky alebo pre dánske publikum. Keďže TV3, 3+ a TvDanmarks kanál 1 vysielajú na základe britskej licencie, platia tieto predpisy len pre TvDanmark2.
c) Komerčná činnosť TV2
(19)
TV2 vykonáva viaceré formy komerčnej činnosti, a to od 1. januára 1997, keď spoločnosť dostala na to osobitné oprávnenie (10). Táto komerčná činnosť môže obsahovať využívanie technického zariadenia, vytváranie nových spoločností alebo investovanie kapitálu do existujúcich spoločností. V sledovanom období táto pôsobnosť zasahovala okrem iného do oblasti reklamy, predaja programov, prenájmu antén, merchandising, internetových aktivít a ďalšieho predaja športových práv.
(20)
Od januára 2001 má TV2 povinnosť aj účtovne rozlišovať medzi svojou činnosťou služieb verejnosti a „všetkou ostatnou činnosťou“ v prípade, že obrat pri posledne menovanej presiahne 5 % z celkového obratu a 3 mil. DKK ročne (vyhláška č. 740). Na základe platnej vyhlášky sa musia všetky výdavky účtovať, ceny produktov a služieb, ktoré nespadajú pod služby verejnosti, sa majú stanovovať na základe trhových podmienok, a prevod kapitálu medzi činnosťou služieb verejnosti a inými činnosťami sa má realizovať v zmysle trhovoekonomických podmienok v súlade s trhovoekonomickým princípom investovania a nemá obsahovať prostriedky z koncesionárskych poplatkov (11).
2. Opatrenia
a) Prostriedky z koncesionárskych poplatkov
(21)
Za sledované obdobie TV2 dostala sumu 4 067,7 mil. DKK z koncesionárskych poplatkov.
(22)
Ministerstvo kultúry stanovuje výšku koncesionárskych poplatkov na rok alebo viaceré roky, ktoré musia platiť všetci majitelia rozhlasových a televíznych prijímačov (12). Televízne koncesionárske poplatky vyberá DR a tieto koncesionárske poplatky sa delia medzi DR a TV2 na základe podrobnejšieho určenia ministerstva v zmysle mediálnej dohody s parlamentom.
(23)
Ministerstvo kultúry stanovuje bližšie pravidlá o začiatku a konci povinnosti platiť poplatky, o lehotách splatnosti a zúčtovaní, ako aj penále a pod. V prípade neschopnosti včasného zaplatenia je úrok splatný podľa zákona o úrokoch. Poplatky a penále môže vymáhať finančná správa. Vymáhať ich možno napr. zadržiavaním mzdy príslušnej osoby podľa predpisov o vymáhaní daní fyzických osôb a daní zo mzdy.
(24)
Do roku 1997 dostávala TV2 všetky svoje prostriedky cez TV2-fond, ktorý založil štát a ktorý fungoval ako nezávislá jednotka s cieľom prevádzkovať TV2 so ziskom. Iná nezávislá jednotka, ktorá v tom čase tiež jestvovala, bola akciová spoločnosť TV2 Reklame A/S, ktorá realizovala predaj reklamy TV2, a tiež mala zákonom stanovenú povinnosť odvádzať svoje príjmy do TV2-fondu. Prostriedky, ktoré sa skladali z koncesionárskych poplatkov a z príjmov z reklamy, sa potom odvádzali do TV2 v súlade s rozhodnutím ministerstva kultúry. Od roku 1997 dostala TV2 svoj podiel na koncesionárskych poplatkoch priamo z DR.
b) Ad hoc-prevody z TV2-fondu a Radiofondu
(25)
Okrem koncesionárskych poplatkov dostala TV2 ďalších 58 mil. DKK z Radiofondu, určených na zvýšenú zaangažovanosť v oblasti dánskej filmovej tvorby. Roku 1997 dostala TV2 z TV2-fondu 167 mil. DKK na investície do digitalizácie svojich výrobných systémov a 50 miliónov na krytie prevádzkových nákladov.
c) Oslobodenie od platenia daní právnických osôb
(26)
TV2 bola okrem toho oslobodená od platenia daní zo zisku právnických osôb v zmysle zákona o obchodných spoločnostiach. Táto výhoda, toto oslobodenie znamenalo pre TV2 za sledované obdobie sumu 159,4 mil. DKK. V januári 2001 zaviedol dánsky štát opatrenie, ktoré malo neutralizovať uplatnenie oslobodenia od dane v prípade komerčných aktivít TV2. Na základe toho musela TV2 previesť 30 % svojho ročného zisku z iných aktivít na činnosť v oblasti poskytovania služieb verejnosti. Toto ustanovenie zodpovedá všeobecným spoločenským ustanoveniam, ktoré Dánsko zaviedlo v roku 2000.
d) Oslobodenie od platenia úrokov a odvodov v období zakladania
(27)
Výdavky TV2 spojené so zakladaním a prevádzkovým deficitom v prvom období boli financované zo štátnych prostriedkov. V dôsledku pôvodných pôžičiek mala TV2 platiť úroky z hlavnej dlžobnej sumy a splatiť celú hlavnú dlžobnú sumu. TV2 však bola za celé sledované obdobie oslobodená od platenia úrokov a dostala odklad od platenia odvodov z miezd. Táto úľava, ktorú predstavovali za sledované obdobie úspory na úrokoch, odvodoch a prevádzkových nákladoch, dosiahla výšku 341,8 mil. DKK.
e) Záruka štátu za pôžičku na prevádzku
(28)
Do konca roka 1996 štát ručil za pôžičku, ktorú si TV2-fond vzal na prevádzku TV2. Štátom garantovaná pôžička prešla na TV2 v období, keď bol TV2-fond zrušený. Výhoda TV2 vyplývajúca zo záruky štátu dosahuje výšku 9,8 mil. DKK.
f) Poplatky za celoštátnu vysielaciu frekvenciu a licenciu vysielať cez lokálne frekvencie v sieťových rozvodoch
(29)
Dánsko má prístup k trom celoštátnym pozemným vysielacím frekvenciám, ktoré sú vyhradené pre verejné televízne spoločnosti. Jedna frekvencia je vyhradená TV2, druhá DR, tretia frekvencia je vyhradená digitálnej televízii.
(30)
TV2 platí poplatok za použitie rezervovanej celoštátnej možnosti vysielať do IT- a Telesprávy (IT-og Telestyrelsen), čo je štátny orgán, ktorý spadá pod ministerstvo vedy, techniky a rozvoja (13). Výšku tohto poplatku stanovuje zákon o financiách. Za sledované obdobie TV2 platila ako frekvenčné odvody ročne medzi 2 - 4 mil. DKK. Keďže druhú frekvenciu používa iná verejná televízia a tretia frekvencia sa v skutočnosti nepoužívala, nemožno odvody, ktoré platila TV2, porovnávať s tým, čo by za to platila komerčná televízna spoločnosť.
(31)
Televízna spoločnosť Danmark má frekvencie len s lokálnym pokrytím. Roku 1997 vláda zaviedla možnosť používať regionálne frekvencie, čím sa dosiahne väčšie pokrytie (sieť) (14). V rokoch 1998 - 2001 mali všetky komerčné lokálne televízne stanice s licenciou vysielať do sieťových rozvodov platiť ročné odvody štátu (15). Regionálna pôsobnosť TV2 nebola spoplatnená, lebo vysiela do „okien“ na celoštátnej frekvencii TV2. Komerčná televízna spoločnosť TvDanmark bola prvým operátorom, ktorý platil takýto odvod za svoj druhý kanál. Celková výška odvodu, ktorú platila TvDanmark, dosahovala sumu 85,0 mil. DKK.
g) Must carry-status
(32)
Všetci majitelia spoločných anténových zariadení majú povinnosť vysielať public servis-programy TV2 do svojich rozvodov (must-carry)
3. Zdôvodnenie začatia procedúry
(33)
Po úvodnom preskúmaní Komisia dospela k záveru, že tieto opatrenia, s výnimkou must-carry-status, majú za následok štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.
(34)
Komisia vyslovila pochybnosti, či jestvuje súlad opatrení so zmluvou, lebo štátne financovanie presiahlo čisté výdavky TV2 pri povinnosti služieb verejnosti, a preto sa mohlo použiť pri krížovo dotovaných komerčných aktivitách TV2. Komisia po svojom úvodnom preskúmaní dospela k záveru, že niektoré z komerčných aktivít TV2 prinášali zisk a že pri formálnom postupe preskúmania zaujme stanovisko k tomu, či správanie TV2 v rámci týchto ziskových komerčných aktivít je v súlade s postupom bežného trhovoekonomického operátora.
(35)
Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti o možnom škodlivom správaní TV2 na reklamnom trhu z hľadiska hospodárskej súťaže. Ako uviedla v rozhlasovom a televíznom vyjadrení, „ak public servis-rozhlasoví a televízni prevádzkovatelia“ dostávajú pomoc od štátu, môže ich to zvádzať k tomu, aby stláčali ceny na reklamnom trhu alebo ceny iných komerčných aktivít, a tým znižovali príjmy konkurentov. Ak sa dokáže, že public servis-rozhlasový alebo televízny prevádzkovateľ postupoval takto, nemožno to považovať za postup pri riešení úloh služieb verejnosti, akou bola spoločnosť poverená. Ak public-servis prevádzkovateľ stláča ceny za komerčné aktivity pod úroveň, ktorá je nevyhnutná na to, aby v podobnej situácii efektívne kryla náklady samostatného komerčného operátora, takáto prax by znamenala, že tu ide o nadmernú kompenzáciu povinností poskytovať služby verejnosti, ktoré za všetkých okolností „menia podmienky obchodu a hospodárskej súťaže v Spoločenstve v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločnými záujmami“, a protokol by bol tým porušený.
III. Pripomienky zaintereseovaných strán
(36)
TvDanmark bola toho názoru, že poskytovanie celoštátnej vysielacej frekvencie štátom vytvára pomoc štátu, pretože štát sa zrieka vyberania i tak skromných aktív. Konkurenti majú krytie max. 77 %. TvDanmark poznamenala, že okolnosť, že poplatky za sieť sa vyžadujú len od TVDanmark2, a nie od lokálnych staníc TV2, hoci sa ekonomicky a komerčne nachádzajú v tej istej situácii, vytvára štátnu pomoc pre lokálne stanice TV2. Podľa ACT, Antena 3 TV a Telecinco si princíp neutrality EÚ vo vzťahu k možnostiam vysielania vyžaduje, že poplatky sa musia ukladať každej forme siete.
(37)
ACT, Antena 3 TV a Telecinco poznamenali s ohľadom na oslobodenie od platenia daní právnických osôb, že povinnosť odviesť 30 % zisku z komerčných aktivít na prevádzkovanie služieb verejnosti TV2 sa nemôže pokladať za zodpovedajúcu plateniu dane právnických osôb štátu, pretože deformuje hospodársku súťaž na televíznom trhu.
(38)
Čo sa týka definície úloh public service, ACT, Antena 3 TV a Telecinco poznamenali, že kvalitatívnu a širokú definíciu činnosti TV2 ako public servis nemožno pokladať za legitímnu, pretože sa neodlišuje od činnosti komerčných operátorov. Dali najavo, že štát nemôže ukladať verejným a súkromným televíznym spoločnostiam tie isté povinnosti a formálne považovať len tie povinnosti, ktoré ukladá verejným, ako úlohy public service. ACT poznamenala, že Komisia musí predložiť funkčnú, a nie formálnu interpretáciu samostatného verejnoprávneho princípu článku 86 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Podľa TvDanmark je TV Zulu príkladom jasnej chyby. Keďže TV2 Zulu bolo transformované z kanála public servis na komerčný kanál, neznamenalo to žiadne veľké zmeny v štruktúre programu.
(39)
ACT poznamenala, že podmienka mandátu je splnená len tam, kde sa nachádza právny mechanizmus na udržanie povinností služby verejnosti, ktoré reálne dávajú možnosť nútiť verejného operátora na plnenie svojej úlohy, ktorou bol poverený. Podľa ACT sa v tomto prípade táto podmienka nesplnila.
(40)
Čo sa týka otázky proporcionality, ACT predniesla, že Komisia by mala preskúmať, či čisté príjmy pri každej povinnosti verejnej služby zodpovedajú nákladom, ktoré by normálny súkromný investor mal pri poskytovaní toho istého výkonu.
(41)
TvDanmark poznamenala, že Komisia vo svojom výpočte nadmernej kompenzácie by mala zohľadniť výhodu TV2 pri oslobodení od dane právnických osôb, bezúročných pôžičiek miezd a odvodov, štátnej záruky za pôžičky na prevádzku a nespoplatnenú možnosť vysielať, pretože tieto výhody dávajú TV2 neoprávnenú výhodu v porovnaní s komerčnými operátormi
(42)
TvDanmark sa vyslovila, že vo všeobecnosti je čo do príjmov z televíznej reklamy len obmedzený priestor na trhu a že to neoprávňuje budovanie kapitálu TV2. Pohyby príjmov z televíznej reklamy stanice TV2 boli 13 % v rokoch 1998 - 2002 a súvisia so všeobecným ekonomickým oslabením. TV2 je menej zraniteľná ako jej konkurenti v oblasti pohybov príjmov z reklamy, pretože ceny diktuje práve TV2.
(43)
Čo sa týka reklamného trhu, TvDanmark zdôraznila, cenová prax TV2 stavia komerčných operátorov do situácie, že nedokážu kryť všetky svoje výdavky. TvDanmark musí dávať svoje ceny asi 30 - 40 % pod ceny TV2, len aby bola akceptovaná na trhu (TV2 TRP alebo GRP má vyššiu hodnotu na základe lepšieho pokrytia) (16). Na základe osobitného postavenia TV2 okrem iného aj v ohľade pokrytia a programového rozpočtu by inzerujúci časť svojho rozpočtu na reklamu vždy radšej umiestnil v TV2, čím by dosiahol najväčší efekt, to znamená čo najlepšie kontakty, čo najväčší dosah a/alebo frekvenciu v rámci daného rozpočtu. TvDanmark predložila údaje, ktoré dokazujú, že TvDanmark má od rokov 1997 - 2002 straty a namietla, že zo strany TV2 je to neférová konkurencia a bráni TvDanmark generovať dostatočné príjmy, aby spoločnosť dokázala financovať lepšie programy, čím by priťahovala inzerentov.
(44)
Rabaty TV2 sú také veľké, že zákazníci, ktorí kupujú reklamné spoty na celoštátnej TV2, často dosiahnu nižšie ceny, ak kupujú reklamný čas aj na TV2 Zulu (bundling). Ceny za reklamu v Dánsku sú o asi 40 - 50 % nižšie ako v porovnateľných krajinách, ako sú Nórsko a Švédsko, čoho príčinou sú aj osobitné balíky rabatov TV2, a to 1: 1 a 1: 2. TvDanmark predložila vo svojej argumentácii aj analýzu cien na dánskom trhu za televízne reklamy, ktorú vypracoval Copenhagen Economics. V správe sa porovnávajú priemerné marginálne ceny na trhu a správa dospieva k záveru, že konkurencia je len v dopyte okrajových záležitostí a porovnanie sa musí zakladať na marginálnych cenách. TvDanmark okrem toho predniesla informácie, ktoré porovnávali ceny TV2 s inými druhmi médií z iných krajín.
(45)
TV3 predniesla, že spoločnosť je nútená poskytovať oveľa väčšie rabaty na reklamu, len aby bola akceptovaná na trhu, lebo TV2 ponúka inzerentom osobitné marginálne rabaty na zvyšnú časť ich rozpočtu na reklamu za podmienky, že aj tento zvyšok rozpočtu umiestnia v TV2.
IV. Pripomienky Dánska
(46)
So zreteľom na rozsudok v prípade PreussenElektra (17) predniesla dánska vláda otázku prostriedkov z koncesionárskych poplatkov, ktoré TV2 dostala, že sa majú pokladať za štátne prostriedky v zmysle článku 87 Zmluvy o ES.
(47)
Dánske úrady zastávali názor, že vysielacie frekvencie pre TV2 nemožno pokladať za výhodu, pretože lokálne televízne stanice disponujú tiež vysielacími frekvenciami, ktoré sú im vyhradené. Voči TV2 sa preto nepostupovalo nijako mimoriadne výhodne. TV2 takisto platila a platí poplatok za používanie frekvencie tak, ako ho platia ostatné stanice.
(48)
Vo veci mandátu dánske úrady poznamenali, že podľa článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES nejestvuje osobitná požiadavka, že by mal byť zavedený osobitný kontrolný systém na sledovanie povinnosti poskytovať služby verejnosti. Okrem toho je kontrolný systém v podobe, v akej jestvuje v Dánsku, dostatočne účinný na predchádzanie nadmernej kompenzácii/krížovým dotáciám. Ríšska revízia uskutočnila v TV2 revíziu administratívnej správy a finančnú revíziu účtovníctva.
(49)
Vo veci proporcionality sa dánske úrady vyjadrili, že príspevok vo výške 167 mil. DKK z TV2-fondu sa poskytol na digitalizáciu televíznej siete. Finančné prostriedky sa preto nemôžu považovať za voľný vlastný kapitál.
(50)
Vo veci oslobodenia od platenia daní právnických osôb sa dánske úrady vyjadrili, že zisk z komerčnej činnosti sa pohyboval vo veľmi obmedzených objemoch a že metóda, ktorá sa zvolila na neutralizovanie oslobodenia TV2 od platenia daní právnických osôb, bráni v tom, aby tieto aktivity dosiahli ekonomickú výhodu ako následok oslobodenia a má ten istý ekonomický účinok.
(51)
Dánske úrady sa zhodli s Komisiou v jej úvodnom hodnotení, kde Komisia dospela k názoru, že štátne financovanie presahuje čisté náklady pri povinnosti poskytovať služby verejnosti. Dánsko však namietlo, že aj keby kompenzácia presiahla čisté príjmy pri povinnosti TV2 poskytovať služby verejnosti, nemožno to považovať za štátne prostriedky z nasledujúcich dôvodov:
(52)
Čistý zisk nemožno pokladať za nadmernú kompenzáciu, ale odráža len primeraný zisk čo do obratu TV2. Kapitál bol okrem toho dôležitý ako pomoc pre prípad náhleho poklesu príjmov z reklamy a TV2 v zmysle zákona si nesmie vziať pôžičku na sumu vyššiu ako 4 % ročného obratu. Štát okrem toho konal v súlade s princípom „bežného trhovo-ekonomického investora“, lebo terajší vlastný kapitál TV2 nepresahuje výšku, ktorú by bežný trhovoekonomický investor bol vložil. Takýto presah kapitálu nie je v rozpore so zmluvou, pokiaľ sa kapitál nepoužíva na krížové dotácie komerčných aktivít TV2.
(53)
Čo sa týka správania TV2 na reklamnom trhu, dánske úrady sa vyjadrili, že TV2 dôsledne stavalo svoje ceny s cieľom dosiahnuť čo najvyšší zisk. Ceny sa stanovovali výlučne na základe ponuky a dopytu. Ročné stanovenie cien sa uskutočňuje na základe úsudku reklamného oddelenia TV2, ktoré sleduje komerčnú sledovanosť (vekovej skupiny 21 - 50 rokov), programové plány, vývoj konjunktúry a konkurenčnú situáciu na trhu. Prevádzkové náklady TV2 sa do tejto kalkulácie nezahŕňajú a takisto sa do nej nezahŕňajú koncesionárske poplatky.
(54)
TV2 má najvyššie ceny na dánskom trhu, a preto nemožno hovoriť, že by sa tu ponúkali dampingové ceny, ktoré by spôsobovali zvýšenú potrebu štátnych dotácií.
(55)
Dánske úrady preložili správu RBB Economics o konkurencii na dánskom reklamnom trhu. V správe sa dospieva k záveru, že priemerné čisté ceny TV2 sa v skutočnosti pohybujú nad cenami konkurencie a že rozdiely v cenách reklamy v TV2 a TvDanmark sú spôsobené rozdielmi v ich vzájomnom pomere síl vo vzťahu k programovej ploche a schopnosti zaujať divákov.
V. Právne zhodnotenie
1. Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1
(56)
Na stanovenie, či uvedené opatrenia tvoria štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, má Komisia zaujať stanovisko, či:
-
sa poskytujú štátom, alebo pomocou štátnych prostriedkov,
-
môžu brániť hospodárskej súťaži tým, že podporuje a uľahčuje určité činnosti alebo výrobu určitých tovarov,
-
podporujú vzájomný obchod medzi členskými štátmi.
a) Štátne prostriedky
(57)
Vo veci prostriedkov z koncesionárskych poplatkov treba najskôr konštatovať, že do roku 1997 dostávala TV2 tieto prostriedky priamo z TV2-fondu, čo bol fond vytvorený a kontrolovaný štátom. Od roku 1997 prijíma TV 2 tieto prostriedky z DR, ktoré tieto vyberá od majiteľov rozhlasových a televíznych prijímačov.
(58)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že dôsledkom praxe Európskeho súdneho dvora (18) a praxe rozhodnutí Komisie (19) sa majú finančné zdroje považovať za štátne prostriedky v prípade, že sú poskytnuté prostriedky pod stálou kontrolou verejných inštitúcií, a preto sú k dispozícii príslušným verejným inštitúciám.
(59)
V predloženom prípade po prvé nejde o zmluvný vzťah medzi TV2 a platiteľmi koncesií. Koncesionárske poplatky vyberá od majiteľov rozhlasových a televíznych prijímačov DR, čo je verejná inštitúcia pod kontrolou štátu a ktorá tieto koncesionárske poplatky posúva ďalej TV2. Po druhé podiel koncesionárskych poplatkov, ktoré dostáva TV2, určuje ministerstvo kultúry. To je tiež verejná inštitúcia, ktorá má posledné slovo a stanoví, akú sumu dostane TV2 z koncesionárskych poplatkov. A keď je potrebné vymáhať koncesionárske poplatky, je to po tretie štát, ktorý zasahuje podľa pravidiel vymáhania daní a iných odvodov štátu. To, čo dostáva TV2, je teda v ktoromkoľvek okamihu pod kontrolou štátnych inštitúcií a treba to považovať za štátne prostriedky.
(60)
Na rozdiel od stanoviska dánskych úradov sa Komisia z uvedených dôvodov nedomnieva, že tento prípad možno porovnávať s prípadom PreussenElektra (20).
(61)
Aj pri ad hoc prísune prostriedkov z Radiofondu do TV2 ide o koncesionárske prostriedky, ktoré sa poskytli TV2 na základe rozhodnutia štátu. Je to ten istý prípad ako ad hoc prísun z prostriedkov TV2-fondu, keď bol rozpustený, pretože prostriedky z TV2-fondu sa poskytli k dispozícii TV2 na základe rozhodnutia štátu. Keďže tieto prostriedky ostali pod verejnou kontrolou a k dispozícii príslušným národným inštitúciám, treba ich tiež považovať za štátne prostriedky.
(62)
O štátnych prostriedkoch sa hovorí v súvislosti s oslobodením od dane právnických osôb, pretože zrieknutie sa príjmov z daní zodpovedá spotrebe štátnych prostriedkov formou daňových výdavkov (21).
(63)
Skúmanú bezúročnú pôžičku televízii TV2 poskytol priamo štát cez štátny rozpočet. Tým, že sa zriekol splátok a úrokov z tejto pôžičky, štát stratil príjmy, a preto je zrejmé, že tieto prostriedky tvoria štátne prostriedky v zmysle článku 87 ods. 1. Okrem toho dánsky štát aj ručí za túto pôžičku. Výhodou štátnej garancie je, že riziko spojené s ručením nesie štát. Za stav, že štát nesie riziko, by sa za normálnych okolností mal platiť poplatok formou patričnej prémie. Ak sa štát takejto prémie vzdá, dá sa o tom hovoriť tak o výhode pre TV2, ako aj o oslabení štátnych zdrojov (22).
(64)
Štát poskytol TV2 celoštátnu vysielaciu frekvenciu, za ktorú TV2 platí štátnemu orgánu frekvenčný poplatok. Ročný poplatok, ktorý TV2 platí, sa v sledovanom období pohyboval od 2 do 4 mil. DKK.
(65)
V dôsledku nedostatku možností porovnávania vo veci poplatku, ktorý sa platí za celoštátne pokrytie vysielacej frekvencie, dá sa porovnať len s poplatkom, ktorý sa platí za povolenie zachytiť väčšiu časť obyvateľstva sieťovými zariadeniami. Poplatok za frekvenciu, ktorý TV2 platí za celoštátne pokrytie možnosti vysielať, je podstatne nižší ako sieťový poplatok, ktorý musela platiť televízna spoločnosť TvDanmark a ktorý sa pohyboval medzi 5 mil. DKK v roku 1997 a 30 mil. DKK v roku 2001, hoci TvDanmark svojou sieťou regionálnych frekvencií dosahuje pokrytie len 77 %. TV2 teda bolo a je schopné dosiahnuť väčšiu časť dánskeho obyvateľstva za nižšiu cenu.
(66)
Komisia preto zastáva názor, že poplatky za frekvenciu neodrážajú podmienky na trhu. Tým, že nevyžaduje poplatok vypočítaný na základe trhových podmienok, sa štát vzdáva príjmov do štátneho rozpočtu.
(67)
Vzhľadom na to, že TV2 nevysiela využívaním zariadení lokálnych frekvencií, aby si vytvorila sieť v celom štáte, nemusí TV2 platiť sieťové poplatky. Keďže štát nemal právo žiadať od TV2 tento poplatok, nevzdal sa príjmu z poplatkov a následne neprišiel o štátne príjmy z poplatkov.
(68)
Takisto Komisia nevidí žiadne prvky štátnych prostriedkov v zákonnej povinnosti majiteľov spoločných anténových zariadení šíriť programy public servis v týchto zariadeniach (must-carry), pretože tu nemožno hovoriť ani o tom, že sa štát zrieka príjmov, ani že aktívne prevádza financie na týchto operátorov. Tento prístup neposkytuje TV2 žiadne ekonomické výhody odvodené od štátnych prostriedkov (23).
b) Uprednostňovanie istých prevádzkovateľov a kladenie prekážok konkurencii
(69)
Niet pochybností o tom, že príjmy z koncesionárskych poplatkov, ad hoc príjmy z fondov TV2-Fonden a Radiofonden, oslobodenie od dane právnických osôb, bezúročné pôžičky a štátna záruka na pôžičky spolu, ako aj prístup k výhodným podmienkam na frekvenciu pokrývajúcu celé územie, poskytujú TV2 ekonomické a finančné výhody, ktoré spoločnosť oslobodzujú od záťaží spojených s prevádzkovými nákladmi, ktoré by inak musela hradiť zo svojho rozpočtu. Keďže TV2 získava vďaka týmto opatreniam v porovnaní so svojimi konkurentmi výhody, lebo konkurenti nedostávajú tie isté prostriedky, treba tieto opatrenia považovať za výberové a znevýhodňujúce konkurenciu, čo je tiež v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. TvDanmark sa vyjadrila, že tieto opatrenia spoločnosti TV2 poskytujú kompenzáciu za čisté príjmy z prevádzkovania úlohy všeobecného záujmu, ktorou bola TV2 poverená v súlade s princípmi, aké Európsky súdny dvor formuloval v prípade Altmark (24).
(70)
Opatrenia zo strany štátu, ktoré kompenzujú čisté príjmy pri poskytovaní služieb všeobecného ekonomického záujmu, nemožno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v prípade, že je kompenzácia stanovená takým spôsobom, že nemôže prinášať reálnu výhodu za činnosť. V rozsudku v prípade Altmark Európsky súdny dvor konštatoval, že v tejto súvislosti musia byť splnené štyri podmienky:
-
po prvé činnosť, za ktorú poberateľ dostáva pomoc, má byť zameraná na plnenie povinnosti verejnej služby a tieto povinnosti musia byť jasne definované,
-
po druhé kritériá, ktoré tvoria základ výpočtu kompenzácie, majú sa stanoviť vopred a objektívne priehľadným spôsobom,
-
po tretie kompenzácia nemá presiahnuť výšku, ktorá je potrebná na celkové alebo čiastočné krytie výdavkov, potrebných pri plnení povinností verejnej služby, pričom treba zohľadňovať s tým spojené príjmy a primeraný hospodársky zisk pri plnení spomínaných povinností,
-
po štvrté, ak výber prevádzkovateľa, v prípade ktorého sa má preniesť povinnosť služby verejnosti, sa neuskutočňuje postupom verejných zmlúv na dobu určitú, výška potrebnej kompenzácie sa musí stanoviť na základe analýzy výdavkov, aké by priemerný prevádzkovateľ, ktorý s dobrou hospodárnosťou a dostatočnou vybavenosťou výrobnými prostriedkami na vykonávanie uspokojivej služby verejnosti mal na plnenie povinností, pričom by sa zohľadňovali s tým spojené príjmy a primeraný hospodársky zisk pri plnení spomínaných povinností.
(71)
Ak aj odhliadneme od otázky, nakoľko je TV2 prevádzkovateľom, ktorý bol poverený vykonávaním a poskytovaním služieb všeobecného ekonomického záujmu, Komisia zastáva názor, že v každom prípade v tejto veci nespĺňa druhý a štvrtý z uvedených bodov. Po prvé kritériá, ktoré tvoria základ výpočtu kompenzácie, sa nestanovili vopred a objektívne a priehľadným spôsobom. V zmluvách s médiami sa kompenzácia stanovuje na obdobie štyroch rokov a kompenzácia sa neposkytuje z verejne prístupného rozpočtu. TV2 okrem toho prijíma rad vysoko nadpriemerných výhod (oslobodenie od platenia daní, úrokov atď.). Po druhé TV2 nebola vybratá ako public service-prevádzkovateľ televízneho vysielania na základe výberového konania a neuskutočnila sa ani žiadna analýza, ktorá by dokázala, že sa výška kompenzácie stanovila na základe analýzy výdavkov, aké by priemerný prevádzkovateľ, ktorý s dobrou hospodárnosťou a dostatočnou vybavenosťou výrobnými prostriedkami na vykonávanie uspokojivej služby verejnosti mal na plnenie povinností, pričom by sa zohľadňovali s tým spojené príjmy a primeraný hospodársky zisk pri plnení spomínaných povinností.
(72)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 10 až 12, TV2 konkuruje iným verejným a súkromným televíznym spoločnostiam na trhu. Keďže TV2 je týmito opatreniami uprednostňovaná v porovnaní so svojimi konkurentmi, ktorí takéto prostriedky nedostávajú, treba opatrenia považovať za selektívne a brániace konkurencii v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.
c) Vplyv vzájomného obchodu medzi členskými štátmi
(73)
Opatrenia štátu sú formulované v článku 87 ods. 1 zmluvy v takom rozsahu, nakoľko ovplyvňujú vzájomný obchod medzi členskými štátmi. Je vždy skôr výnimkou, ak dané činnosti sú predmetom vzájomného obchodu v rámci Európskeho spoločenstva.
(74)
Európsky súdny dvor poskytol široký výklad tohto pojmu. Okolnosť, že daní prevádzkovatelia nič neexportujú, tým nevylučuje, že vzájomný obchod môže byť ovplyvnený. Ak niektorý členský štát poskytuje na nejakú činnosť pomoc, môže táto pomoc spôsobiť, že domáce aktivity sa udržiavajú alebo zisky rastú, čo zase znižuje možnosť iných prevádzkovateľov etablovať sa na trhu. Pomoc podnecuje vznik opačnej aktivity, že si totiž niekto udržiava na trhu podiel, ktorý by inak boli mohli získať konkurenti z iných členských štátov (25).
(75)
V bode 18 vyhlášky o rozhlase a televízii Komisia so zreteľom na právnu prax Európskeho súdneho dvora uviedla, že „štátne financovanie public service-rozhlasového a televízneho prevádzkovateľa bude vplývať na vzájomný obchod medzi členskými štátmi. Uvádza sa príklad, keď sa spomína nadobúdanie a predaj vysielacích práv, ktoré sa na medzinárodnej úrovni uskutočňujú často. Pre public service-prevádzkovateľov, ktorí majú právo predávať reklamný čas, má aj reklama cezhraničnú účinnosť, a to v homogénnych jazykových oblastiach, ktoré presahujú hranice štátov. Ďalej môže vlastnícka štruktúra rozhlasových a televíznych spoločností presahovať len jeden členský štát.“
(76)
V danom prípade je TV2 sama aktívna na medzinárodnom trhu, pretože TV2 vymieňa cez European Broadcasting Union programy a podieľa sa na systéme Eurovízie (26). TV2 priamo konkuruje komerčným televíznym spoločnostiam, ktoré sú aktívne na medzinárodnom televíznom trhu a ktoré majú medzinárodné vlastnícke práva. Z právnej praxe Európskeho súdneho dvora vyplýva, že ak pomoc posilňuje pozíciu prevádzkovateľa v pomere k iným prevádzkovateľom, ktoré mu konkurujú vo vzájomnom obchode v rámci Spoločenstva, treba sa nazdávať, že tento vzájomný obchod je ovplyvnený pomocou (27). Finančné prostriedky, ktoré TV 2 dostala k dispozícii, dávajú TV2 v porovnaní s konkurenciou výhodu v oblasti nákupu televíznych práv a investícií do programov, ktoré potom možno predať. Podporné opatrenia v prospech TV2 okrem toho v porovnaní s konkurenciou v rámci Európskej únie redukujú možnosti konkurencie etablovať sa v Dánsku. Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia v prospech TV2 ovplyvňujú vzájomný obchod medzi členskými štátmi v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.
d) Záver
(77)
Keďže všetky podmienky v článku 87 ods. 1 sú naplnené a minimálne dve z podmienok, ktoré Európsky súdny dvor formuloval v rozsudku v prípade Altmark, nie sú splnené, Komisia dospieva k názoru, že finančné opatrenia, ktoré sa poskytujú TV2, treba považovať za štátnu pomoc so zreteľom na článok 87 ods. 1.
(78)
Keďže TV2 začala vysielať v roku 1989, sú všetky opatrenia, ktoré sa prijali pre TV2, prijaté po vstupe Dánska do Európskeho spoločenstva. Tieto opatrenia, medzi nimi aj prostriedky z koncesionárskych poplatkov, tvoria teda novú štátnu pomoc a neexistujúcu štátnu pomoc v súlade s článkom 88 ods. 1 zmluvy.
2. Zlučiteľnosť pomoci so spoločným trhom so zreteľom na článok 86 ods. 2 Zmluvy o ES
(79)
So zreteľom na článok 86 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva „podniky, ktoré poskytujú služby všeobecného hospodárskeho významu alebo ktoré majú charakter fiškálneho monopolu, podliehajú ustanoveniam tejto zmluvy, a najmä pravidlám súťaže, pokiaľ uplatnenie týchto ustanovení neznemožňuje právne alebo faktické plnenie osobitných úloh, ktoré sú v nich zakotvené. Rozvoj obchodu nemôže byť realizovaný v takom rozsahu, ktorý by odporoval záujmom Spoločenstva“.
(80)
Podľa zaužívanej praxe Európskeho súdneho dvora môže článok 86 zmluvy dávať právo na výnimku zo zákazu proti štátnej pomoci, ak ide o prevádzkovateľov, ktorí boli poverení poskytovaním služieb všeobecného ekonomického záujmu. V rozsudku v prípade Altmark sa nepriamo uznalo, že štátna pomoc, ktorá kompenzuje výdavky, aké má prevádzkovateľ s poskytovaním služieb všeobecného ekonomického záujmu, budú považované za zlučiteľné so spoločným trhom v prípade, že pomoc spĺňa podmienky článku 86 ods. 2 zmluvy (28).
(81)
V súlade so zaužívanou právnou praxou Európskeho súdneho dvora (29) obsahuje článok 86 zmluvy výnimku, ktorú treba interpretovať s obmedzením. Súd spresnil, že na to, aby sa opatrenie mohlo chápať ako výnimka, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky:
-
predmetné poskytovanie služieb má byť poskytovaním služieb všeobecného ekonomického záujmu a jasne definované ako také členským štátom,
-
predmetný prevádzkovateľ má od členského štátu dostať výslovné poverenie, aby vykonával toto poskytovanie služieb,
-
uplatnenie pravidiel o hospodárskej súťaži, ako sú uvedené v zmluve, má zabrániť plneniu osobitných úloh, ktoré sú prevádzkovateľovi zverené, a oslobodenie od pravidiel nesmie ovplyvniť rozvoj vzájomného obchodu v takom rozsahu, že by bránil záujmom Spoločenstva.
(82)
Správa Komisie o rozhlase a televízii obsahuje tie princípy a metódy, ktoré podľa Komisie treba dodržiavať a zabezpečovať, aby sa uvedené podmienky dodržiavali. V konkrétnom prípade musí preto zaujať stanovisko k otázkam:
-
či dánske úrady jasne a presne definovali činnosť TV2 ako poskytovanie služieb všeobecného ekonomického záujmu (definícia),
-
či bola TV2 dánskymi úradmi oficiálne poverená vykonávaním tohto poskytovania služieb (mandát),
-
či štátne financovanie nepresahuje čisté náklady pri tejto public service-úlohe, a to ani pri zohľadnení iných priamych alebo nepriamych príjmov z public service-činností (proporcionalita).
a) Definícia
(83)
V zmysle bodu 33 vyhlášky o rozhlase a televízii je na členských štátoch, aby si definovali verejnú public service-úlohu televíznej spoločnosti. Pri sledovaní špecifického charakteru televízneho priestoru Komisia sa domnieva, že „široká“ definícia, ktorou ukladá danej televíznej spoločnosti úlohu, aby prinášala všestranné a pestré programy v súlade so svojím mandátom, v zmysle interpretačných ustanovení v protokole sú prípustné so zreteľom na článok 86 ods. 2 zmluvy. Takáto definícia je v súlade s cieľom uspokojovať demokratické, sociálne a kultúrne potreby jednotlivej spoločnosti a zachovať mediálny pluralizmus a v rámci toho aj kultúrnu a jazykovú rôznorodosť. Úloha Komisie je obmedzená na to, aby mohla kontrolovať, že definícia pojmu public service neobsahuje nejakú zreteľnú chybu.
(84)
TV2 má podľa zákona povinnosť ako verejný poskytovateľ služieb „prostredníctvom televízie, rozhlasu a internetu alebo pod. zabezpečiť dánskemu obyvateľstvu širokú ponuku programov a služieb obsahujúcich prinášanie správ, informovanie, vzdelávanie, umenie a zábavu“. Ako bolo uvedené v odôvodnení 15, prevádzkovanie public service-televízie je bližšie špecifikované v štatúte TV2 a v zákone o rozhlase a televízii.
(85)
Hoci sú televízne povinnosti TV2 čo do kvality definované pomerne široko, Komisia zastáva názor, že takáto „široká“ definícia úlohy je v súlade s cieľmi rozhlasu a televízie.
(86)
Komisia zastáva tiež názor, že povinnosť, ktorou bola TV2 poverená, aby podporovala dánsku filmovú tvorbu, nespadá pod televízne úlohy služby verejnosti, pretože TV2 vysiela filmy, na ktoré spoločnosť získala distribučné práva na public service-televízii.
(87)
Komisia nemôže súhlasiť s pripomienkami, ktoré predniesli zainteresované strany, že úlohu služby verejnosti TV2 nemožno považovať za poskytovanie služieb všeobecného ekonomického záujmu, lebo táto úloha sa nelíši od požiadavky v súvislosti s licenciou vysielať, ktorej podliehajú komerční operátori. Komisia si myslí, že treba rozlišovať medzi podmienkami na získanie licencie, aké musí splniť komerčný televízny prevádzkovateľ so zreteľom na všeobecný záujem, a poverenie štátom na plnenie úlohy všeobecného záujmu verejného alebo súkromného prevádzkovateľa (30). Je jasné, že TV2 má výslovnú povinnosť v zmysle zákona vykonávať televíznu public service-úlohu. Okrem toho vysielajú konkurenti stanice TV2 - TV3 a 3+ ako aj TvDanmark1 - všetky na britských vysielacích licenciách. Dánske pravidlá pre tieto kanály teda neplatia. Tieto pravidlá sa týkajú len TvDanmark2. Konštatovalo sa tiež, že nie je neobvyklé, aby povinnosti platili aj na tých, ktorým sú zverené kanály, a povinnosti tých, ktorí operujú v rámci siete v Dánsku, sa používajú v iných krajinách, aby sa zabezpečilo, že budú splnené isté minimálne požiadavky v oblasti etiky a verejnej morálky. Je jasné, že podrobné povinnosti sformulované v stanovách TV2 siahajú oveľa ďalej než takéto minimálne požiadavky.
(88)
Okrem povinnosti vysielať programy slúžiace verejnosti s určitým obsahom v rozhlase aj v televízii obsahuje definícia pojmu public service pre TV2 aj povinnosti prinášať cez internet alebo pod. iné poskytovanie služieb vo forme spravodajstva, informácií, vzdelávania, umenia a zábavy.
(89)
Poskytovanie služieb informačnou spoločnosťou má iný charakter ako poskytovanie služieb televíziou, ale ako sa uvádza v bode 34 vyhlášky o rozhlase a televízii, môže „public service-úloha obsahovať určité služby, ktoré nie sú ‚programami‘ v tradičnom chápaní, teda online-informačné služby, ak tieto - aj na rozvoj a diverzifikáciu svojich aktivít v digitálnej dobe - plnia tie isté demokratické, sociálne a kultúrne potreby spoločnosti“.
(90)
V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že TV2 prevádzkuje internetovú stranu v rámci svojej public service-úlohy. Na tejto webovej strane informuje užívateľov o televíznych programoch TV2 vyhovujúcich public service-úlohe. TV2 okrem toho prevádzkuje komerčnú internetovú stranu s hrami atď.
(91)
Komisia priznáva, že jedna z internetových stránok TV2, ktorá užívateľov informuje výlučne o programoch TV2 charakteru public service-televíznych programov, spadá pod public service-úlohu TV2. Nie je preto chybou, že prevádzkovanie tejto strany je zaradené medzi public service-úlohy.
(92)
Naopak, komerčné internetové služby TV2 sa považujú za čisto komerčnú aktivitu, lebo ponúka interaktívne produkty na pokrytie individuálneho dopytu, ako napr. hry a „chat rooms“, ktoré sa nelíšia od porovnateľných komerčných produktov. So zreteľom na to, že takéto poskytovanie služieb nenapĺňa demokratické, sociálne a kultúrne potreby spoločnosti, nemôžu tvoriť poskytovanie služieb všeobecného ekonomického záujmu v súlade s článkom 86 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Dánske úrady tiež vyslovili presvedčenie, že tieto aktivity spadajú mimo rámca public service-činnosti televízie TV2.
b) Mandát
(93)
Na zaradenie pod výnimku podľa článku 86 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa public service-úlohy musia preniesť na TV2 oficiálnym právnym aktom. Komisia poznamenáva, že dánsky zákon o rozhlase a televízii článok 6a a 6b, ako aj štatút TV2 formálne prevádza na TV2 public service-televízne úlohy. Keďže však z definície v zákone dostatočne jasne nevyplýva, aké iné formy aktivít musí vykonávať public service-prevádzkovateľ, je potrebné, aby sa mandát formálne udelil na každú ďalšiu aktivitu, ktorú by TV2 chcelo prebrať na seba a vykonávať ju ako public service-aktivitu. Komisia poznamenáva, že TV2 za sledované obdobie nevykonávala takéto iné služby nad rámec svojej public service-televíznej činnosti. Internetová strana s hrami atď. bolo teda poskytovanie komerčných služieb, zatiaľ čo internetová strana, kde len informuje užívateľov o public service-televíznych programoch TV2, možno považovať za public service-televízne úlohy, pretože ich nemožno oddeliť od prevádzkovania televízie. Komisia na základe toho dospieva k záveru, že public service-úlohy boli za sledované obdobie prenesené na TV2 korektne.
(94)
Ako uvádzajú body 41 - 43 vyhlášky o rozhlase a televízii, public service-úloha už nemá byť len formálne prenesená na televíznu spoločnosť, ale je aj potrebné, aby sa toto zakotvilo do právneho aktu, čím sa prenos uskutoční. Keďže Komisia nevie posúdiť, či sú splnené prípadné požiadavky na kvalitu, je želateľné, aby jestvoval príslušný orgán dohľadu, a je na zvážení a voľbe členského štátu, ako dokáže zaručiť efektívny dohľad za predpokladu, že predmetný orgán je nezávislý od prevádzkovateľa, ktorý bol poverený tou úlohou.
(95)
Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že Ríšska revízia uskutočnila v roku 2000 osobitnú analýzu obsahu a charakteru public service-úlohy TV2, ako aj toho, ako sa tieto povinnosti plnili v praxi. Pri tejto analýze sa nenašli nijaké nedostatky TV2, aké má pri plnení svojich public service-povinností. V období rokov 2001 a 2002 aj Rada Public Service, ktorá mala zabezpečiť, aby TV2 dodržiavalo svoje public service-povinnosti, tiež dospela k takémuto kladnému názoru i napriek tomu, že táto rada za obdobie svojej krátkej existencie nikdy neposlala o tom žiadnu správu. Ani Komisia nenašla nikdy žiadne náznaky toho, že by si TV2 neplnila svoje povinnosti, alebo že by TV2 konala takým spôsobom, aby sa činnosť spoločnosti nemohla považovať za poskytovanie služieb všeobecného ekonomického záujmu v zmysle článku 86 ods. 2. Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.
(96)
V súvislosti s mediálnou dohodou, ktorá sa uzavrela 3. júna 2002, TV2 nemusí každoročne predkladať public service-rozpočet alebo publik-servis-vyúčtovanie. Namiesto toho chce vláda uzavrieť s TV2 public service-zmluvu, ktorá TV2 ukladá povinnosť predkladať správu o svojom plnení povinností vyplývajúcich z public service-zmluvy. Túto výročnú správu má predkladať na schválenie rozhlasovej a televíznej rade.
(97)
So zreteľom na finančnú kontrolu public service-televízneho prevádzkovateľa Komisia poznamenáva, že účtovníctvo TV2 za celé sledované obdobie kontrolovala Ríšska revízia. Revízia sa zamerala tak na finančnú revíziu, ako aj na revíziu administratívy, hoci Ríšska revízia nemala splnomocnenie zabrániť nadmernej kompenzácii public service-nákladov TV2.
(98)
Komisia však mala splnomocnenie zhodnotiť, nakoľko sa realizovala takáto nadmerná kompenzácia. Komisia poznamenáva, že v Dánsku funguje transparentnosť. Komisia prijala tiež dostatočne priehľadné údaje od dánskych orgánov a na základe nich mohla zhodnotiť, či štátne financovanie pri public service-úlohách presiahlo netto príjmy, alebo ich nepresiahlo
c) Proporcionalita
(99)
Na základe direktívy o transparentnosti (31) členské štáty musia zabezpečiť účtovné rozlíšenie medzi public service-aktivitami, a naopak, aktivitami, ktoré netvoria public service. Výdavky a príjmy sa pri rôznych aktivitách musia uvádzať korektne a na základe jasne definovaných, objektívnych účtovných princípov.
(100)
Komisia zastáva názor, že v oblasti televízie môže byť problematické a niekedy azda až nemožné zabezpečiť v účtovníctve rozlišovanie na strane výdavkov, ak je vstup spoločný pre všetky aktivity. V tejto oblasti si členské štáty môžu pozrieť celú programovú plochu televíznej spoločnosti, aby sa presvedčili o public service-mandáte, a súčasne môžu posúdiť výšku komerčného využitia programov (32).
(101)
Štátna pomoc, ktorá sa poskytuje ako kompenzácia za povinnosť verejných služieb, nesmie prekročiť čisté náklady za úlohy verejných služieb. Pri výpočte čistých nákladov treba tiež brať ohľad na iné priame alebo nepriame príjmy plynúce z úloh verejných služieb. Pri hodnotení proporcionality pomoci preto treba zohľadňovať pri prevádzkovaní verejných služieb čistý zisk.
(102)
Okrem toho môže na trhu existovať asymetria, ktorá nie je potrebná na plnenie úloh služieb verejnosti. V rozsahu, v akom straty v príjmovej položke televízneho prevádzkovateľa poskytujúceho služby verejnosti kryje štát, môže tento napr. pocítiť pokušenie, aby stlačil ceny za reklamu alebo iné aktivity na trhu, ktoré nespadajú do oblasti služieb verejnosti, a tým zníži príjmy konkurencie. Komisia sa preto nazdáva, že ak televízna spoločnosť poskytujúca služby verejnosti má dampingové ceny za aktivity, ktoré nie sú službami verejnosti, a tlačí ich pod úroveň, aká je potrebná na krytie nákladov, a aké by mal efektívny komerčný operátor za normálnych okolností na krytie výdavkov v podobnej situácii, je to znak toho, že tu existuje nadmerná kompenzácia za povinnosti poskytovať služby verejnosti.
(103)
Hodnotenie proporcionality, ktorú Komisia uskutočňuje, má preto dva aspekty. Po prvé Komisia vypočíta čisté príjmy pri plnení public service-úlohy, ktorou bola TV2 poverená, a preskúma, či je za ne poskytnutá nadmerná kompenzácia. Po druhé Komisia preskúma všetky jestvujúce informácie, ktoré môžu naznačiť, že TV2 stlačila ceny na komerčných trhoch ako reklamnom trhu s cieľom znížiť zisk konkurencie.
i) Čisté náklady pri public service-povinnosti - nadmerná kompenzácia
(104)
Pri hodnotení otázky proporcionality je Komisia nútená po prvé stanoviť náklady pri poskytovaní služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Keďže TV2 vyvíja tiež komerčné aktivity, TV2 má viesť osobitné účtovníctvo pre svoje rozličné aktivity. Od roku 2001 bola TV2 v zmysle zákona povinná viesť osobitné účtovníctvo pre svoje public service-aktivity a svoje komerčné aktivity.
(105)
Po druhé musí Komisia pri výpočte čistých nákladov odpočítať celý čistý zisk z komerčného podnikania z public service-prevádzkovania od hrubých nákladov pri public service-prevádzkovaní. V tejto veci dánske úrady predložili údaje v súlade s metódou opísanou v bode 56 vyhlášky o rozhlase a televízii, ktoré sa týkajú výsledkov komerčných aktivít TV2 a aktivít TV2 na realizáciu služby verejnosti. Údaje dokazujú, že najväčšia časť komerčných aktivít TV2 mala vstupy spoločné s aktivitami verejnej služby (33). Preto sa nedalo uskutočniť zmysluplné vyčlenenie nákladov na komerčné aktivity. V tomto prípade Komisia odpočíta čisté príjmy z komerčnej činnosti, aby dostala čisté náklady pri aktivitách verejnej služby. Komerčné internetové aktivity sú jedinými aktivitami, ktoré možno pokladať za rozdielne od aktivít verejnej služby. Strata, ktorú TV2 zaznamenalo pri svojich komerčných internetových aktivitách od začiatku roku 1997, dosiahla - 11,3 mil. DKK.
(106)
Nakoniec môže Komisia zhodnotiť, či opatrenia štátu ako celok neprekračujú čisté náklady pri poskytovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.
(107)
Komisia preto v tejto veci odpočítala príjmy z činnosti v prospech verejnej služby (príjmy z reklamy a iné komerčné príjmy) od hrubých nákladov pri činnosti v prospech verejnej služby, aby získala čisté náklady na poskytovanie verejnej služby. Z financovania štátom boli potom odpočítané čisté náklady na verejné služby. Výpočet uvádza táto tabuľka:
Tabuľka 1
Náklady na realizáciu služby verejnosti a kompenzačné opatrenia v rokoch 1995 - 2002 na účtovnom základe
(v mil. DKK)
Rok
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Total
Hrubé náklady služba verejnosti
- 755,8
- 856,2
-1 415,2
-1 475,3
-1 439,1
-1 531,6
-1 518,5
-1 604,1
-10 595,8
Investície do digitalizácie (34)
0
0
0
0
-10,3
- 4
-56,7
-23,9
-94,9
Čisté príjmy z reklamy
0
0
1 091,9
1 118,4
1 014,4
1 089,9
1 006,8
1 028,3
6 349,7
Iné príjmy
83,2
121,6
97,3
76,3
50,9
65,4
58
73,8
626,5
Čisté nákladyslužba verejnosti
- 672,6
- 734,6
- 226,0
- 280,6
- 384,1
- 380,3
- 510,4
- 525,9
-3 714,5
Koncesion.poplatky/TV2-fond
730,4
694
328,5
357,5
414,6
449,2
537,3
556,2
4 067,7
Príjmy pri zrušení Radiofondu
0
0
8
10
15
25
0
0
58
Príjmy pri zrušení TV2-fondu
0
0
217
0
0
0
0
0
217
Rozdiel (čisté náklady mínus štátna kompenzácia)
57,8
-40,6
327,5
86,9
45,5
93,9
26,9
30,3
628,2
(108)
Ako je zrejmé z tejto tabuľky, financovanie prekračuje náklady o 628,2 mil. DKK ((84,3 mil. EUR).
(109)
Komisia poznamenáva, že TvDanmark sa domnieva, že pri hodnotení nadmernej kompenzácie treba tiež zohľadniť aj ostatné opatrenia v prospech TV2, tak oslobodenie od platenia úrokov a daní, ako aj prístup k vysielacej frekvencii pokrývajúcej územie celého štátu za výhodných podmienok, Tieto výhody sú zhrnuté v nasledujúcej tabuľke:
Tabuľka 2
Odhadované výhody pri oslobodení od dane, od platenia úrokov a z vysielacej frekvencie
(v mil. DKK)
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Total
Oslobodenie od platenia dane právnických osôb
19,7
-13,8
54,6
30,1
16,7
29,7
18,5
3,9
159,4
Príslušné úroky za zakladateľskú pôžičku
44,5
39,2
36,9
41,3
37,5
45,1
51,7
45,6
341,8
Štátna záruka na pôžičku
2,4
2,1
1,7
1,4
1,0
0,7
0,4
0,1
9,8
Poplatok za vysielaciu frekvenciu (35)
2,3
7,9
12,6
21,4
26,0
70,2
Spolu
66,6
27,5
95,5
80,7
67,8
96,9
96,6
49,6
581,2
(110)
Komisia je jednotná v názore, že aj tieto opatrenia sa musia zaradiť do prerokovania tejto veci. Pri výpočte nadmernej kompenzácie sa však nesmú započítavať výpočty z tabuľky č. 1. V súlade so stanoviskom Komisie v prípade RAI (36) možno tieto ďalšie výhody považovať za kompenzačné náklady, ktoré by sa inak mali financovať. So zreteľom na hodnotenie proporcionality v štátnom financovaní nákladov za výdavky spojené so službami verejnosti sa tieto ďalšie výhody nemusia pripočítavať, lebo ak tieto náklady by boli zaplatené, bolo by to viedlo k nárastu počiatočných nákladov pri úlohe verejných služieb, akými bola TV2 poverená. Pre čistý výsledok by to nerobilo nijaký rozdiel. V tomto prípade však treba zabezpečiť, aby tieto výhody išli na úlohy služby verejnosti a nedopĺňali komerčné aktivity. Táto otázka sa rozoberá v odôvodneniach 128 - 130.
(111)
Dánska vláda uvádza argumenty na zdôvodnenie oprávnenia takéhoto nadmerného financovania. Po prvé argumentuje, že bolo potrebné vybudovať kapitál na zabezpečenie toho, aby TV2 dokázala odolávať výkyvom pri tržbách z reklamy, a tým zabezpečiť plnenie úlohy poskytovať služby verejnosti, ktorou bola TV2 poverená. Po druhé dánska vláda uvádza, že prebytok odzrkadľuje primeraný zisk z činnosti TV2 a že konala ako súkromný trhovohospodársky investor, lebo si vybudovala vlastný kapitál, pretože to bolo nutné na optimalizáciu kapitálovej štruktúry TV2.
(112)
Ako prvý argument dánske úrady uvádzajú fakt, že kapitál bol nutný ako ochranný vankúš chrániaci pred prípadnými výkyvmi pri poberaní príjmov z reklamy. V tejto súvislosti dánske úrady vzniesli argument, že Ríšska revízia uviedla vo svojej správe z roku 1996, že TV2 by mala vybudovať vlastný kapitál na to, aby bola schopná čeliť výkyvom pri príjmoch z reklamy.
(113)
Komisia uznáva, že pre prevádzkovateľov môže byť potrebné mať takú rezervu na zabezpečenie toho, aby mohli plniť svoje úlohy služieb verejnosti. Taká rezerva má však vytvoriť s určitým cieľom, a ten má byť v súlade s pravidlami a i bližšie stanovenými časovými obdobiami, keď sa konštatovaná nadmerná kompenzácia musí vrátiť. To zabezpečí, aby činnosť televízneho prevádzkovateľa poskytujúceho služby verejnosti nedosiahla neoprávnenú výhodu. Komisia poznamenáva, že v predloženej veci sa nehovorilo o vybudovaní takýchto špecifických rezerv, ale naopak, o akumulácii vlastného kapitálu. A vlastný kapitál možno použiť na akýkoľvek cieľ a nemusí sa použiť na zabezpečenie plnenia úloh služieb verejnosti.
(114)
Dánske úrady ďalej uvádzajú ako príklad, že TV2 by nebola bývala v stave odolať náhlemu poklesu príjmov z reklamy, čím sa myslí pokles, ku ktorému došlo v roku 1999. V tom istom roku TV2 zaznamenala pokles svojich príjmov z reklamy o 104 mil. DKK alebo 9,3 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Komisia tiež poznamenáva, že príjmy z koncesionárskych poplatkov boli v tom istom roku v porovnaní s predošlým zvýšené o 57 mil. DKK alebo 16 %. TV2 znížila tiež svoje náklady za programy, rovnako ako je nútený konať každý komerčný televízny prevádzkovateľ, keď mu nastane pokles príjmov. Vcelku ročný zisk TV2 klesol, ale TV2 ostávala naďalej zisková a nikdy nebola nútená siahnuť na svoje rezervy. Následne nebolo treba v TV2 použiť vybudovaný kapitál ani raz v praxi.
(115)
Komisia sa preto domnieva, že zisk, ktorý sa nadobudol, nebol nutný na to, aby TV2 mohla fungovať podľa zadaného cieľa. Okrem toho by podobným spôsobom vytvorenia ochranného vankúša proti prípadnému poklesu príjmov z reklamy bolo malo byť vytvorenie priehľadnej rezervy a nielen pripustiť, aby si prevádzkovateľ zisk ponechal. Komisia preto prvý argument dánskych úradov nemôže akceptovať.
(116)
Ako druhý argument dánske úrady uvádzajú, že reinvestovali ročný zisk v TV2 z pozície akcionára v TV2 a že zisk predstavuje primeraný zisk z činnosti TV2.
(117)
V zhode so zaužívanou právnou praxou Komisia rozhodne, nakoľko by sa od súkromného investora zodpovedajúcej veľkosti ako správneho orgánu vo verejnom sektore dalo očakávať, že by zainvestoval kapitál takejto veľkosti (37).
(118)
Komisia predovšetkým poznamenáva, že práve dánsky štát sa rozhodol vytvoriť TV2 pôžičkou namiesto vlastného kapitálu. Odvtedy tiež dánsky štát poskytoval TV2 pôžičku na prevádzku. Keďže Dánsko je v tomto prípade jediným akcionárov v podniku, je dánsky štát tak prvým, ako aj posledným veriteľom, ktorý by bol uspokojený v prípade konkurzu. Tak z hľadiska investora by sa dánsky štát mohol snažiť dosiahnuť zo svojej investície čo najlepší zisk, či už zvýšením svojich výnosov vo forme úrokov z pôžičky, alebo formou zúročenia zisku.
(119)
Komisia poznamenáva, že za celé skúmané obdobie sa však Dánsko vzdávalo svojho práva na úroky a pôžičku ponechalo ako bezúročnú. Namiesto toho bola TV2 schopná vybudovať si vlastný kapitál súčasne s tým, že spoločnosť začala užívať bezúročné pôžičky, čo vyústilo do podstatného zvýšenia kapitálu, ktorý nebol predurčený na nejaký určitý cieľ. Dánsky štát okrem toho nežiadal zúročenie vytvoreného kapitálu. V skutočnosti takto Dánsko nežiadalo bežný výnos zo svojej investície, čo by vlastník alebo spoločnosť, či veriteľ za normálnych okolností chceli.
(120)
Dánske úrady ďalej nezdôvodnili, že by z čisto strategického hľadiska bolo bývalo rozumné reinvestovať zisk v TV2, a nie predĺžiť oslobodenie od platenia úrokov. Takéto rozhodnutie by za normálnych okolností prijal investor, keby sa domnieval, že reinvestícia by zvýšila hodnotu jeho investície. V predloženej záležitosti dánske úrady tak nespravili, nepredložili obchodný plán alebo jasnú hotovú obchodnú stratégiu, ktorá by ukázala, že ide o taký prípad. Nevidieť ani žiadne iné náznaky, že TV2 má plány na rozvoj svojich aktivít so zreteľom na vytvorenie podobného zvýšenia hodnoty.
(121)
Komisia poznamenáva, že TV2-fond bol v roku 1997 zrušený a že TV2 si mohla ponechať zisk. Komisia nesúhlasí s tým, že rozhodnutie ministerstva kultúry, podľa ktorého TV2 dostala väčší stupeň finančnej slobody, sa zhoduje s výslovným rozhodnutím, ktoré prijal štát ako investor, tým, že sa začne reinvestovať eventuálny zisk v TV2.
(122)
Komisia sa tak domnieva, že preto, že v predmetnej záležitosti nebol investor, ktorý by bol mal finančnú náhradu, nie je ani potrebné brať ohľad na kapitálový zisk pri vypočítaní čistých príjmov TV2.
(123)
Komisia nemôže akceptovať referenčné body, ktoré dánske úrady používajú na dokazovanie, že išlo o súkromného investora, lebo reinvestovali ročný zisk v TV2. Dánske úrady používajú zisk z obratu ako referenčný bod na hodnotenie výsledkov TV2. V predloženej záležitosti treba zdôrazniť, že dánska vláda koná vopred ako finančník pre TV2 tým, že TV2 poskytuje významné prostriedky na krytie časti prevádzkových nákladov TV2. Rozsah týchto prostriedkov priamo vplýva na to, aké výsledky je TV2 schopná dosiahnuť. Je otázne, či analýza kľúčových údajov vnesie svetlo do veci tam, kde štát koná ako finančník, tak aj investor. Keďže rozsah štátneho financovania nezávisí od nákladov, budú sa dať tieto kľúčové čísla vždy vylepšovať jednoducho nárastom objemu štátnych prostriedkov, ktoré sa privádzajú. Vzhľadom na to, že nadmerné financovanie vedie za normálnych okolností k neefektívnosti, čo má vplyv na štátnu pokladňu, je mylné predpokladať, že rastúce financovanie bude viesť k adekvátne lepším výsledkom.
(124)
Komisia sa preto nedomnieva, že dánske úrady možno považovať za investora, ktorý by konal ako súkromný trhovoekonomický investor. Dánske úrady nemožno vnímať v zmysle, že by konali takým spôsobom, aby okamžite preskúmali a rozanalyzovali, akou investíciou by maximalizovali svoj zisk. Okrem toho sa zisk nepreviedol do vlastného kapitálu TV2 priehľadným spôsobom po výslovnom rozhodnutí a na určitý cieľ v zmysle predpisov o prísune kapitálu. Ako bolo uvedené skôr, dánske úrady nežiadali zisk zo svojich investícií, a za opätovným investovaním ročného zisku do TV2 nebola žiadna trhovoekonomická investorská stratégia.
(125)
Jedinou výnimkou je prívod kapitálu so zreteľom na investície do digitalizácie výrobných zariadení TV2. Komisia poznamenáva, že dánske úrady argumentujú, že tento kapitál nemožno považovať za voľný kapitál. Na základe ročnej účtovnej uzávierky TV2 za rok 1997 sa v mediálnom združení rozhodlo, že TV2 by mala do konca roka 2000 digitalizovať svoje zariadenia. Na tento účel bola vyhradená suma vo výške 300 mil. DKK, a to tak na digitalizáciu TV2, ako aj na regionálne stanice. V roku 1997 sa s týmto cieľom na TV2 previedlo 167 mil. DKK. Komisia sa preto zhoduje v tom, že prevod sa zakladal na jasnom rozhodnutí a mal presne vymedzený cieľ.
(126)
V poslednej inštancii sa táto rezerva medzičasom spotrebovala v zmysle prijatého rozhodnutia len sčasti. Koncom roka 2000, keď už digitalizácia mala byť zrealizovaná, TV2 preinvestovala len 14,3 mil. DKK z celkových 167 mil. DKK. Na konci skúmaného obdobia sa do digitalizácie investovalo v skutočnosti 95 mil. DKK. S účinnosťou od 1. januára 2003 sa zvyšných 72 mil. DKK v tejto rezerve uvoľnilo k dispozícii TV2 na použitie na akýkoľvek účel. Komisia sa preto domnieva, že zvyšná suma, ktorú reálne možno porovnať s akýmkoľvek iným zdrojom priameho financovania prevádzkových nákladov TV2, môže mať za následok nadmernú kompenzáciu. Táto zvyšná suma je preto započítaná do uvedeného výpočtu nadmernej kompenzácie.
(127)
Vzhľadom na uvedené Komisia so zreteľom na prvú časť hodnotenia proporcionality dospieva k záveru, že TV2 v skutočnosti dostala nadmernú kompenzáciu vo výške 628,2 mil. DKK (84,3 mil. EUR).
(128)
Ako sa spomínalo v úvode, vykonáva TV2 aj rad komerčných aktivít. Vo svetle všetkých aktivít TV2 je to však pomerne marginálna záležitosť. Náklady pri týchto komerčných aktivitách sa stanovili podľa metódy uvedenej vo vyhláške o rozhlase a televízii, a preto sa neuskutočnilo celkové stanovenie nákladov. Čo sa týka výhody, akú TV2 požíva na základe prístupu k vysielacej frekvencii, Komisia poznamenáva, že táto výhoda súvisí výlučne s úlohou poskytovať služby verejnosti. Komisia sa tiež nazdáva, že finančné náklady (úrokové výhody) možno v plnom rozsahu zaradiť pod činnosť poskytovania služieb verejnosti, a to v súlade so správou o rozhlase a televízii.
(129)
Na neutralizovanie účinkov oslobodenia od dane, ktoré public service-prevádzkovateľ požíva, 30 % zisku z komerčných aktivít sa má previesť do poskytovania služieb verejnosti. Tak sa stalo až od roku 2001. Komisia preto uznáva, že to bolo vytvorenie asymetrie na televíznom trhu, keby TV2 pri stanovovaní svojich komerčných cien nemusela brať ohľad na platenie daní právnických osôb. Výhoda už podľa úsudku nebude existovať, pretože prevedená časť zodpovedá skutočnému percentu daní, čo je dôsledok tohto „neutralizačného mechanizmu“. Do budúcnosti to nevytvára možnosť vzniku problémov pri vypočítaní výšky nadmernej kompenzácie, lebo celkové príjmy z týchto komerčných aktivít sa použili na zníženie čistých nákladov za úlohy poskytovania služieb verejnosti.
(130)
TV2 má stratové komerčné aktivity spojené s internetom. Keďže tieto aktivity spadajú mimo rámec úloh poskytovania služieb verejnosti, nie je tam možnosť štátneho financovania. Pretože okrem toho už neexistujú aktivity vykonávané na základe „stand alone“, nejestvuje ani zisk z komerčných aktivít, ktorý môže kryť straty z internetových aktivít.
ii) Správanie ohrozujúce hospodárske súťaže na komerčných trhoch
(131)
Ako sa uvádza vo vyhláške o rozhlase a televízii, aj Komisia je toho názoru, že správanie public servis-rozhlasových a televíznych spoločností, ktoré ohrozuje hospodárske súťaže, nie je potrebné na plnenie ich povinnosti poskytovať služby verejnosti. V bode 58 uvedenej vyhlášky sa uvádza, že „public service-rozhlasové a televízne spoločnosti môžu v situácii, ak sa strata príjmov kryje štátnou pomocou, napr. nadobudnúť dojem, že smú tlačiť ceny za reklamu na trhu alebo ceny za iné komerčné aktivity nadol, aby znížili zisky konkurenta... Ak public service-spoločnosť ponúka dampingové ceny za komerčné aktivity a ceny sa pohybujú pod úrovňou, aká je potrebná na krytie jednotlivých nákladov, ktoré by komerčný operátor mal za podobných okolností na ich krytie, takáto prax by znamenala, že tu ide o nadmernú kompenzáciu povinnosti poskytovať služby verejnosti...“
(132)
TvDanmark predložila informácie, ktoré dokazujú, že TvDanmark nemôže kryť náklady svojich televíznych aktivít za ceny, ktoré používa TV2. TvDanmark porovnáva svoje náklady s cenami za TRP 21-50, aké používa TV2.
(133)
Na to, aby toto porovnanie bolo možné považovať za relevantné, musí Komisia ako prvý krok stanoviť, či TvDanmark možno pokladať za televíziu, ktorá sa nachádza v situácii podobnej situácii TV2, a či je TvDanmark efektívny operátor.
(134)
Po prvé musí Komisia zhodnotiť, či sa TvDanmark nachádza v situácii podobnej situácii TV2. V tejto súvislosti Komisia konštatuje: TV2 má podiel sledovanosti okolo 35 %, zatiaľ čo u TvDanmark sa pohybujú pri 15 %. Aj čo sa týka reklamy, sú tu čo do podielu na trhu veľké rozdiely. Podiel na trhuTV2 sa pohybuje okolo 60 %, zatiaľ čo podiel na trhu TvDanmark je asi 8 %. Objem reklamy TV2 je asi päťnásobne vyšší ako v TvDanmark. Okrem toho je TV2 jedinou stanicou, ktorú prijíma 100 % obyvateľov, zatiaľ čo TvDanmark2 má pokrytie 77 % a TvDanmark1 ešte menšie. Pri zohľadnení uvedených skutočností nemožno TvDanmark priamo porovnávať s TV2.
(135)
Po druhé má Komisia zaujať stanovisko v otázke, či TvDanmark je na trhu efektívny operátor. Či je nejaký prevádzkovateľ efektívny operátor, možno stanoviť na základe analýzy všeobecne použitých kľúčových údajov a porovnaním výsledkov operátora s priemernými výsledkami v danom členskom štáte. Pri tejto analýze treba zohľadniť rôzne veľkosti prevádzkovateľov a ich rôzne nákladové štruktúry. Ako však bolo uvedené vyššie, nemožno o operátoroch na dánskom trhu povedať, že by sa nachádzali v natoľko porovnateľnej situácii, aby sa dalo uskutočniť priame porovnanie kľúčových čísel na základe účtovných výsledkov. Komisia sa preto domnieva, že v tejto situácii nie je užitočné uskutočniť analýzu týchto kľúčových hodnôt.
(136)
Namiesto toho Komisia analyzovala údaje týkajúce sa výsledkov TvDanmark a SBS Broadcasting. Podľa tejto analýzy Komisia nemôže s istotou stanoviť, či strata, ktorá je malá, vyplýva z toho, že TvDanmark mala na začiatku vysoké počiatočné náklady, ktoré spoločnosť doteraz nezarobila, alebo či TvDanmark skutočne neoperuje efektívne. Napriek rôznym podnetom v tejto veci Komisia nebola schopná získať údaje o tretej televíznej spoločnosti TV3, takže sa jej nepodarilo vykonať porovnanie s tretím operátorom na trhu. Komisia preto nemôže s istotou konštatovať, či strata TvDanmark je výsledkom cenového správania TV2, alebo či sú na príčine iné faktory, na ktoré vplýva TvDanmark sama.
(137)
Keďže nemožno s istotou konštatovať, či TvDanmark je efektívny operátor, a pretože priame porovnanie dvoch operátorov nie je možné, Komisia sa domnieva, že uskutočnené hore uvedené hodnotenie nevedie v tejto veci k relevantnému výsledku. Komisia preto uskutočnila hlbšiu analýzu stanovenia cien TV2 a tých údajov, ktoré sú dostupné na reklamnom trhu, na ktorých základe sa dá zaujať stanovisko v otázke, či TV2 za sledované obdobie konala so zreteľom na maximalizáciu svojich príjmov z reklamy.
(138)
Komisia najprv porovnávala ceny dvoch operátorov a analyzovala stanovenie cien TV2. Analýza sa zameriava na roky 1998 - 2002, čo sú roky, o ktorých žalujúca strana tvrdí, že v nich TV2 začala s „dampingovými“ cenami na reklamnom trhu. Popri tom sa analyzovali dánske výdavky za reklamu v porovnaní s EÚ a osobitne s inými škandinávskymi krajinami. A nakoniec sa uskutočnilo porovnanie medzi kontaktnými cenami vo všetkých škandinávskych krajinách a pre všetky médiá.
(139)
Dánske orgány zamerané na hospodárske súťaže v tomto čase skúmajú správanie TV2 na reklamnom trhu. Hodnotenie, ktoré sa uskutoční v blízkej budúcnosti, žiadnym spôsobom neovplyvní výsledok tohto skúmania.
(140)
Podiel sledovanosti a zloženie divákov, obsah programu, pravidlá o reklamnom čase a pravidlá financovania kanálov sú faktory, ktoré ovplyvňujú hospodársku súťaž na reklamnom trhu. Ceny sú preto u rôznych televíznych spoločností rôzne. Stanice predávajú rad diferencovaných „produktov“, ktorých ceny sú rôzne (38).
(141)
Ceny, ktoré ponúkajú stanice, obsahujú rôzne rabaty. Preto nie je relevantné porovnávať cenníky televíznych reklám. Reklama v televízii vysoko prevažuje (tvorí približne 90 % celoštátnej inzercie) a uzaviera sa na základe ročných dohôd, podľa ktorých televízne kanály poskytujú ročné rabaty. Okrem toho jestvuje rad iných rabatov (pre nových inzerujúcich, menej atraktívne oblasti reklamy, množstvové zľavy atď.). Jestvuje takzvaná mediálna kancelária, ktorá rokuje o zmluvách a sprostredkúva ich.
(142)
Na porovnanie medzi rôznymi stanicami treba vypočítať priemer rôznych používaných cien. Nasledujúca tabuľka uvádza priemerné ceny pre cieľové skupiny TRP 21-50. Tieto ceny vznikli delením obratu relevantných staníc celoštátne vysielaných reklamných spotov počtom dodávateľov TRP 21-50 (39):
1998
1999
2000
2001
2002
TVDanmark
283 EUR
270 EUR
252 EUR
251 EUR
211 EUR
TV2
480 EUR
409 EUR
364 EUR
381 EUR
325 EUR
Rozdiel
197 EUR
139 EUR
112 EUR
130 EUR
114 EUR
TVDanmarks CPP v % z TV2 CPP (40)
58,9 %
66,0 %
69,3 %
65,9 %
64,9 %
TV2 priemerné CPP za TRP 21-50 hodnotené s pokrytím ((0,7)
336 EUR
286 EUR
255 EUR
267 EUR
228 EUR
TVDanmark CPP v % z TV2 hodnoteného CPP
84,2 %
94,3 %
99,0 %
94,1 %
92,7 %
(143)
Na základe týchto údajov sú ceny za TRP 21-50 v TvDanmark o asi 30 - 40 % nižšie ako v TV2. Ako konštatovala Komisia v rozhodnutí o štátnej pomoci pre France 2 a France 3, na televíznom reklamnom trhu je pozitívny pomer medzi priemerným počtom kontaktov a priemernou čistou cenou za kontakt (41). Cenový rozdiel medzi televíznymi spoločnosťami sa dá preto vysvetliť relatívnou silou stanice so zreteľom na schopnosť pritiahnuť si divákov. V takýchto situáciách je relevantné pozrieť sa na to, či skutočné rozdiely v cenách odzrkadľujú pomery na trhu.
(144)
Na rozdiel od francúzskeho prípadu je v tejto záležitosti možné analyzovať len dvoch operátorov. Sklon na tejto lineárnej regresnej priamke sa preto musí vypočítať na základe cien týchto dvoch operátorov a nebude mať väčšiu štatistickú relevanciu. Následkom toho sa nebude dať sformulovať záver, nakoľko je sklon priamky „preukazný“ alebo nie.
(145)
Na preskúmanie, či skutočné cenové rozdiely medzi dvoma operátormi odrážajú pomery na trhu, sa pri pokuse neutralizovať prevládajúcu pozíciu TV2 na trhu, používa korekčný faktor. Faktor závažnosti sa vyvodil z výpočtu mediálnych kancelárií a odráža rozdiel v krytí, ktorý sa dá dosiahnuť v želanej cieľovej skupine pri zakúpení 100 TRP 21-50 u TvDanmark a u TV2. TvDanmark má niečo pod 70 % šírenia TV2 (pri kúpe 100 TRP 21-50). Ak sa započíta tento faktor závažnosti, ceny sa k sebe viac približujú. Treba poznamenať, že ceny TV2 sú vyššie ako ceny TvDanmark. Preto to vyzerá, že ceny odrážajú pomery na trhu. Podobný záver však treba prijímať veľmi opatrne, lebo neslobodno zabudnúť, že takýto faktor korekcie nemôže obsiahnuť všetky rozdiely medzi stanicami.
(146)
Komisia tiež poznamenáva, že žalujúca strana tvrdí, že skutočná hospodárska súťaž na televíznom trhu reklamy sa neodohráva ani na cenníkoch, ani na priemerných cenách GRP alebo TRP, ako sa uvádza vyššie. Podľa TvDanmark si konkurenti konkurujú v takzvaných marginálnych cenách. Tieto marginálne ceny sú podľa nej dôvodom nadradenej pozície TV2 na trhu. Na to, aby inzerujúci dosiahli svoj cieľ kampane, je potrebné kúpiť určitý podiel ratingpoint výlučne u TV2. Na tieto takzvané inframarginálne jednotky nejestvovala konkurencia a TV2 takto získavala z daných jednotiek mimoriadne vysoký zisk. Následne konkurovali operátori v zostávajúcich ratingpoint, a tým v oblasti marginálnych cien. TvDanmark namieta, že tieto ceny boli ešte nižšie ako priemerné ceny, ktoré sú v uvedených tabuľkách.
(147)
Ak sa odhliadne od otázky, nakoľko je toto tvrdenie správne, Komisia sa domnieva, že takéto správanie by bolo možné na základe pozície TV2 na trhu. V tejto záležitosti ide o stanovenie, či správanie TV2 na reklamnom trhu malo taký charakter, že TV2 sa nesnažila maximalizovať svoje príjmy. Čo sa týka tohto, nemožno vylúčiť, že TV2 udržiavala svoje ceny dole, aby si udržala svoj vysoký podiel na trhu, ale to neznamená súčasne aj to, že sa spoločnosť nesnažila maximalizovať svoje príjmy.
(148)
Na základe uvedeného možno konštatovať, že ceny TV2 boli za sledované obdobie vyššie ako ceny TvDanmark. Je však zrejmé aj to, skutočná cenová hladina v tom období klesala, hoci ceny v cenníku stúpali. TV2 svoje rabaty podstatne zvýšila.
(149)
Na základe tejto analýzy nemožno konštatovať, či vývoj cien skutočne prispel k zníženiu celkových príjmov z reklamy, a tým aj zredukoval potrebu štátneho financovania. Na zodpovedanie tejto otázky Komisia analyzovala stanovenie cien TV2 a následný vplyv na celkové príjmy z reklamy, aké TV2 dosiahla.
(150)
Ako sa vysvetľuje v nasledujúcom odseku, TV2 za sledované obdobie uskutočnila niekoľko zvyšovaní cien a niekoľko znižovaní (poskytovaním väčších rabatov). Tabuľka dole poskytuje prehľad vývoja v TV2 v oblasti jej celkových príjmov za reklamu za obdobie rokov 1998 - 2002, čo bolo obdobie, o ktorom žalujúca strana tvrdí, že TV2 vtedy stlačila ceny na celom dánskom trhu:
Tabuľka 4
(v mil. DKK)
1998
1999
2000
2001
2002
Príjmy z reklamy v celom Dánsku
1 008
884
(- 11,3 %)
959
(+ 8,5 %)
879
(- 8,3 %)
884
(- 0,6 %)
(151)
V roku 1997 prijala TV2 strategické rozhodnutie, že TV2 nebude rozširovať svoje kapacitné využitie, ale naopak, v roku 1998 zvýši svoje ceny. Ďalšie zvyšovanie cien sa uskutočnilo v roku 1999. Dánske úrady tvrdia, že hospodárska súťaž bola v roku 1999 taká intenzívna, že TV2 mala v dôsledku zvyšovania cien problémy a príjmy TV2 z reklamy tak poklesli v porovnaní s predchádzajúcim rokom asi o 10 %.
(152)
V roku 2000 očakávala TV2 podstatné zostrenie konkurencie a TV2 nezvýšila svoje ceny. Ceny potom skutočne poklesli, a to na základe nového systému rabatov, ktoré TV2 zaviedla. Následne TV2 zvýšila využitie kapacity v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 33 %. Cenové sadzby viedli k nárastu príjmov za celoštátnu reklamu na TV2 o 8,4 %. V roku 2001 už TV2 žiadnu zo svojich cien nezvýšila. Napriek rastúcim cenám klesli príjmy za reklamu a využitie kapacity TV2 späť na úroveň roku 1999. V roku 2002 TV2 znova znížila ceny a celkový obrat poklesol. Na celom reklamnom trhu bol však pokles obratu ešte väčší.
(153)
Z uvedeného možno vyvodiť, že využitie rozsiahlych rabatov vyústilo do poklesu skutočnej cenovej hladiny. TV2 bola v stave kompenzovať pád cien zvýšením využitia kapacity. Keďže konkurenti nedisponovali takou istou rezervou kapacity, nemali tie isté možnosti. Na presadenie sa na trhu by bolo treba držať krok s TV2. Za dva roky, čo TV2 znižovala ceny, zaznamenala TV2 pokles vo svojom reklamnom obrate. Keby TV2 bola svoje ceny zvýšila, spoločnosť by bola mohla naopak zvýšiť svoj celkový obrat. Komisia preto dospieva k záveru, že znižovanie cien, ktoré TV2 uskutočnila, vlastne viedli k celkove vyššiemu zisku. Cenové správanie TV2 nemožno teda pokladať za také, ktoré by naznačovalo, že TV2 nehľadala možnosti maximalizovať svoje príjmy.
(154)
Porovnanie medzi cenami dánskych operátorov a analýza cenového správania TV2 nenaznačujú, nakoľko nízka bola úroveň cien na dánskom televíznom reklamnom trhu. Takáto nízka hladina cien môže závisieť od toho, že TV2 využila svoje nadradené postavenie a stlačila celkové výdavky za televíznu reklamu až pod úroveň, aká by vládla pri normálnej hospodárskej súťaži.
(155)
Na vyjasnenie tejto otázky Komisia analyzovala ekonomické údaje ohľadom dánskeho trhu reklamy a porovnala údaje z Dánska s údajmi vo všetkých krajinách EÚ. Keďže sa dánsky trh televíznej reklamy dá najlepšie porovnať s inými severoeurópskymi krajinami, Komisia porovnala údaje medzi Dánskom a inými severskými krajinami (Fínskom, Švédskom a Nórskom) (42). Kľúčové čísla za výdavky na televíznu reklamu, ktoré sa analyzovali, sú: 1. výdavky za televíznu reklamu v % z celkových výdavkoch na reklamu; 2. výdavky za televíznu reklamu na hlavu a 3. výdavky na televíznu reklamu v ‰ z HDP. Tabuľka uvádza prehľad týchto kľúčových čísel (43):
Tabuľka 5
Kľúčové čísla výdavkov za televíznu reklamu v Dánsku, EÚ a iných severských krajinách
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Výdavky za televíznu reklamu v % z celkových výdavkoch na reklamu
DK
EU
Sever
27 %
35 %
24 %
29 %
37 %
25 %
29 %
37 %
26 %
30 %
37 %
27 %
28 %
37 %
27 %
27 %
37 %
27 %
27 %
37 %
26 %
Výdavky za televíznu reklamu na hlavu (EUR)
DK
EU
Sever
39 EUR
37 EUR
32 EUR
44 EUR
40 EUR
36 EUR
48 EUR
45 EUR
41 EUR
51 EUR
49 EUR
44 EUR
46 EUR
53 EUR
45 EUR
47 EUR
60 EUR
54 EUR
44 EUR
58 EUR
49 EUR
Výdavky za televíznu reklamu v ‰ z HDP
DK
EU
Sever
1,49 ‰
2,20 ‰
1,45 ‰
1,61 ‰
2,34 ‰
1,51 ‰
1,70 ‰
2,46 ‰
1,62 ‰
1,77 ‰
2,58 ‰
1,72 ‰
1,51 ‰
2,70 ‰
1,66 ‰
1,45 ‰
2,88 ‰
1,73 ‰
1,34 ‰
2,71 ‰
1,55 ‰
Zdroj: European Audiovisual Observatory, EuroStat.
(156)
Z uvedenej tabuľky možno vyvodiť, že podiel televíznej reklamy z celkových výdavkov na reklamu bol v Dánsku nižší (27 %) ako priemer EÚ (37 %). Informácie ukazujú, že medzi severnou a južnou Európou je výrazná deliaca čiara (44). V južných členských štátoch sú výdavky za televíznu reklamu podstatne vyššie ako v severských členských štátoch (45). Ten istý vzor platí aj ohľadne výdavkov za televíznu reklamu v pomere k HDP (46). Aj výdavky na televíznu reklamu na hlavu ukazujú veľký rozdiel medzi členskými štátmi (47). Pri porovnaní týchto čísel so zreteľom na sever vychádza, že dánsky vzor výdavkov sa zhoduje so vzormi v iných severských krajinách.
(157)
Na základe toho Komisia dospela k záveru, že nejestvuje jasný a nevyvrátiteľný dôkaz o tom, že cenové správanie TV2 systematicky a konzekventne vyvíjalo tlak na dánsky trh televíznej reklamy.
(158)
Žalujúca strana predložila aj údaje o porovnaniach kontaktných cien (vyjadrené v CPM (48) cez hranice jedného typu média a za všetky druhy médií v určitej krajine. Údaje žalujúcej strany porovnávajú výdavky pri dosiahnutí 1 000 jednotlivcov jednou reklamou v alebo printových médiách alebo v televízii v Dánsku, Nórsku a Švédsku (49).
(159)
Tieto údaje dokazujú, že dánske televízne reklamy nie sú také drahé ako televízne reklamy vo Švédsku a Nórsku (50), zatiaľ čo opak platí pri printových médiách (51).
(160)
Komisia nevie overiť, nakoľko spoľahlivé sú tieto údaje, lebo verejne prístupné údaje neexistujú. Vzhľadom na to, že ide o obmedzené údaje, ktoré nezohľadňujú prípadné kultúrne rozdiely, Komisia nemôže prijať platný záver vo veci hladiny kontaktných cien pre rôzne médiá a škandinávske krajiny.
(161)
Komisia preto dospela k záveru, že TV2 mala na dánskom trhu za sledované obdobie najvyššie ceny, pretože TV2 mohla oceniť svoj produkt o 15 - 40 % vyššie ako konkurenti, všetko vďaka dosahu na relevantné cieľové skupiny. V porovnaní so Švédskom a Nórskom sú ceny v Dánsku o približne 20 % nižšie.
(162)
V súlade s uvedenými analýzami Komisia dospieva k záveru, že čo do štátnej pomoci v danom štádiu niet jasných dôkazov na to, že TV2 sa nesnažila o maximalizáciu svojich príjmov z reklamy, a že toto správanie viedlo k vyššej potrebe štátneho financovania. Komisia sa za všetkých okolností domnieva, že ak by aj TV2 bolo stratilo príjmy z reklamných aktivít, strata neprekračuje už konštatovanú nadmernú kompenzáciu.
VI. Záver
(163)
Z uvedených dôvodov Komisia vyvodzuje záver, že pomoc, ktorá je predmetom tohto vyšetrovania, nadmerne kompenzovala TV2 sumou 628,2 mil. DKK (84,3 mil. EUR) a že táto suma preto nie je zlučiteľná so spoločným trhom, ako sa uvádza Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, a treba ju žiadať späť. Čo sa týka otázky, od koho treba sumu žiadať späť, Komisia poznamenáva, že TV2 v decembri 2003 zmenila svoj právny status tým, že TV2 bola transformovaná na akciovú spoločnosť TV2/DANMARK A/S („TV2 A/S“), a že plná suma zodpovedajúca tejto výhode bola prevedená na akciovú spoločnosť TV2 A/S. Plná suma nadmernej kompenzácie je takto teraz výhodou pre TV2 A/S a treba ju teda žiadať späť od nej. Suma nadmernej kompenzácie je vypočítaná na ročnom základe na báze situácie na konci každého roka (31. decembra). Toto je dátum, ktorý sa má vziať za základ pri výpočte úrokov,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Pomoc, ktorá bola v rokoch 1995 - 2002 poskytnutá TV2/DANMARK formou koncesionárskych poplatkov a iných opatrení, ktorá je opísaná v tomto rozhodnutí, je zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 86 ods. 2 zmluvy, s výnimkou sumy 628,2 mil. DKK.
Článok 2
1. Dánsko vykoná všetky potrebné opatrenia na vyžiadanie uvedenej sumy vo výške 628,2 mil. DKK od TV2 A/S.
2. Spätné žiadanie sa musí uskutočniť neodkladne a podľa postupov národného práva za predpokladu, že tieto umožnia zrealizovať rozhodnutie rýchlo a efektívne.
3. Suma, ktorá sa má vrátiť späť, podlieha úrokom od dátumu, keď bola jednotlivá časť sumy poskytnutá k dispozícii príjemcovi pomoci, a dokedy nebude splatená. Úroky sa vypočítajú ako úroky z úrokov od prvého roku, v ktorom sa po prvý raz uskutočnila nadmerná kompenzácia. Pre nasledujúce roky sa rovnakým spôsobom zúročia všetky ostatné sumy, ktorými sa poskytovala nadmerná kompenzácia za daný rok.
4. Úroky, ktoré sa vyžadujú v súlade s odsekom 3, sa vypočítajú spôsobom stanoveným v článkoch 9 a 11 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 o uplatňovaní nariadenia Rady (ES) č. 794/2004 (52).
Článok 3
Dánske kráľovstvo bude najneskôr do dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia informovať Komisiu o tom, aké opatrenia sú plánované a už vykonané vo veci vyhovenia rozhodnutiu. Tieto informácie sa podajú na dotazníku v prílohe 1 k tomuto rozhodnutiu.
Článok 4
Toto rozhodnutie je určené Dánskemu kráľovstvu.
V Bruseli 19. mája 2004