NARIADENIE RADY (ES) č. 1286/2008
zo 16. decembra 2008,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 193/2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 192/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho články 15 a 19,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
I. PREDCHÁDZAJÚCE PREŠETROVANIE A EXISTUJÚCE OPATRENIA
(1)
Dňa 30. novembra 2000 Rada nariadením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“).
(2)
Po preskúmaní uplynutia platnosti Rada nariadením (ES) č. 193/2007 (3) uložila konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“) na ďalšie obdobie piatich rokov. Príslušný výrobok spadá do kódu KN 3907 60 20. Sadzba stanoveného cla sa pohybuje medzi 0 a 106,5 EUR/tonu pre individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 41,3 EUR/tonu uloženého na dovoz od ostatných vývozcov.
(3)
Okrem toho Rada nariadením (ES) č. 192/2007 (4) uložila konečné antidumpingové clo na rovnaký výrobok s pôvodom v Indii (ďalej len „antidumpingové nariadenie“). Podľa tohto nariadenia sa sadzba stanoveného cla pohybuje medzi 88,9 a 200,9 EUR/tonu pre individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 181,7 EUR/tonu uloženého na dovoz od ostatných vývozcov.
(4)
V súlade so zásadou, že žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania, úroveň antidumpingových ciel v antidumpingovom nariadení zohľadňuje výšku vyrovnávacieho cla uloženého antisubvenčným nariadením v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia.
II. ZAČATIE ČIASTOČNÉHO PREDBEŽNÉHO PRESKÚMANIA
(5)
Po uložení konečného vyrovnávacieho cla indická vláda uviedla, že okolnosti v súvislosti s dvoma prípadmi subvencovania (systém úverových colných knižiek a systém oslobodenia od dane z príjmov podľa oddielu 80 HHC zákona o dani z príjmov) sa zmenili a tieto zmeny sú trvalého charakteru. Následne sa použilo tvrdenie, že úroveň subvencovania mala klesajúcu tendenciu, a preto opatrenia, ktoré boli uložené čiastočne na základe týchto systémov, by bolo potrebné revidovať.
(6)
Komisia preskúmala dôkazový materiál predložený indickou vládou a považovala ho za dostatočný na opodstatnenie začatia preskúmania v súlade s ustanoveniami článku 19 základného nariadenia, obmedzeného na úroveň subvencovania dovozov určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii. Po porade s poradným výborom Komisia začala na základe oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (5) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) ex officio čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 193/2007.
(7)
Cieľom čiastočného predbežného preskúmania prešetrovania je prehodnotiť potrebu pokračovania, odstránenia alebo zmeny a doplnenia súčasných opatrení týkajúcich sa tých spoločností, ktoré mali prospech z jedného alebo obidvoch systémov subvencovania, pričom sa poskytli dostatočné dôkazy v súlade s oznámením o začatí konania. V závislosti od výsledkov preskúmania sa v čiastočnom predbežnom revíznom prešetrovaní zváži aj potreba upraviť opatrenia uplatniteľné na iné spoločnosti, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní, v ktorom sa stanovila úroveň existujúcich opatrení a/alebo zostatkové opatrenie uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti.
III. OBDOBIE PREŠETROVANIA
(8)
Obdobie prešetrovania sa týkalo obdobia od 1. apríla 2006 do 31. marca 2007 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
IV. STRANY, KTORÝCH SA PREŠETROVANIE TÝKA
(9)
Komisia oficiálne informovala indickú vládu a tí indickí vyvážajúci výrobcovia, ktorí spolupracovali pri predchádzajúcom prešetrovaní, boli uvedení v zmysle nariadenia (ES) č. 193/2007 ako požívajúci výhodu z ktorejkoľvek z dvoch údajne zmenených systémov subvencovania a boli uvedení v prílohe k oznámeniu o začatí konania, ako aj výrobcovia Spoločenstva, o začatí čiastočného predbežného revízneho prešetrovania. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie. Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili účastníci, sa zvážili, prípadne zohľadnili.
(10)
Vzhľadom na počet strán zúčastnených v tomto preskúmaní sa v súlade s článkom 27 základného nariadenia počítalo s použitím techník odberu vzoriek, pokiaľ ide o prešetrenie subvencovania.
(11)
Prihlásili sa dvaja vyvážajúci výrobcovia a poskytli informácie požadované pre odber vzoriek. Z tohto dôvodu sa usúdilo, že použitie techník výberu vzorky nie je potrebné. Jeden z uvedených dvoch vyvážajúcich výrobcov, ktorý predložil formulár pre výber vzorky, však neskôr Komisii oznámil, že nemal v úmysle vyplniť celý dotazník ani poskytnúť údaje potrebné na účely prešetrovania.
(12)
Komisia preto zaslala a dostala odpoveď na dotazník iba od jedného výrobcu, ktorý bol oprávnený na toto preskúmanie, menovite Pearl Engineering Polymers Ltd (ďalej len „spoločnosť“). Jeden dotazník sa tiež zaslal indickej vláde. Komisia dostala odpoveď od spoločnosti, ako aj od indickej vlády.
(13)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencovania. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch nasledujúcich zainteresovaných strán:
1.
Indická vláda
Ministerstvo obchodu, Dillí.
2.
Vyvážajúci výrobcovia v Indii
Pearl Engineering Polymers Ltd, Dillí.
V. POSKYTOVANIE INFORMÁCIÍ A PRIPOMIENKY K POSTUPU
(14)
Indická vláda a iné zainteresované strany boli informované o dôležitých skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých chcela Komisia navrhnúť zmenu a doplnenie sadzby cla platného pre jediného spolupracujúceho indického výrobcu a pre nespolupracujúceho výrobcu, ktorý je tiež uvedený v prílohe k oznámeniu o začatí konania, ako aj o zámere zachovať súčasné opatrenia pre všetky ostatné spoločnosti, ktoré nespolupracovali pri tomto čiastočnom predbežnom preskúmaní. Takisto dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Všetky predložené vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili, ako je uvedené nižšie.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(15)
Výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie, je ten istý ako výrobok, na ktorý sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 193/2007, t. j. PET s číslom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5 s pôvodom v príslušnej krajine. V súčasnosti ho možno zatriediť do položky číselného kódu KN 3907 60 20.
C. SUBVENCIE
I. ÚVOD
(16)
Na základe informácií, ktoré predložila indická vláda a jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca, a odpovedí na dotazník Komisie boli prešetrené nasledujúce systémy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií:
a)
Systém predbežných povolení (predtým známy ako Systém predbežných licencií) („AAS“);
b)
Systém úverových colných knižiek („DEPS“);
c)
Systém podpory vývozu kapitálových tovarov („EPCGS“);
d)
Systém oslobodenia od dane z príjmov („ITES“);
e)
Systém Focus Market („FMS“);
f)
Systém Target Plus („TPS“).
(17)
Základom systémov uvedených v písmenách a), b), c), e) a f) je zákon o zahraničnom obchode (vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode splnomocňuje indickú vládu na vydávanie oznámení o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky vývozu a dovozu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Jeden z dokumentov vývoznej a dovoznej politiky sa týka obdobia revízneho prešetrovania tohto prípadu, t. j. päťročný plán na obdobie od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (ďalej „politika EXIM 2004-2009“). Okrem toho indická vláda tiež stanovuje aj postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004-2009 v Príručke postupov - 1. september 2004 až 31. marec 2009, zväzok I („PP I 2004-2009“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje.
(18)
Systémy oslobodenia od dane z príjmov uvedené v písmene d) sa zakladajú na zákone o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa mení a dopĺňa každý rok finančným zákonom.
(19)
V súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia Komisia prizvala indickú vládu na ďalšie konzultácie týkajúce sa zmenených a nezmenených systémov s cieľom objasniť skutkovú situáciu v súvislosti s uvedenými systémami a dosiahnuť spoločne dohodnuté riešenie. Po týchto rokovaniach a na základe toho, že sa vzájomne nedohodli na riešení v súvislosti s týmito systémami, Komisia zahrnula všetky tieto systémy do prešetrovania subvencovania.
(20)
Jedna zainteresovaná strana zastupujúca priemyselné odvetvie Spoločenstva tvrdila, že indickí vývozcovia mali naďalej k dispozícii mnoho iných systémov a subvencií. Z informácií však nevyplynuli žiadne konečné dôkazy, ktoré by dokazovali, že tieto systémy využíval spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Preto sa tieto otázky ďalej neprešetrovali na účely tohto špecifikovaného konania.
II. ŠPECIFICKÉ SYSTÉMY
1. Systém predbežných povolení („AAS“)
a) Právny základ
(21)
Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004-2009 a kapitolách 4.1 až 4.30 v PP I 2004-2009. Tento systém sa nazýval Systém predbežných licencií počas predchádzajúceho revízneho prešetrovania, ktoré viedlo prostredníctvom nariadenia (ES) č. 193/2007 k uloženiu konečného vyrovnávacieho cla, ktoré je v súčasnosti v platnosti.
b) Oprávnenosť
(22)
AAS pozostáva zo šiestich podsystémov, ktorých podrobnejší opis je uvedený v odôvodnení 23. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Vyvážajúci výrobcovia a vyvážajúci obchodníci „viazaní na“ podporných výrobcov sú oprávnení na AAS pre fyzický vývoz a na AAS pre ročnú potrebu. Vyvážajúci výrobcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na AAS pre dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí obstarávajú „zamýšľaný vývoz“ kategórií uvedených v odseku 8.2 politiky EXIM 2004 - 2009, napríklad dodávatelia pre jednotky orientované na vývoz (ďalej len „EOU“), majú nárok na AAS pre zamýšľaný vývoz. Nakoniec medzidodávatelia pre vyvážajúcich výrobcov sú oprávnení na výhody zo „zamýšľaného vývozu“ v rámci podsystémov predbežného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „ARO“) a tesne nadväzujúceho domáceho akreditívu.
c) Praktické zavedenie
(23)
Predbežné povolenia sa môžu vydať pre tieto činnosti:
i)
Fyzické vývozy: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje voľný dovoz vstupných materiálov na výrobu špecifického výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok určený na vývoz musí opustiť indické územie. Úľava na dovoz a povinnosť vývozu vrátane typu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii.
ii)
Ročná požiadavka: Takéto povolenie sa nespája s konkrétnym výrobkom určeným na vývoz ani so širšou skupinou výrobkov (napr. chemikálie a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže - do určitej hraničnej hodnoty stanovenej na základe jeho minulého výkonu vývozu - doviezť bez cla akýkoľvek vstupný materiál používaný vo výrobe ktorejkoľvek z položiek patriacich do takejto skupiny výrobkov. Na vývoz si môže vybrať akýkoľvek výsledný výrobok, ktorý patrí do skupiny výrobkov, v ktorej sa využíva takýto materiál oslobodený od cla.
iii)
Dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok určený na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Vyvážajúci výrobca, ktorý vyrába medziprodukt, môže dovážať vstupné materiály bez cla a môže na tento účel získať AAS pre dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť.
iv)
Zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupné materiály, ktoré sú potrebné na výrobu tovaru na predaj ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 2004-2009. Podľa indickej vlády sa zamýšľaný vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Množstvo kategórií dodávok sa pokladá za zamýšľané vývozy za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v špeciálnej ekonomickej zóne (ďalej len „SEZ“).
v)
ARO: Držiteľ AAS, ktorý má záujem nakupovať vstupy od domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť použiť ARO. V týchto prípadoch sa predbežné povolenia potvrdzujú ako ARO a sú indosované na domáceho dodávateľa po doručení príslušných stanovených položiek. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na zvýhodnenie na základe zamýšľaných vývozov, ako je uvedené v odseku 8.3 politiky EXIM 2004-2009 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, zrušenie cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ARO refunduje dane a clá dodávateľovi namiesto refundácie toho istého poslednému vývozcovi vo forme vrátenia/refundácie ciel. Refundácia daní/ciel existuje pre domáce vstupy, ako aj pre vstupy z dovozu.
vi)
Tesne nadväzujúci domáci akreditív (Back to back inland letter of credit): Tento podsystém tiež zahŕňa domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia sa môže obrátiť na banku, aby otvorila domáci akreditív v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší povolenie na priamy dovoz iba v prípade, keď hodnota a objem položiek pochádza z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody zamýšľaného vývozu, ako je uvedené v odseku 8.3 politiky EXIM 2004-2009 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, zrušenie cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane).
(24)
Zistilo sa, že počas obdobia revízneho prešetrovania spolupracujúci vývozca získal úľavu iba na základe dvoch podsystémov nadviazaných na príslušný výrobok, t. j. i) AAS fyzické vývozy a iv) AAS na zamýšľaný vývoz. Preto nie je potrebné stanoviť napadnuteľnosť ostatných nevyužitých podsystémov.
(25)
Po uložení konečného vyrovnávacieho cla, ktoré je v súčasnosti v platnosti, nariadením (ES) č. 193/2007 indická vláda zmenila systém overovania týkajúci sa AAS. Konkrétne držiteľ predbežného povolenia na účely kontroly indickými orgánmi je zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 a dodatok 23 PP I 2004-2009), t. j. register o skutočnej spotrebe. Tento register musí overovať externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie uvádzajúce, že povinné registre a príslušné údaje boli preskúmané a informácie predložené podľa dodatku 23 sú v každom ohľade pravdivé a správne. Vyššie uvedené ustanovenia sa však uplatňujú len na predbežné povolenia vydané 13. mája 2005 alebo neskôr. Pokiaľ ide o predbežné povolenia alebo predbežné licencie vydané pred týmto dátumom, ich držitelia sú povinní postupovať podľa predtým platných ustanovení týkajúcich sa overovania, t. j. viesť pravdivý a riadny stav licenčnej spotreby a používania dovezeného tovaru v špecifickom formáte uvedenom v dodatku 18 (kapitola 4.30 a dodatok 18 PP I 2002-2007).
(26)
V súvislosti s podsystémami, ktoré počas obdobia revízneho prešetrovania používal jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca, t. j. fyzické vývozy a zamýšľané vývozy, úľava na dovoz, ako aj povinnosť vývozu, stanovuje v objeme a hodnote indická vláda a sú zdokumentované v povolení. Okrem toho v čase dovozu a vývozu vládni úradníci majú zaznamenať príslušné transakcie v povolení. Objem povolených dovozov v rámci tohto systému určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu a výstupu (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a sú uverejnené v PP II 2004-2009.
(27)
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že SION sa pravidelne revidujú. Keďže jeden spolupracujúci vývozca použil licencie vydané v rôznom čase, to tiež znamenalo, že spoločnosť počas obdobia revízneho prešetrovania použila rôzne SION.
(28)
Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rozvrhu po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, každé na 6 mesiacov).
(29)
V rámci revízneho prešetrovania sa dospelo k zisteniu, že zatiaľ čo spolupracujúci vyvážajúci výrobca bol schopný stanoviť celkovú spotrebu surovín, neviedol register o skutočnej spotrebe pre príslušný výrobok. Spotreba bola v súlade so SION len na základe predpokladov. Preto nebolo možné stanoviť, či požiadavky SION uvedené v špecifických povoleniach/licenciách prekročili v súvislosti s bezcolnými vstupnými materiálmi množstvo materiálu potrebného na výrobu referenčného množstva výsledných výrobkov určených na vývoz.
(30)
Okrem toho sa revíznym prešetrovaním dospelo k zisteniu, že suroviny sa dovážali na základe troch rôznych povolení/licencií a rôznych noriem SION a potom sa zmiešali a fyzicky začlenili do výrobného procesu toho istého tovaru určeného na vývoz. Skutočnosť, že existujú tri rôzne normy SION s rôznymi normami spotreby pre každú surovinu ešte zdôrazňuje problém pri stanovovaní skutočnej spotreby spolupracujúceho vývozcu. V tejto súvislosti je jasné, že register o skutočnej spotrebe je základnou požiadavkou s cieľom umožniť kontrolu, či bezcolné vstupné materiály prekročili množstvo materiálu potrebného na výrobu referenčného množstva výsledného výrobku určeného na vývoz.
(31)
Revíznym prešetrovaním sa tiež zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli splnené alebo sa ešte nevyskúšali v praxi. V súvislosti s predbežnými licenciami vydanými pred 13. májom 2005 neboli zaslané registre o skutočnej spotrebe a skladových zásobách (t. j. dodatok 18) príslušným orgánom, a teda ich indická vláda neskontrolovala. V súvislosti s predbežnými povoleniami vydanými po 13. máji 2005 sa vyžadujú potrebné registre o skutočnej spotrebe a skladových zásobách, ale indická vláda ešte neskontrolovala súlad týchto registrov s požiadavkami politiky EXIM. Registre v skutočnosti skontrolovali externí autorizovaní účtovníci v súlade s požiadavkami príslušnej indickej legislatívy uvedenými v odôvodnení 25, ale ani spoločnosť, ani autorizovaní účtovníci neuchovali záznam o priebehu tohto procesu osvedčovania. Neexistoval žiadny plán auditu ani akýkoľvek iný podporný materiál pre vykonaný audit, žiadne zaznamenané informácie o použitej metodológii a špecifických požiadavkách potrebných pre takú precíznu prácu, ktorá si vyžaduje podrobné technické vedomosti o výrobnom procese, požiadavkách politiky EXIM a účtovných postupoch. Berúc do úvahy túto situáciu, sa usudzuje, že vývozca, ktorý je predmetom prešetrovania, nebol schopný preukázať, že príslušné ustanovenia EXIM boli splnené.
d) Pripomienky k poskytovaniu informácií
(32)
Spolupracujúci vývozca vyjadril námietky k uvedeným zisteniam, najmä pokiaľ ide o závery týkajúce sa autorizovaného účtovníka, ako je uvedené v odôvodnení 31. V tejto súvislosti uviedol, že neexistuje žiadne vnútroštátne ani medzinárodné právne ustanovenie, na základe ktorého by auditovaná spoločnosť bola povinná uchovávať záznamy o spôsobe vykonania auditu. Naopak, indické právne predpisy stanovujú, že pracovné dokumenty sú vlastníctvom audítora. Vzhľadom na tieto okolnosti a so zreteľom na to, že pred overovacou návštevou nebola podaná žiadosť o stretnutie s autorizovaným účtovníkom, by sa nemala skutočnosť, že auditovaná spoločnosť nemala v čase návštevy tieto podporné dokumenty k dispozícii, použiť proti nej. Okrem toho sa uviedlo, že základné nariadenie by za žiadnych okolností neumožňovalo útvarom Komisie overiť dokumenty uchovávané mimo prešetrovanej spoločnosti, ako by to bolo v prípade, keby audit vykonával nezávislý účtovník. Takisto bol vyjadrený argument, že skutočná spotreba jediného spolupracujúceho výrobcu bola v prípade všetkých vstupov vyššia ako normy SION a že nedošlo k nadmernému odpusteniu cla.
(33)
V tejto súvislosti sa pripomína, že proces overovania vykonaný autorizovaným účtovníkom a vystavenie príslušného osvedčenia tvoria súčasť systému overovania, ktorý zaviedla indická vláda vo svojej politike EXIM. V tejto súvislosti politika EXIM zaviedla autorizovaného účtovníka ako jedného zo subjektov na vykonávanie systému a Komisia musela posúdiť, či sa uvedený systém overovania využíva efektívne. Skutočnosť, že spoločnosť nemohla preukázať, že buď ona sama, alebo autorizovaný účtovník vlastní záznamy o vykonaných kontrolách, na základe ktorých by bolo možné vydať osvedčenia stanovené v politike EXIM, znamená, že spoločnosť nemohla predložiť dôkazy o splnení príslušných ustanovení politiky EXIM. Pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti, že v žiadnom prípade nedošlo k nadmernému odpusteniu cla, pripomína sa, že zo skutočného stavu zisteného na mieste (t. j. zmiešanie vstupov a vyrobených výrobkov, používanie odlišných noriem SION, absencia registrov o skutočnej spotrebe, ktoré požaduje politika EXIM) a na základe skutočnosti, že indická vláda dosiaľ nevykonala potrebné konečné overenie, vyplýva, že nemožno vykonať akýkoľvek výpočet skutočnej spotreby a súvisiaceho nadmerného odpustenia cla na základe povolenia/licencie a normy SION.
e) Záver
(34)
Oslobodenie od dovozných ciel je subvencia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančný príspevok indickej vlády, ktorý predstavoval výhodu pre prešetrovaných vývozcov.
(35)
Okrem toho fyzické vývozy a AAS na zamýšľaný vývoz sú zo zákona jasne podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a napadnuteľné na základe článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť na základe týchto systémov získať žiadne výhody.
(36)
Žiadny z dvoch podsystémov používaných v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nezodpovedajú pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá na vrátenie) a prílohe III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda neuplatňovala účinne svoj kontrolný systém ani postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali vo výrobe výrobku určeného na vývoz (príloha II oddiel II bod 4 základného nariadenia a v prípade systémov vrátenia cla príloha III oddiel II bod 2 základného nariadenia). Normy SION ako také nemožno považovať za systém overovania skutočnej spotreby, keďže bezcolné vstupné materiály dovážané na základe povolení/licencií s rôznymi hodnotami výnosu SION sa zmiešavajú v rovnakom výrobnom procese tovaru určeného na vývoz. Tento druh procesu neumožňuje indickej vláde skontrolovať s dostatočnou presnosťou, aké množstvá vstupov sa spotrebovali vo výrobe určenej na vývoz a na základe akej referenčnej hodnoty SION by sa malo vykonať porovnanie. Okrem toho indická vláda buď nevykonala, alebo ešte nedokončila účinnú kontrolu založenú na správnom vedení registra o skutočnej spotrebe. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie prešetrovanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď toto by sa za normálnych okolností pri nedostatku účinného systému overovania malo vykonať (príloha II oddiel II ods. 5 a príloha III oddiel II ods. 3 základného nariadenia). Okrem toho sa pripomína, že príslušná spoločnosť neviedla register o spotrebe, ktorý by umožnil overiť skutočnú spotrebu surovín pri jednotlivých druhoch výrobku. Preto by aj v prípade, keby bol zavedený účinný kontrolný systém, indická vláda nemala možnosť zistiť, v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe výrobku určeného na vývoz. Nakoniec zahrnutie autorizovaných účtovníkov do procesu overovania neviedlo k zlepšeniu systému overovania, pretože neexistujú žiadne podrobné pravidlá o tom, akým spôsobom by autorizovaní účtovníci mali vykonávať im zverené úlohy a informácie predložené počas prešetrovania nemohli zaručiť splnenie vyššie uvedených pravidiel ustanovených základným nariadením.
(37)
Tieto dva podsystémy sú preto napadnuteľné.
f) Výpočet sumy subvencie
(38)
Pri chýbajúcich prípustných systémoch vrátenia cla alebo systémoch náhradného vrátenia cla je napadnuteľným zvýhodnením odpustenie celkových dovozných ciel obvykle splatných pri dovoze vstupov. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že základné nariadenie neustanovuje len napadnutie „nadmerného“ odpustenia cla. Podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a prílohy I bodu i) základného nariadenia možno napadnúť iba odpustenie ciel v nadmernej výške, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade neboli splnené. Preto ak sa zistí chýbajúci vhodný monitorovací proces, neuplatňuje sa uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo napadnutia výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako nejaký údajný nadmerný odpočet. Ako je ustanovené v prílohe II oddiele II a prílohe III oddiele II základného nariadenia, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takýto nadmerný odpočet. Naopak, podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia musí iba zistiť dostatok dôkazov na dokázanie nevhodnosti udaného systému overovania.
(39)
Výška subvencie pre vývozcu, ktorý využíval AAS, sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci dvoch podsystémov využívaných pre príslušný výrobok v priebehu obdobia revízneho prešetrovania (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré vyplynuli zo získania subvencie, odrátali od sumy subvencie, ak došlo k oprávneným nárokom. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto čiastka subvencie rozdelila podľa obratu vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené ani dopravené množstvá.
(40)
Sadzba subvencie ustanovená v súlade s týmto systémom v priebehu obdobia revízneho prešetrovania pre jedného spolupracujúceho výrobcu predstavuje 12,8 %.
2. Systém úverových colných knižiek (DEPS)
a) Právny základ
(41)
Podrobný opis DEPS sa nachádza v odseku 4.3 politiky EXIM 2004-2009 a v kapitole 4 PP I 2004-2009.
(42)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal žiadne napadnuteľné zvýhodnenie na základe tohto systému (DEPS). Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento systém ďalej analyzovať.
3. Systém podpory vývozu kapitálových tovarov (EPCGS)
a) Právny základ
(43)
Podrobný opis EPCGS sa nachádza v kapitole 5 politiky EXIM 2004-2009 a v kapitole 5 PP I 2004-2009.
b) Oprávnenosť
(44)
Vyvážajúci výrobcovia, vyvážajúci obchodníci „viazaní“ na podporných výrobcov alebo poskytovateľov služieb sú oprávnení na tento systém.
c) Praktické zavedenie
(45)
Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar (nový a od apríla 2003 aj použitý najviac 10 rokov starý tovar) pri zníženej sadzbe cla. Na tento účel indická vláda vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 %, ktorá sa uplatňuje na každý kapitálový tovar dovezený v rámci systému. Až do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna sadzba cla vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozov vysokej hodnoty nulová sadzba cla. Pre splnenie vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva tovaru na vývoz v priebehu určitého obdobia.
(46)
Majiteľ licencie EPCGS môže tiež čerpať kapitálový tovar z domácich zdrojov. V takomto prípade domáci výrobca kapitálového tovaru môže mať prospech zo zvýhodnenia za dovoz súčiastok potrebných na výrobu takéhoto kapitálového tovaru bez cla. Prípadne sa domáci výrobca môže uchádzať o výhodu zamýšľaného vývozu v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie EPCGS.
d) Pripomienky k poskytovaniu informácií
(47)
K poskytovaniu informácií neboli v súvislosti s EPCGS predložené žiadne pripomienky.
e) Záver o systéme EPCGS
(48)
Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže táto úľava znižuje príjem z cla indickej vlády, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho znížením cla sa poskytuje vývozcovi výhoda, lebo clá ušetrené pri dovoze zlepšujú jeho likviditu.
(49)
Okrem toho systém EPCGS je zo zákona podmienený výkonnosťou vývozu, keďže povolenia nemožno získať bez záväzku vyvážať. Preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.
(50)
Nakoniec sa tento systém nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nepatrí do pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako je uvedené v prílohe I i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebuje pri výrobe výrobkov určených na vývoz.
f) Výpočet sumy subvencie
(51)
Jeden spolupracujúci vývozca nenadobudol žiadny kapitálový tovar v priebehu revízneho prešetrovania. Spoločnosť však naďalej požívala výhody z oslobodenia od cla pre kapitálový tovar nadobudnutý pred obdobím revízneho prešetrovania v hodnote stanovenej v pôvodnom prešetrovaní. Podľa zistení v pôvodnom prešetrovaní sa výška subvencie získanej počas obdobia revízneho prešetrovania vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá skutočnému obdobiu odpisovania takéhoto kapitálového tovaru vyvážajúceho výrobcu. V súlade so zavedeným postupom takto vypočítaná suma, ktorá môže prislúchať obdobiu revízneho prešetrovania, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto sumy, a tak sa zistila výška subvencie ako hodnota v čitateli. V súlade s článkom 7 ods. 2 a článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto čiastka subvencie rozdelila na obrat vývozu v priebehu obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené ani dopravené množstvá. Sadzba subvencie stanovená vzhľadom na výhodu, ktorú spoločnosť získala v priebehu obdobia revízneho prešetrovania, bola 0,3 %.
4. Systém oslobodenia od dane z príjmov (ITES)
a) Právny základ
(52)
V rámci tohto systému mohli vývozcovia využiť výhodu čiastočného oslobodenia od dane z príjmov pochádzajúcich z predaja na vývoz. Právny základ pre toto oslobodenie bol ustanovený v oddiele 80HHC ITA.
(53)
Toto ustanovenie bolo pre posudzovaný rok 2005-2006 (t. j. pre finančný rok od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005) zrušené, a teda oddiel 80HHC ITA neposkytuje po 31. marci 2004 žiadne výhody. Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca nevyužil žiadne výhody vyplývajúce z tohto systému v priebehu obdobia revízneho prešetrovania. Keďže bol tento systém stiahnutý, nebude preto v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia napadnutý.
5. Systém Focus Market (FMS),
a) Právny základ
(54)
Podrobný opis FMS sa nachádza v kapitole 3.9 politiky EXIM 2004-2009 a v kapitole 3.20 PP I 2004-2009. Napriek tomu, že spoločnosť uviedla tento systém, prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosť v priebehu obdobia revízneho prešetrovania nezískala z tohto systému žiadnu výhodu. Keďže sa zistilo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal na základe tohto systému žiadne napadnuteľné výhody, nebolo potrebné ho v rámci tohto prešetrovania ďalej analyzovať.
6. Systém Target Plus (TPS)
a) Právny základ
(55)
Podrobný opis TPS sa nachádza v kapitole 3.7 politiky EXIM 2004-2009 a v kapitole 3.2 PP I 2004-2009.
b) Oprávnenosť
(56)
Akýkoľvek vyrábajúci vývozca je oprávnený uplatňovať tento systém.
c) Praktické zavedenie
(57)
Tento systém je zameraný na poskytnutie odmeny spoločnostiam, ktoré zvýšia rast obratu vývozu. Na tento účel tento systém umožňuje oprávneným spoločnostiam využívať colný úver v rozsahu od 5 % do 15 % čiastky vychádzajúcej z rozdielu medzi hodnotami FOB vývozov uskutočnených počas 2 po sebe nasledujúcich finančných rokov.
(58)
Spoločnosti, ktoré si želajú využiť tento systém, sú povinné podať žiadosť ministerstvu obchodu a priemyslu. Po udelení povolenia príslušné orgány vydajú licenciu uvádzajúcu výšku colného úveru.
(59)
Tento systém bol zastavený v marci 2006 a časom nahradený dvoma novými systémami, systémom Focus Market a systémom Focus Product. Právo požiadať o licenciu TPS však zostalo v platnosti do marca 2007 a spoločnosti využívajúce tento systém môžu používať príslušné nároky na colný úver do marca 2009.
d) Pripomienky k poskytovaniu informácií
(60)
Spolupracujúci výrobca uviedol, že spoločnosť počas obdobia revízneho prešetrovania nezískala z tohto systému žiadnu výhodu a že by vzhľadom na to, že tento systém bol v roku 2006 zrušený, nemal byť napadnutý. Ako však bolo uvedené, prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosti bola počas obdobia revízneho prešetrovania udelená výhoda, a navyše, napriek tomu, že sa príslušný systém naozaj zrušil, spoločnosti by z neho mohli čerpať výhody až do roku 2009.
e) Závery k systému Target Plus
(61)
Systém TPS poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Colný úver TPS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože nakoniec sa úver využije na kompenzáciu dovozných ciel, a tým zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo inak splatné. Okrem toho colný úver TPS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(62)
Ďalej je TPS podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.
(63)
Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nezodpovedá prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá na vrátenie) a prílohe III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie cla) základného nariadenia. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vzhľadom na skutočne použité vstupy. Neexistuje žiadny zavedený systém ani postup na overenie, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese výrobku na vývoz, alebo či sa vyskytli preplatky dovozných ciel v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Napokon je vývozca oprávnený na výhody TPS bez ohľadu na to, či vôbec dováža nejaké vstupy. Na to, aby výrobca získal výhody, stačí, aby jednoducho zvýšil svoj vývozný obrat bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Preto dokonca aj výrobcovia, ktorí lokálne vyrábajú všetky svoje vstupy a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupy, majú stále nárok na zvýhodnenia z TPS.
f) Výpočet výšky subvencie
(64)
Výška vyrovnávacích subvencií sa vypočítala z hľadiska výhody, ktorú využil jej prijímateľ počas obdobia revízneho prešetrovania, podľa účtovníctva spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na základe nárastu ako príjem na úrovni vývoznej transakcie. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový vývozný obrat za obdobie revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytovala sa podľa vyrobených, vyvezených ani prepravených množstiev.
(65)
Sadzba subvencie ustanovená v súlade s týmto systémom v priebehu obdobia revízneho prešetrovania pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu predstavuje 0,7 %.
III. VÝŠKA NAPADNUTEĽNÝCH SUBVENCIÍ
(66)
Pripomína sa, že rozpätie subvencie ustanovené v pôvodnom vyšetrovaní sa zistilo na úrovni 5,8 % pre jediného vyvážajúceho výrobcu spolupracujúceho s týmto čiastočným predbežným preskúmaním.
(67)
V rámci súčasného čiastočného predbežného preskúmania bola výška napadnuteľných subvencií vyjadrená podľa hodnoty vo výške 13,8 %, ako je uvedené nižšie:
Systém
Spoločnosť
ALS
DEPS
EPCGS
ITIRAD
FMS
TPS
Spolu
%
%
%
%
%
%
%
Pearl Engineering Polymers Ltd
12,8
0
0,3
0
0
0,7
13,8
(68)
Na základe vyššie uvedeného sa dospelo k záveru, že úroveň subvencovania v súvislosti s jediným spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom sa zvýšila.
D. VYROVNÁVACIE OPATRENIA A ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
I. VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(69)
V súlade s ustanoveniami článku 19 základného nariadenia a dôvodmi na vykonanie tohto čiastočného predbežného preskúmania uvedenými v bode 3 oznámenia o začatí konania sa zistilo, že rozpätie subvencovania v súvislosti s jediným spolupracujúcim výrobcom sa zvýšilo z 5,8 % na 13,8 %, a preto je potrebné primerane zmeniť a doplniť sadzbu vyrovnávacieho cla uloženého tomuto vyvážajúcemu výrobcovi nariadením (ES) č. 193/2007.
(70)
Druhá spoločnosť, ktorej sa týkalo toto čiastočné predbežné preskúmanie, Reliance Industries Ltd, mala najvyššie rozpätie subvencií pri pôvodnom prešetrovaní, ale nespolupracovala pri tomto preskúmaní. Keďže spoločnosť nespolupracovala, hodnotenie muselo vychádzať z najlepších dostupných skutočností v súlade s článkom 28 základného nariadenia. V tejto súvislosti a vzhľadom na nálezy týkajúce sa jedného spolupracujúceho vývozcu je tiež pravdepodobné, že tento nespolupracujúci vyvážajúci výrobca bude naďalej využívať výhody vyplývajúce zo subvenčných systémov, ktoré sú predmetom prešetrovania aspoň v rovnakej miere, ako sa to zistilo pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Preto je potrebné uzavrieť, že úroveň subvencovania v súvislosti s jedným nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ktorého sa preskúmanie týkalo, sa tiež zvýšila na 13,8 %, a preto je potrebné primerane zmeniť a doplniť sadzbu vyrovnávacieho cla uloženého tomuto vyvážajúcemu výrobcovi nariadením (ES) č. 193/2007.
(71)
So zreteľom na spoločnosti, ktoré spolupracovali na pôvodnom prešetrovaní, ale neboli identifikované ako zúčastnené na prešetrovaní v prílohe k oznámeniu o začatí konania, neboli zistené žiadne skutočnosti, ktoré by viedli k potrebe prepočítania sadzieb vyrovnávacieho a antidumpingového cla platného pre tieto spoločnosti. Preto jednotlivé sadzby cla platné pre všetky ostatné strany okrem spoločnosti Pearl Engineering and Reliance Industries uvedenej v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 193/2007 zostávajú nezmenené.
(72)
Naopak, pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré nespolupracovali ani na tomto preskúmaní, ani na pôvodnom prešetrovaní, je potrebné považovať za spoločnosti využívajúce výhody vyplývajúce z prešetrovaných subvenčných systémov aspoň v rovnakej miere, aká sa zistila pre jediného spolupracujúceho výrobcu. S cieľom predísť poskytnutiu bonusu za nespoluprácu sa považuje za vhodné stanoviť úroveň subvencovania platného pre „všetky ostatné spoločnosti“ na úroveň najvyššej sadzby stanovenej pre ktorúkoľvek spoločnosť spolupracujúcu v pôvodnom prešetrovaní, t. j. 13,8 %.
(73)
Zmenené sadzby vyrovnávacieho cla by sa mali stanoviť na úrovni nových sadzieb subvencovania zistenej počas súčasného preskúmania, pretože rozpätie poškodenia vypočítané pri pôvodnom antisubvenčnom prešetrovaní zostáva vyššie.
(74)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti ustanovené v tomto nariadení odzrkadľujú situáciu zistenú v čiastočnom predbežnom preskúmaní. Z tohto dôvodu sa výlučne uplatňujú na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami. Dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je konkrétne uvedená v hlavnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov, ktoré sú spojené s konkrétne uvedenými subjektmi, nemôže využívať tieto sadzby, ale využíva colnú sadzbu, ktorá sa uplatňuje na „všetky ostatné spoločnosti“.
(75)
S cieľom zabrániť, aby fluktuácie v cenách PET spôsobené variáciami cien surovej ropy vyústili do vyššieho cla, sa pripomína, že zavedené opatrenia boli stanovené v podobe špecifického cla na tonu. Stanovená čiastka vyplýva z uplatňovania sadzby vyrovnávacieho cla na vývozné ceny CIF, ktoré sa používali na výpočet úrovne vylúčenia škôd počas pôvodného prešetrovania. Rovnaká metóda sa použila na účely stanovenia zmenených a doplnených úrovní špecifického cla v kontexte tohto preskúmania.
(76)
Rozpätia a platné sadzby cla by sa preto mali vypočítať podľa nižšie uvedenej tabuľky.
Sadzba vyrovnávacieho cla
Navrhovaná sadzba vyrovnávacieho cla
(EUR/t)
Reliance Industries Ltd
13,8 %
69,4
Pearl Engineering Polymers Ltd
13,8 %
74,6
Senpet Ltd
4,43 %
22,0
Futura Polyesters Ltd
0 %
0,0
South Asian Petrochem Ltd
13,9 %
106,5
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
69,4
(77)
Akákoľvek požiadavka uplatňovania týchto individuálnych sadzieb vyrovnávacieho cla (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (6) s priloženými príslušnými informáciami najmä o modifikácii činnosti spoločnosti spojenej s výrobou, domácim či vývozným predajom súvisiacim napríklad s touto zmenou názvu alebo výrobných či predajných subjektov. Ak je to vhodné, a po porade s poradným výborom, sa vykoná zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia a aktualizácia zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
II. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(78)
Zmena a doplnenie sadzby vyrovnávacieho cla bude mať dosah na konečné antidumpingové clo uložené výrobcom v Indii nariadením (ES) č. 192/2007.
(79)
V pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní bolo antidumpingové clo upravené s cieľom predísť dvojitému započítavaniu účinkov výhod vývozných subvencií. V tejto súvislosti článok 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane proti dumpingovému dovozu z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (7), a článok 24 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia ustanovujú, že žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. V pôvodnom antisubvenčnom prešetrovaní, ako aj v súčasnom čiastočnom predbežnom preskúmaní sa zistilo, že niektoré prešetrované systémy subvencovania, ktoré sa zistili ako napadnuteľné, predstavovali vývozné subvencie v zmysle článku 3 ods. 4 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia. Tieto subvencie mali ako také vplyv na vývoznú cenu indického vyvážajúceho výrobcu a viedli tak k zvýšenému rozpätiu dumpingu. Inými slovami, dumpingové rozpätie zistené v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní bolo čiastočne kvôli existencii vývozných subvencií.
(80)
Preto je teraz potrebné prispôsobiť konečné sadzby antidumpingového cla pre príslušných vyvážajúcich výrobcov na zohľadnenie revidovanej úrovne výhody získanej z vývozných subvencií v priebehu obdobia revízneho prešetrovania v súčasnom čiastočnom predbežnom preskúmaní s cieľom odzrkadliť súčasné dumpingové rozpätie zostávajúce po uložení upraveného konečného vyrovnávacieho cla, ktoré kompenzuje účinok vývozných subvencií.
(81)
Inými slovami, bude potrebné zohľadniť nové úrovne subvencií na účely upravenia dumpingových rozpätí, ktoré boli predtým ustanovené.
(82)
Rozpätia a sadzby cla uplatniteľné v prípade príslušných spoločností by sa preto mali vypočítať, ako sa uvádza v tabuľke.
Sadzba vyrovnávacieho cla
(vyplývajúceho z vývozných subvencií)
Úroveň odstránenia ujmy
Sadzba antidumpingového cla
Navrhované antidumpingové clo
(EUR/t)
Reliance Industries Ltd
13,8 %
44,3 %
30,5 %
153,6
Pearl Engineering Polymers Ltd
13,8 %
33,6 %
16,2 %
87,5
Senpet Ltd
4,43 %
44,3 %
39,9 %
200,9
Futura Polyesters Ltd
0 %
44,3 %
14,7 %
161,2
South Asian Petrochem Ltd
13,9 %
44,3 %
11,6 %
88,9
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
44,3 %
30,5 %
153,6
(83)
V snahe zabezpečiť správne uplatňovanie vyrovnávacieho a antidumpingového cla, zostatková colná sadzba by mala platiť nielen pre všetkých nespolupracujúcich vývozcov, ale aj pre tie spoločnosti, ktoré nemali žiadny vývoz počas obdobia revízneho prešetrovania. Tieto spoločnosti sa však vyzývajú, aby po splnení požiadaviek článku 20 základného nariadenia predložili žiadosť o preskúmanie podľa tohto článku s cieľom individuálne preskúmať ich situáciu,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
V článku 1 nariadenia (ES) č. 193/2007 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. S výnimkou ustanovení článku 2 je sadzba vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Spoločenstva pred preclením pre výrobky vyrobené uvedenými spoločnosťami takáto:
Krajina
Spoločnosť
Vyrovnávacie clo
(EUR/t)
Doplnkový kód TARIC
India
Reliance Industries Ltd
69,4
A181
India
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
India
Senpet Ltd
22,0
A183
India
Futura Polyesters Ltd
0,0
A184
India
South Asian Petrochem Ltd
106,5
A585
India
všetky ostatné spoločnosti
69,4
A999“
Článok 2
V článku 1 nariadenia (ES) č. 192/2007 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. S výnimkou ustanovení článku 2 je sadzba antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Spoločenstva pred preclením pre výrobky vyrobené uvedenými spoločnosťami takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplnkový kód TARIC
India
Reliance Industries Ltd
153,6
A181
India
Pearl Engineering Polymers Ltd
87,5
A182
India
Senpet Ltd
200,9
A183
India
Futura Polyesters Ltd
161,2
A184
India
South Asian Petrochem Ltd
88,9
A585
India
všetky ostatné spoločnosti
153,6
A999
Indonézia
P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia
187,7
A191
Indonézia
P.T. Indorama Synthetics Tbk
92,1
A192
Indonézia
P.T. Polypet Karyapersada
178,9
A193
Indonézia
všetky ostatné spoločnosti
187,7
A999
Malajzia
Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.
36,0
A186
Malajzia
MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.
160,1
A185
Malajzia
všetky ostatné spoločnosti
160,1
A999
Kórejská republika
SK Chemicals Group:
A196
SK Chemicals Co. Ltd
0
A196
Huvis Corp.
0
Kórejská republika
KP Chemical Group:
A195
Honam Petrochemicals Corp.
0
A195
KP Chemical Corp.
0
Kórejská republika
všetky ostatné spoločnosti
148,3
A999
Taiwan
Far Eastern Textile Ltd
36,3
A808
Taiwan
Shinkong Synthetic Fibers Corp.
67,0
A809
Taiwan
všetky ostatné spoločnosti
143,4
A999
Thajsko
Thai Shingkong Industry Corp. Ltd
83,2
A190
Thajsko
Indo Pet (Thailand) Ltd
83,2
A468
Thajsko
všetky ostatné spoločnosti
83,2
A999“
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 16. decembra 2008