NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 426/2005
z 15. marca 2005
o zavedení predbežného antidampingového cla na dovozy určitých hotových odevných tkanín z polyesterového vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dampingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), najmä na jeho článok 7,
po konzultácii s Poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Komisia oznámením uverejneným 17. júna 2004 v Úradnom vestníku Európskej únie (2) oznámila začatie antidampingového konania so zreteľom na dovozy do Spoločenstva určitých hotových odevných tkanín z polyesterového vlákna (ďalej len „tkaniny“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Spoločenstva.
(2)
Začatie konania bolo výsledkom sťažnosti medzinárodného združenia AIUFFASS (ďalej len „sťažovateľ“), člena združenia Euratex, predloženej v mene 7 individuálnych výrobcov predstavujúcich značnú časť výroby príslušného výrobku v EÚ, v tomto prípade 26 % výroby v Spoločenstve. Sťažnosť obsahovala dôkazy dampingu daného výrobku a podstatnej ujmy, ktorú spôsobil a ktorá je dostatočná na opodstatnenie začatia konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne informovala sťažovateľa, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov, používateľov, ako aj združenia používateľov, o ktorých má vedomosť a ktorých sa vec týka, ako i predstaviteľov ČĽR o začatí konania. Zainteresované strany dostali možnosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v rámci lehoty, ktorá bola stanovená v oznámení o začatí konania.
(4)
Výrobcovia, ktorí podali sťažnosť, iní spolupracujúci výrobcovia v Spoločenstve, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia, dodávatelia a ich príslušné združenia vyjadrili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré požiadali o vypočutie a preukázali, že existujú osobitné dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté.
(5)
Komisia zaslala všetkým zainteresovaným stranám, o ktorých má vedomosť a ktorých sa vec týka, ako i všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania, dotazníky. Vyplnené dotazníky dostala od šiestich zo siedmich výrobcov v Spoločenstve uvedených v sťažnosti (jedna spoločnosť nebola schopná v plnej miere spolupracovať vzhľadom na skutočnosť, že je v konkurze), od jedného ďalšieho výrobcu Spoločenstva, jedného dodávateľa, jedného nezávislého dovozcu a deviatich nezávislých používateľov v Spoločenstve.
(6)
Komisia taktiež zaslala čínskym spoločnostiam, o ktorých má vedomosť a ktorých sa vec týka, ako i všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania, formuláre žiadosti o prístup trhového hospodárstva (ďalej len „MET“) a žiadosti o individuálny prístup (ďalej len „IP“), aby tak umožnila vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, ak majú záujem, požiadať o MET alebo IP. V tejto súvislosti 49 spoločností požiadalo o MET podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia a 7 spoločností požiadalo iba o IP.
(7)
Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov, dovozcov a výrobcov v Spoločenstve Komisia v oznámení o začatí konania počítala s využitím metódy výberu vzoriek pri stanovení dampingu a ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia bola schopná rozhodnúť, či je metóda výberu vzoriek potrebná, a ak áno, určiť zloženie vzorky boli všetci vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a výrobcovia Spoločenstva vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti (podľa špecifikácie v oznámení o začatí konania) počas obdobia skúmania (od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004). Po preskúmaní poskytnutých informácií sa rozhodlo, že metóda výberu vzoriek je potrebná, iba pokiaľ ide o vývozcov. Vzorka sa vybrala na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu, ktorý je reálne možné preskúmať v čase ktorý je k dispozícii. Pozostáva z 8 najväčších čínskych vyvážajúcich výrobcov (a ich s nimi spojených strán), ktorí predstavujú 50 % celkového objemu vývozu spolupracujúcich strán do Spoločenstva.
(8)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie potrebné na predbežné stanovenie dampingu a z neho plynúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve a v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Spoločenstve
-
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch siedmich výrobcov v Spoločenstve so sídlom v štyroch rôznych krajinách. Spolupracujúci výrobcovia v Spoločenstve požiadali v zmysle článku 19 základného nariadenia o neuverejnenie podrobností týkajúcich sa ich spoločností, keďže by to malo na ne výrazne negatívny účinok. Žiadosť bola dostatočne odôvodnená, a preto sa jej vyhovelo;
b)
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
-
Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd.
-
Shaoxing Tianlong import and export Ltd.
-
Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.
-
Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.
-
Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.
-
Hangzhou Delicacy Co. Ltd.
-
Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.
-
Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (a spriaznená spoločnosť Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd);
c)
Nezávislí dovozcovia
-
LE-GO - Hof (Nemecko);
d)
Dodávatelia výrobného odvetvia Spoločenstva
-
Elana SA - Torun (Poľsko);
e)
Používatelia v Spoločenstve
-
LE-GO - Hof (Nemecko).
(9)
Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by nemusel byť udelený MET, sa overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z tretej krajiny, ktorou bolo v tomto prípade Turecko, uskutočnilo v priestoroch tejto spoločnosti:
-
Italteks Expo Grup A.A., Istanbul.
3. Obdobie prešetrovania
(10)
Prešetrovanie dampingu a ujmy pokrývajú obdobie od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004 (ďalej len „obdobie“). Prieskum trendov relevantných pre hodnotenie ujmy pokrýva obdobie od 1. januára 2000 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „sledované obdobie“).
4. Príslušný výrobok a podobný výrobok
4.1. Príslušný výrobok
(11)
Príslušným výrobkom sú hotové odevné tkaniny z polyesterového vlákna (ďalej len „tkaniny“). Ide o tkaniny z priadze zo syntetických nekonečných vlákien s obsahom upravených alebo neupravených polyesterových vlákien najmenej 85 % hmotnosti, farbené alebo s potlačou. Tieto tkaniny sa bežne používajú na výrobu odevných aplikácií, napr. okrem iného na výrobu podšívok do odevov, na výrobu vetroviek, športových odevov, lyžiarskych odevov, bielizne a módnych artiklov.
(12)
Príslušný výrobok sa vyrába tkaním z priadze (nepredfarbenej) z nekonečných polyesterových vlákien s následným farbením alebo potlačou, aby sa dosiahol osobitný vzor alebo farba. Odlišuje sa preto od bielených alebo nebielených tkanín z priadze zo syntetických vlákien, pričom ide o výrobky tvarované po tkaní, ale nefarbených, ktoré predstavujú surovinu na výrobu dotyčného výrobku. Odlišuje sa tiež od tkanín z polyesterových vlákien, pri výrobe ktorých sa predfarbená priadza zotká do látky a dezén sa vytvorí výpletom vzoru. Tieto výrobky majú odlišné základné fyzikálne a chemické vlastnosti vzhľadom na rozdiely v použitej surovine (predfarbená priadza) a vzore, ktorý sa nedosahuje potlačou alebo farbením ale výpletom. Tento typ hotových tkanín sa okrem toho bežne používa na výrobu jemných nábytkárskych aplikácii, kým príslušný výrobok sa používa takmer výhradne na výrobu odevov.
(13)
Skúmanie ukázalo, že všetky typy príslušného výrobku v zmysle definície v odôvodnení 11, napriek rozdielom v množstve faktorov ako napr. farba, rozmery priadze a ukončenie, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a používajú sa na rovnaké účely. Na účely súčasného antidampingového konania sa preto všetky typy príslušného výrobku považujú za jeden výrobok. Príslušný výrobok patrí pod číselné znaky KN 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 a ex 5407 69 90.
4.2. Podobný výrobok
(14)
Medzi príslušným výrobkom a tkaninami vyrábanými a predávanými na domácom trhu v ČĽR alebo v Turecku, ktoré slúži ako tretia krajina na účely stanovenia normálnej hodnoty, pokiaľ ide o určité dovozy z ČĽR, sa nezistili žiadne rozdiely. Oba výrobky majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie.
(15)
Podobne sa nezistili žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a tkaninami vyrábanými výrobným odvetvím Spoločenstva a predávanými na trhu v Spoločenstve. Zistilo sa, že oba výrobky majú taktiež rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie.
(16)
Tieto výrobky preto predbežne považujeme za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
B. DAMPING
1. Prístup trhového hospodárstva (MET)
(17)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa pri antidampingovom prešetrovaní týkajúcom sa dovozov s pôvodom v ČĽR v prípade výrobcov, ktorí spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c), normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku.
(18)
Na pripomenutie v krátkosti uvádzame v súhrnnej forme kritériá MET:
1.
obchodné rozhodnutia a náklady sú reakciou na trhové podmienky a realizujú sa bez zásahov štátu;
2.
účtovné záznamy sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými normami a používajú sa na všetky účely;
3.
neexistujú žiadne významné deformácie prenesené z niekdajšieho systému netrhovej ekonomiky;
4.
konkurzné a majetkové právo poskytuje právnu istotu a stabilitu;
5.
prepočet mien prebieha pri trhovom kurze.
(19)
V súčasnom prešetrovaní sa prihlásilo 49 vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a požiadalo o MET podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Každá žiadosť o MET bola podrobená analýze. Vzhľadom na veľký počet dotknutých spoločností, prešetrovanie na mieste bolo vykonané iba v priestoroch ôsmich spoločností (pozri odôvodnenie 7). Pokiaľ ide o ostatné spoločnosti, všetky predložené informácie boli detailne preskúmané, pričom prípady chýbajúcich alebo nejasných informácií sa riešili prostredníctvom bohatej korešpondencie s príslušnými spoločnosťami. V prípadoch, ak pobočka alebo iná spoločnosť spriaznená so žiadateľom v Čínskej ľudovej republike je výrobcom a/alebo vývozcom príslušného výrobku, aj spriaznená strana bola vyzvaná k vyplneniu žiadosti o MET. MET je možné udeliť iba v prípade, ak všetky spriaznené spoločnosti spĺňajú uvedené kritériá.
(20)
Pokiaľ ide o spoločnosti, v ktorých sa uskutočnilo prešetrovanie na mieste, prešetrovanie odhalilo, že traja z ôsmich čínskych vyvážajúcich výrobcov spĺňali všetky podmienky na udelenie MET (pozri zoznam spoločností v odôvodnení 23). Zvyšných päť žiadostí bolo zamietnutých. Kritériá, ktoré títo piati vyvážajúci výrobcovia nesplnili, sú uvedené v tabuľke.
(21)
Pokiaľ ide o zvyšných 41 spoločností, analýza vykonaná pre každú spoločnosť jednotlivo dospela k záveru, že MET by nemal byť poskytnutý 19 spoločnostiam, pretože zjavne nesplnili kritériá článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. 10 z týchto 19 spoločností dostatočne nespolupracovalo na prešetrovaní, pretože nepredložilo potrebné požadované informácie. Dokonca ani po doručení upozornenia, tieto spoločnosti nedokázali dostatočne preukázať, že buď ony samotné, alebo ich spriaznená/-é spoločnosť/-ti zapojená/-é do výroby/predaja príslušného výrobku, spĺňajú relevantné kritériá MET. Kritériá, ktoré nespĺňalo ostatných 9 z týchto 19 spoločností, sú taktiež uvedené v tabuľke. Zvyšných 22 spoločností úspešne preukázalo, že spĺňajú päť relevantných kritérií MET.
(22)
Nasledujúca tabuľka je zhrnutím zistení v každej spoločnosti, ktorej nebol udelený MET, a každé kritérium tak, ako sú tieto kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia:
Spoločnosť
Kritériá
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 1
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 2
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 3
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 4
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 5
1
Nespĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
Spĺňa
2
Spĺňa
Nespĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
3
Spĺňa
Nespĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
4
Nespĺňa
Nespĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
5
Nespĺňa
Nespĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
6
Spĺňa
Spĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
7
Spĺňa
Spĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
8
Spĺňa
Spĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
9
Nespĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
Spĺňa
10
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
Spĺňa
Spĺňa
11
Spĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
Spĺňa
12
Spĺňa
Spĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
13
Spĺňa
Spĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
14
Nespĺňa
Nespĺňa
Spĺňa
Spĺňa
Spĺňa
Zdroj: Overené odpovede spolupracujúcich čínskych vývozcov na dotazníky.
(23)
Na tomto základe bol MET udelený týmto vyvážajúcim výrobcom v ČĽR:
1.
Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.
2.
Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.
3.
Hangzhou Delicacy Co. Ltd.
4.
Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.
5.
Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.
6.
Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.
7.
Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.
8.
Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.
9.
Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.
10.
Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.
11.
Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.
12.
Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.
13.
Nantong Teijin Co. Ltd.
14.
Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.
15.
Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.
16.
Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.
17.
Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.
18.
Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.
19.
Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.
20.
Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.
21.
Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.
22.
Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.
23.
Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.
24.
Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.
25.
Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.
2. Individuálny prístup (IP)
(24)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) ďalej platí, že pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 7, ak dôjde k stanoveniu cla, je stanovené celoplošné clo, s výnimkou spoločností, ktoré sú schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia na udelenie individuálneho prístupu.
(25)
Vyvážajúci výrobcovia, ktorí požiadali o MET, požiadali aj o individuálny prístup v prípade, ak im nebude udelený MET. Sedem ďalších vyvážajúcich výrobcov požadovalo iba individuálny prístup.
(26)
Po prvé, pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré požiadali o MET, no nebol im udelený, sa zistilo, že 13 spoločností spĺňa všetky požiadavky IP stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Pokiaľ ide o ostatné spoločnosti, desať z nich nespolupracovalo dostatočne s cieľom získať MET, pričom úroveň spolupráce bola taká nízka, že tieto spoločnosti ani len neposkytli dostatok dôkazov, ktoré by oprávňovali ich požiadavku na IP. Jednej spoločnosti nemohlo byť IP udelené, pretože nebola schopná riadne a dostatočne preukázať, že jej vývozné ceny a množstvá ako i predajné podmienky sa stanovujú slobodne. V prípade väčšiny predaja na vývoz skutočne nebolo možné overiť konečného zákazníka alebo platbu za tovar a spoločnosť nebola schopná vyjasniť silné pochybnosti, že za týchto okolností bol do cenotvorby spoločnosti zapojený štát.
(27)
Po druhé, zo siedmich spoločností, ktoré požiadali iba o IP, päť spĺňalo požiadavky stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Ostatné dve spoločnosti nedokázali dostatočne preukázať, že ich vývozné ceny a množstvá rovnako ako predajné podmienky sa stanovujú slobodne, bez akéhokoľvek zásahu štátu. Obe spoločnosti skutočne neposkytli potrebné požadované informácie, konkrétne ich stanovy, ktoré boli platné počas celého obdobia, a v prípade jednej z nich sa zistilo, že väčšinu obdobia bola vo vlastníctve štátu.
(28)
Z týchto dôvodov bolo IP udelené týmto 18 spoločnostiam:
1.
Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.
2.
Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.
3.
Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.
4.
Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.
5.
Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.
6.
Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.
7.
Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.
8.
Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.
9.
Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.
10.
Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.
11.
Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (and related company Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.).
12.
Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.
13.
Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.
14.
Shaoxing Tianlong import and export Ltd.
15.
Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.
16.
Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.
17.
Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.
18.
Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.
3. Výber vzoriek
(29)
Pripomíname, že vzhľadom na veľký počet spoločností, ktorých sa vec týka, sa rozhodlo o využití ustanovení o výbere vzoriek a na tieto účely bola so súhlasom čínskych úradov vybratá vzorka pozostávajúca z ôsmich spoločností s najvyšším objemom vývozu do EÚ.
(30)
V tejto súvislosti následná analýza odhalila, že z pôvodne vybraných ôsmich spoločností bolo možné udeliť MET trom a IP štyrom z príslušných spoločností. Na tomto základe sa teda uplatnili ustanovenia o výbere vzoriek.
4. Normálna hodnota
4.1. Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený MET
(31)
Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia najskôr pre každého vyvážajúceho výrobcu, ktorého sa vec týka, určila, či jeho celkový predaj tkanín na domácom trhu je reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým predajom vývozu do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa predaj na domácom trhu považuje za reprezentatívny, pokiaľ celkový objem domáceho predaja každého vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu vývozu do Spoločenstva.
(32)
V prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorých domáci predaj bol celkovo reprezentatívny, Komisia následne definovala typy tkanín, ktoré sa predávali na domácom trhu a boli identické alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.
(33)
Pre každý z týchto typov sa určilo, či domáci predaj bol dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu sa považoval za dostatočne reprezentatívny v prípade, ak celkový objem predaja na domácom trhu daného typu počas obdobia predstavoval 5 % alebo viac celkového objemu predaja porovnateľného typu vyvážaného do Spoločenstva.
(34)
Taktiež sa skúmalo, či v prípade domáceho predaja každého typu príslušného výrobku ide o obchod v rámci bežného obchodného styku, a to prostredníctvom určenia podielu ziskového predaja daného typu nezávislým zákazníkom.
(35)
V prípade, ak objem predaja daného typu tkaniny pri predajnej cene netto rovnej alebo vyššej než výrobné náklady predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja daného typu, a ak vážený priemer ceny daného typu bol rovný alebo vyšší než jeho výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe domácej ceny. Cena sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých predajov daného typu v priebehu obdobia bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové alebo nie.
(36)
V prípade, ak objem ziskových predajov daného typu tkaniny predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja daného typu, alebo ak vážený priemer ceny tohto typu bol nižší než jeho výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer iba ziskových predajov daného typu za predpokladu, že tieto predaje predstavovali 10 % alebo viac celkového objemu predaja tohto typu.
(37)
Nakoniec, v prípade, ak objem ziskových predajov ktoréhokoľvek typu tkaniny predstavoval menej než 10 % celkového objemu predaja daného typu, predajné množstvo tohto konkrétneho typu sa považovalo za nedostatočné na to, aby domáca cena poskytovala primeraný základ pre určenie normálnej hodnoty.
(38)
V prípade, ak domáce ceny konkrétneho typu predávaného vyvážajúcim výrobcom nemohli byť použité, namiesto domácich cien iných vyvážajúcich výrobcov sa preferenčne použila vypočítaná normálna hodnota. Vzhľadom na počet odlišných typov a širokú škálu faktorov (ako napr. typ vlákien, rozmer priadze, miera ukončenia tkaniny), ktoré na ne vplývajú, by použitie domácich cien iných vyvážajúcich výrobcov v tomto prípade znamenalo potrebu množstva prispôsobení, z ktorých väčšina by sa musela zakladať na odhadoch. Preto sa rozhodlo, že výpočet normálnej hodnoty pre každého vyvážajúceho výrobcu je vhodnejšou metódou.
(39)
V dôsledku uvedeného v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia sa normálna hodnota vypočítala tak, že k výrobným nákladom vyvážaných typov každého vývozcu, v prípade potreby upraveným, sa pripočítala primeraná výška odbytových nákladov, výrobnej a správnej réžie (náklady a réžie) a primerané ziskové rozpätie. Na tieto účely Komisia preskúmala, či vynaložené náklady a réžie a dosiahnutý zisk každého príslušného vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu možno považovať za spoľahlivé údaje.
(40)
Skutočne vynaložené náklady a réžie sa považovali za spoľahlivé, ak celkový objem domáceho predaja príslušnej spoločnosti bolo možné považovať za reprezentatívny v porovnaní s objemom vývozu do Spoločenstva. Domáce ziskové rozpätie bolo stanovené na základe domáceho predaja daných typov výrobku, ktoré sa predávali v rámci bežného obchodného styku. Na tieto účely sa použila metodika uvedená v odôvodnení 34. V prípade nesplnenia týchto kritérií sa použil vážený priemer nákladov a réžií a/alebo ziskového rozpätia iných spoločností s reprezentatívnym predajom v bežnom obchodnom styku v príslušnej krajine.
(41)
Dve spoločnosti mali celkove reprezentatívny predaj, zistilo sa však, že len určité typy príslušného výrobku, ktoré vyvážali, boli predmetom predaja na domácom trhu alebo predmetom predaja na domácom trhu v bežnom obchodnom styku. Pokiaľ ide o zvyšné typy tkanín vyvážané touto spoločnosťou, ich normálna hodnota sa vypočítala podľa metodiky vysvetlenej v odôvodnení 38 až 40.
(42)
V prípade jednej spoločnosti sa zistilo, že jej domáci predaj tkanín nie je celkovo reprezentatívny, a normálna hodnota preto musela byť vypočítaná podľa metodiky vysvetlenej v odôvodnení 38 až 40.
(43)
Treba poznamenať, že v prípade dvoch spoločností overovanie odhalilo, že výrobné náklady nahlásené spoločnosťami neobsahovali riadne všetky relevantné nákladové prvky. Vzhľadom na túto skutočnosť sa prístupilo k náležitým úpravám.
4.2. Stanovenie normálnej hodnoty vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený MET
a) Tretia krajina
(44)
Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia sa normálna hodnota u spoločností, ktorým nemohol byť udelený MET, stanovila na základe cien alebo vypočítanej hodnoty v tretej krajine.
(45)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla svoj zámer použiť na účely určenia normálnej hodnoty pre ČĽR ako primeranú tretiu krajinu Mexiko, pričom vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili.
(46)
Niekoľko vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým nebol udelený MET, vyjadrilo námietky voči tomuto návrhu. Medzi hlavné námietky patrilo, že Mexiko nemožno považovať za primeranú porovnateľnú krajinu vzhľadom na obmedzený objem výroby a obmedzený počet výrobcov v porovnaní s Čínou. Všetkým vyvážajúcim výrobcom v Mexiku, o ktorých má Komisia vedomosť, sa zaslali dotazníky, avšak Komisia nedostala žiadnu odpoveď. Z tohto dôvodu nebolo možné vybrať Mexiko ako tretiu krajinu.
(47)
Útvary Komisie preto zvážili alternatívne riešenia a zistilo sa, že Turecko možno považovať za primeranú tretiu krajinu. Prešetrenie skutočne odhalilo, že Turecko predstavuje konkurenčný trh pre príslušný výrobok, keďže tu pôsobí množstvo domácich výrobcov rozličnej veľkosti a dovoz z tretích krajín je značný. Zistilo sa, že domáci výrobcovia vyrábajú podobné typy výrobkov ako výrobcovia v ČĽR a používajú podobné výrobné metódy. Z tohto dôvodu Komisia považuje turecký trh za dostatočne reprezentatívny na účely určenia normálnej hodnoty.
(48)
Komisia oslovila všetkých vyvážajúcich výrobcov v Turecku, o ktorých má vedomosť, a jedna spoločnosť pristúpila na spoluprácu. Tento výrobca preto dostal dotazník, pričom údaje predložené v jeho odpovedi sa overili na mieste.
b) Stanovenie normálnej hodnoty
(49)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota u vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený MET, určila na základe overených informácií od výrobcu v tretej krajine, t. j. na základe cien, ktoré sa platia na domácom trhu v Turecku za typy výrobkov predávané v bežnom obchodnom styku v súlade s metodikou stanovenou v odôvodnení 35. V prípade potreby boli tieto ceny upravené tak, aby sa zaistilo spravodlivé porovnanie s typmi výrobkov, ktoré do Spoločenstva vyvážajú príslušní čínski výrobcovia.
(50)
V dôsledku uvedeného bola normálna hodnota určená ako vážený priemer domácej predajnej ceny spolupracujúceho výrobcu v Turecku pri predaji nezávislým zákazníkom.
5. Vývozná cena
(51)
V prípadoch, keď bol príslušný výrobok vyvážaný pre nezávislých zákazníkov v Spoločenstve, sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, teda na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných.
(52)
Spoločnosti, ktorým bolo udelené IP, vyvážali príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a tak sa vývozná cena vypočítala v súlade s metodikou stanovenou v odôvodnení 51.
6. Porovnanie
(53)
Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa realizovalo na báze ex-works (zo závodu). V snahe zaručiť férové porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia pre rozdiely vplývajúce na ceny a ich porovnateľnosť sa schválila primeraná tolerancia vo forme úprav. Náležité úpravy týkajúce sa prepravy a poistenia, úveru, provízií a bankových poplatkov sa schválili vo všetkých prípadoch, keď sa uznali za reálne, presné a podložené overenými dokladmi. Úpravy sa uskutočnili aj v prípadoch, ak sa predaj na vývoz realizoval prostredníctvom spriaznenej spoločnosti so sídlom v inej krajine než v príslušnej krajine alebo v Spoločenstve podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia.
(54)
Zistilo sa, že v prípade predaja na vývoz sa vracia menšia miera DPH než v prípade domáceho predaja. Na zohľadnenie tohto rozdielu boli vývozné ceny upravené na základe rozdielu v miere vrátenia DPH medzi vývozným a domácim predajom, t. j. 2 % v roku 2003 a 4 % v roku 2004.
7. Dampingové rozpätie
7.1. V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený MET/IP
a) MET
(55)
V prípade troch spoločností, ktorým bol udelený MET v nadväznosti na overovanie na mieste a ktoré boli súčasťou vzorky, sa porovnal vážený priemer normálnej hodnoty každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva s váženým priemerom vývoznej ceny zodpovedajúceho typu príslušného výrobku na základe ustanovení článku 2 ods. 11 základného nariadenia. Keďže tieto tri spoločnosti sú spriaznené, predbežné dampingové rozpätie vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva sa vypočítalo ako vážený priemer dampingových rozpätí troch spolupracujúcich výrobcov v súlade s politikou Spoločenstva uplatňovanou v prípade spriaznených vyvážajúcich výrobcov.
(56)
Zvyšným 22 spoločnostiam, ktorým bol udelený MET, ktoré však neboli súčasťou vzorky, bolo pridelené dampingové rozpätie na úrovni váženého priemeru dampingového rozpätia predbežne stanoveného pre spoločnosti, ktoré boli súčasťou vzorky a bol im udelený MET.
b) IP
(57)
V prípade štyroch spoločností, ktoré boli súčasťou vzorky a bolo im udelené IP, sa vážený priemer normálnej hodnoty stanovený pre tretiu krajinu porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny do Spoločenstva na základe ustanovení článku 2 ods. 11 základného nariadenia. V prípade zvyšných 18 spoločností, ktorým bolo udelené IP, ktoré však neboli súčasťou vzorky, sa predbežné dampingové rozpätie stanovilo na úrovni váženého priemeru dampingového rozpätia predbežne stanoveného pre spoločnosti, ktoré boli súčasťou vzorky a bolo im udelené IP.
(58)
Z uvedeného vyplýva, že predbežné vážené priemery dampingových rozpätí vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva nezaplateného cla, sú:
Spoločnosť
Predbežné dampingové rozpätie
Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.
20,0 %
Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Delicacy Co. Ltd.
20,0 %
Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.
20,0 %
Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.
20,0 %
Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.
20,0 %
Nantong Teijin Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.
20,0 %
Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.
20,0 %
Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.
20,0 %
Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.
20,0 %
Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.
20,0 %
Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.
20,0 %
Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.
20,0 %
Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.
42,3 %
Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.
42,3 %
Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.
42,3 %
Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.
42,3 %
Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.
42,3 %
Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.
81,9 %
Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.
42,3 %
Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.
42,3 %
Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.
26,7 %
Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.
42,3 %
Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.
36,3 %
Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.
36,3 %
Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.
42,3 %
Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.
42,3 %
Shaoxing Tianlong import and export Ltd.
70,3 %
Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.
42,3 %
Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.
42,3 %
Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.
42,3 %
Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.
42,3 %
7.2. Ostatní vyvážajúci výrobcovia
(59)
Na účely výpočtu celoplošného dampingového rozpätia uplatniteľného na všetkých ostatných vývozcov v ČĽR Komisia najskôr stanovila mieru spolupráce. Porovnala celkový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR, vypočítaný na základe údajov Eurostatu, so samotnými odpoveďami vývozcov v ČĽR na dotazníky. Na tomto základe, po uvážení vysokého stupňa fragmentácie, ktorá je príznačná pre štruktúru vyvážajúceho výrobného odvetvia, sa stanovila vysoká miera spolupráce, t. j. 77 % celkového čínskeho vývozu do Spoločenstva.
(60)
Následne sa vypočítalo dampingové rozpätie použitím váženého priemeru vývoznej ceny hlásenej spolupracujúcim vývozcom, ktorému nebol udelený ani MET ani IP, a vývoznej ceny získanej z údajov Eurostatu, a porovnaním výslednej ceny s váženým priemerom normálnej hodnoty stanovenej pre tretiu krajinu a porovnateľné typy výrobku. Použitie údajov Eurostatu ako skutočností dostupných podľa článku 18 základného nariadenia bolo potrebné, keďže nebolo k dispozícii viac informácií o vývozných cenách na stanovenie celoplošného cla.
(61)
Na tomto základe bola predbežne stanovená celoplošná miera dampingu na úrovni 109,3 % CIF ceny na hranici Spoločenstva.
C. UJMA
1. Výroba Spoločenstva
(62)
Počas obdobia prešetrovania zhodný výrobok vyrábalo -
-
sedem výrobcov v Spoločenstve, ktorí podali sťažnosť, a jeden ďalší výrobca, ktorý sťažnosť v plnej miere podporil, s výrobou 97 miliónov bežných metrov, pričom sedem výrobcov v plnej miere spolupracovalo s Komisiou v priebehu prešetrovania a jeden z nich spolupracoval iba čiastočne vzhľadom na skutočnosť, že sa ocitol v konkurznom konaní,
-
dvanásť iných výrobcov s výrobou približne 59 miliónov bežných metrov, ktorí vyslovene podporovali konanie a poskytli všeobecné informácie týkajúce sa výroby a predaja,
-
iní výrobcovia v Spoločenstve, ktorí sa nepodieľali na sťažnosti ani nespolupracovali, ale nevyjadrili námietky voči súčasnému konaniu.
(63)
Výroba všetkých uvedených spoločností predstavuje celkovú výrobu tkanín v Spoločenstve, ktorá sa odhaduje na približne 330 miliónov bežných metrov.
2. Definícia výrobného odvetvia Spoločenstva
(64)
Súčet výroby 7 výrobcov v Spoločenstve, ktorí v plnej miere spolupracovali v priebehu skúmania, predstavoval v období skúmania 97 miliónov bežných metrov, teda približne 30 % odhadovanej celkovej výroby tkanín v Spoločenstve. Preto sa 7 výrobcov v Spoločenstve, ktorí plne spolupracovali, predbežne považuje za výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
3. Spotreba v Spoločenstve
(65)
Spotreba tkanín v Spoločenstve bola stanovená na základe:
-
celkového dovozu tkanín do Spoločenstva podľa údajov Eurostatu a údajov predložených vyvážajúcimi výrobcami,
-
celkového overeného predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva, podľa overených odpovedí siedmich spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva na dotazníky,
-
údajov o predaji iných 12 výrobcov v Spoločenstve, ktorí poskytli všeobecné informácie a
-
údajov o predaji všetkých ostatných výrobcov Spoločenstva, odhadnutých na základe údajov o výrobe.
(66)
Spotreba tkanín v Spoločenstve bola v príslušnom období pomerne stabilná. Svoj vrchol dosiahla v roku 2001 na úrovni 754 miliónov bežných metrov, v priebehu obdobia prešetrovania dosiahla spotreba tkanín v Spoločenstve 732,34 milióna bežných metrov, čo je úroveň o 0,92 % nižšia než úroveň spotreby na začiatku sledovaného obdobia. Mierny pokles spotreby tkanín bol spôsobený rastúcim dovozom hotových odevov, keďže výroba odevov sa čoraz viac presúvala mimo Spoločenstva. Tento vývoj viedol k stabilizácii úrovne výroby odevov v Spoločenstve napriek rastúcej spotrebe hotových odevov.
2000
2001
2002
2003
Obdobie prešetrovania
Spotreba v EÚ
739 169 985
754 214 336
747 754 113
735 991 749
732 342 190
2000 = 100
100
102
101
100
99
4. Dovoz do Spoločenstva z príslušnej krajiny
4.1. Objem a trhový podiel príslušných dovozov
(67)
Vývoj dovozu z ČĽR, pokiaľ ide o objem a podiel na trhu, bol takýto:
2000
2001
2002
2003
Obdobie prešetrovania
ČĽR
134 554 007
185 488 587
221 465 186
268 129 534
287 748 753
2000 = 100
100
138
165
199
214
Trhový podiel (%)
18,2
24,6
29,6
36,4
39,3
(68)
V priebehu sledovaného obdobia sa dovoz z ČĽR sústavne zvyšoval zo 134 miliónov bežných metrov v roku 2000 na 287 miliónov bežných metrov v období, teda o 114 %. Trhový podiel dovozu z ČĽR na spotrebe v Spoločenstve sa zvýšil z 18,2 % v roku 2000 na 36,4 % v roku 2002, pričom počas obdobia prešetrovania dosiahol 39,3 %.
4.2. Dovozné ceny a predaj pod cenu
(69)
Priemerné dovozné CIF ceny z ČĽR sa v období medzi rokom 2000 a 2001 mierne zvýšili a v roku 2002 klesli o 8 percentuálnych bodov. Pokles sa zrýchlil v roku 2003 (12 percentuálnych bodov) a pokračoval v období skúmania. Počas celého obdobia došlo k poklesu o 23 percentuálnych bodov.
(70)
Na účely analýzy predaja pod cenu sa ceny tkanín predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva porovnali s cenami dovozu z ČĽR do Spoločenstva počas obdobia na základe váženého priemeru cien jednotlivých typov výrobku. Toto porovnanie sa realizovalo po odpočítaní všetkých zliav. Ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa upravili na ceny ex-works (zo závodu) a ceny dovozov boli CIF ceny na hranici Spoločenstva plus clá s úpravou miery obchodných a manipulačných nákladov na základe informácií zozbieraných v priebehu prešetrovania od spolupracujúcich nezávislých dovozcov.
(71)
Porovnanie ukázalo, že v priebehu obdobia sa tkaniny s pôvodom v ČĽR v Spoločenstve predávali za ceny, ktoré boli nižšie než ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, a to, vyjadrené ako percento cien Spoločenstva, o 8,8 % až o 51,1 %. Okrem toho tu vznikla cenová depresia, keďže ceny, ktoré dosahovalo výrobné odvetvie Spoločenstva, nepokrývali jeho výrobné náklady.
5. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva
(72)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dampingových dovozov na výrobné odvetvie Spoločenstva pozostávalo z hodnotenia všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré vplývali na stav odvetvia od roku 2000 (základný rok) do obdobia prešetrovania.
(73)
Uvedené údaje výrobného odvetvia Spoločenstva predstavujú súhrnné informácie siedmich spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva.
5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(74)
Výrobná kapacita sa stanovila na základe teoretickej maximálnej hodinovej produkcie nainštalovaných strojov vynásobenej teoretickým počtom pracovných hodín, pri zohľadnení opráv a údržby a iných podobných prerušení výroby.
2000
2001
2002
2003
Obdobie prešetrovania
Výroba (bežné metre)
121 863 189
116 251 098
106 323 467
97 293 397
96 478 634
Index (2000 = 100)
100
95
87
80
79
Výrobná kapacita
189 100 207
192 687 309
178 904 418
172 766 620
171 653 883
Index (2000 = 100)
100
102
95
91
91
Využitie kapacity
64 %
60 %
59 %
56 %
56 %
Index (2000 = 100)
100
94
92
88
88
(75)
Ako dokazuje tabuľka, výroba sa v príslušnom období znížila o 21 %, a to napriek celkom stabilnej spotrebe v Spoločenstve (celkový pokles spotreby o 1 %). V rovnakom období sa znížila výrobná kapacita o 9 %. Napriek zníženiu výrobnej kapacity využitie kapacity vykazuje v príslušnom období ešte silnejší klesajúci trend, keďže miera využitia kapacity v období dosahovala 56 %, úroveň o osem percentuálnych bodov nižšiu než úroveň na začiatku obdobia.
5.2. Zásoby
(76)
Uvedené množstvá predstavujú objem zásob na konci jednotlivých období:
2000
2001
2002
2003
Obdobie prešetrovania
Zásoby (bežné metre)
16 580 068
15 649 118
16 398 108
14 491 370
15 283 152
ako % z výroby
13,6
13,5
15,4
14,9
15,8
(77)
Úroveň zásob v absolútnych číslach vykazovala určitú fluktuáciu, ale v období medzi rokom 2000 a obdobím prešetrovania celkovo klesla. Avšak vo vyjadrení ako % z výroby sa zásoby v skutočnosti zvýšili z 13,6 % v roku 2000 na 14,9 % v roku 2003 a 15,8 % v období prešetrovania. Tento vývoj odráža rastúcu úroveň zásob výrobného odvetvia Spoločenstva v pomere k úrovni ich výroby.
5.3. Objem predaja, trhový podiel a ceny v ES
(78)
Uvedené ukazovatele predstavujú predaj výrobného odvetvia Spoločenstva nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.
2000
2001
2002
2003
Obdobie prešetrovania
Objem predaja (bežné metre)
90 860 385
79 328 799
76 225 554
73 913 243
71 771 114
Index (2000 = 100)
100
87
84
81
79
Trhový podiel
12,3 %
10,5 %
10,2 %
10,0 %
9,8 %
Index (2000 = 100)
100
85
83
81
80
Priemerná jednotková cena (EUR/bežný meter)
1,29
1,38
1,36
1,40
1,38
Index (2000 = 100)
100
107
105
109
107
(79)
Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva neustále klesal. V príslušnom období klesol o 21 %. Pokles objemu predaja treba vidieť vo svetle rastúcich dovozov z Číny v rovnakom období, ktoré sa zvýšili o 114 %.
(80)
V období medzi rokmi 2000 a 2001 trhové podiely výrobného odvetvia Spoločenstva klesli z 12,3 % na 10,5 %, a to napriek zvýšeniu spotreby Spoločenstve o 2 %. Trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva naďalej klesal v období medzi rokom 2001 a obdobím prešetrovania, keď sa znížil na 9,8 %.
(81)
Priemerná predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva sa zvýšila v období medzi rokmi 2000 a 2001 o 7 % a odvtedy si zachováva pomerne stabilnú úroveň s fluktuáciou medzi 1,36 EUR a 1,40 EUR. Zvýšenie ceny medzi rokmi 2000 a 2001 bolo dôsledkom zmeny v spektre výrobkov, keďže výrobné odvetvie Spoločenstva sa čoraz väčšmi zameriavalo na vyššiu špecifikáciu, technologicky pokrokovejšie výrobky, ktoré majú nielen vyššie náklady, ale i vyššiu mieru pridanej hodnoty. Nárast bol však menší, než sa očakávalo vzhľadom na zvýšenie kvality a špecifikácie a výsledné zvýšenie nákladov. Výrobné odvetvie Spoločenstva naďalej zdokonaľovalo a zvyšovalo úroveň svojho spektra výrobkov smerom k pokrokovejším výrobkom s vyššou pridanou hodnotou, ktoré prinášajú cenovú prémiu. Výrobné odvetvie Spoločenstva si však napriek vyššej kvalite a špecifikácii predávaných tovarov nemohlo dovoliť účtovať vyššie ceny. V priebehu obdobia prešetrovania sa ceny znížili na úroveň z roku 2001.
5.4. Rast
(82)
V priebehu celého obdobia bol rast pokiaľ ide o výrobu, objem predaja a trhový podiel, záporný. Tento vývoj sa odrazil v záporných finančných výsledkoch.
5.5. Ziskovosť, návratnosť investícií a cash flow
(83)
Pojem zisk predstavuje zisk pred zdanením, ktorý v prípade „ziskovosti z predaja v ES“ predstavuje zisk vytvorený predajom tkanín na trhu Spoločenstva, ale v prípade „návratnosti investícií“ a „cash flow“ predstavuje zisk vytvorený na úrovni spoločnosti pre najužšiu skupinu výrobkov, ktorá pozostáva zo zhodného výrobku, pre ktorú bolo možné poskytnúť potrebné informácie podľa článku 3 ods. 8 základného nariadenia.
(84)
Návratnosť investícií možno vypočítať na základe návratnosti netto aktív, keďže návratnosť netto aktív sa považuje za relevantnejšiu na účely analýzy trendu.
2000
2001
2002
2003
Obdobie prešetrovania
Ziskovosť z predaja v ES
1,2 %
1,1 %
- 2,7 %
- 4,0 %
- 3,9 %
Návratnosť investícií
- 5,6 %
- 9,2 %
- 10,7 %
- 25,7 %
- 24,2 %
Cash flow
13 701 583
13 442 402
12 186 295
12 438 496
12 922 951
(85)
Ako sa uvádza vyššie, priemerná jednotková cena výrobného odvetvia Spoločenstva sa v priebehu sledovaného obdobia celkovo zvýšila o 7 % v dôsledku zmeny spektra výrobkov. Ziskovosť predaja v ES sa však znížila z 1,2 % v roku 2000 na - 4 % v roku 2003 a - 3,9 % v období prešetrovania. Tento stav odráža skutočnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva napriek krokom, ktoré podniklo smerom od základných výrobkov k technicky náročnejším výrobkom s cieľom udržať ziskovosť, sa v skutočnosti stalo stratovým.
(86)
Návratnosť investícií vykazuje rovnaký celkový trend ako ziskovosť. V priebehu sledovaného obdobia sa znížila z - 5,6 % na - 24,2 %. Treba pripomenúť, že táto miera sa vzťahuje na celkovú činnosť týchto spoločností, keďže nebolo možné rozdeľovať investície do príslušného výrobku.
(87)
Cash flow sa medzi rokmi 2000 a 2002 znížil o 11 % a medzi rokom 2002 a obdobím šetrenia sa zvýšil o 6 %. V sledovanom období cash flow klesol o 6 %.
5.6. Investície a schopnosť zvyšovať kapitál
(88)
Úroveň investícií sa v roku 2001 zvýšila o 76 %, ale v roku 2002 klesla o 63 %, pričom v roku 2003 a v období prešetrovania sa vrátila na svoju predchádzajúcu úroveň (približne 7,1 milióna eur). Veľký nárast v roku 2001 a pokles v roku 2002 bol skôr zapríčinený dátumom, kedy boli tieto investície zaznamenané, než zmenou v investičnej stratégii v týchto rokoch.
(89)
Napriek ťažkostiam, ktorým výrobné odvetvie Spoločenstva čelilo, naďalej pokračovalo v nových investíciách. Tieto však neboli zamerané na zvýšenie kapacity, ale skôr na zaručenie modernosti strojového vybavenia, aby bolo možné na jednej strane stále vyrábať výrobky vysokej kvality a na druhej strane znížiť náklady prostredníctvom efektívnejšieho využívania energie, vody a iných zdrojov s vyššou mierou automatizácie.
(90)
Medzi rozhodnutím investovať do projektov väčšieho rozsahu a momentom realizácie investície a jej pripravenosti na použitie je časová medzera približne dvoch rokov. Táto skutočnosť čiastočne vysvetľuje, prečo úroveň investícií bola napriek zhoršeniu finančných výsledkov počas sledovaného obdobia zachovaná.
(91)
Veľkú časť výrobného odvetvia Spoločenstva tvoria malé a stredné podniky. Z tohto dôvodu bola schopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšiť kapitál v príslušnom období do istej miery obmedzená, najmä v jeho neskoršom štádiu, keď ziskovosť bola záporná.
5.7. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(92)
Tabuľka dokazuje, že výroba výrobného odvetvia Spoločenstva sa v príslušnom období znížila o 21 %. V dôsledku tohto zníženia a tiež v dôsledku investícií do automatizovaných systémov bolo výrobné odvetvie Spoločenstva nútené znížiť počet pracovných síl. Počet zamestnancov postupne klesal z 928 v roku 2000 na 790 v období prešetrovania, t. j. klesol o 15 %. Zároveň následkom zníženia počtu zamestnancov klesli náklady na zamestnancov z 35,3 milióna eur v roku 2000 na 32,2 milióna eur v období prešetrovania, t. j. o 9 %.
(93)
Napriek tomuto zníženiu počtu pracovnej sily a rastúcej automatizácii samotná produktivita klesla, keďže výrobné odvetvie Spoločenstva bolo v dôsledku klesajúceho objemu predaja nútené znížiť výrobu. V dôsledku tohto vývoja prínos investícií do nových strojov nebol do určitej miery realizovaný.
5.8. Rozsah skutočného dampingového rozpätia
(94)
Pri danom objeme a cene dampingových dovozov nie je možné považovať vplyv skutočného dampingového rozpätia za zanedbateľný.
5.9. Zotavenie sa z dampingu v minulosti
(95)
Výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo v takej situácii, ktorá by vyžadovala zotavenie sa z účinkov dampingovej ujmy v minulosti.
6. Záver o ujme
(96)
Prakticky všetky ekonomické ukazovatele dokazovali v sledovanom období celkovo negatívny trend. Objem výroby klesol o 21 %, výrobná kapacita o 9 % a využitie kapacity o 12,5 %. Kým v absolútnom vyjadrení sa zásoby znížili, vo vyjadrení ako percento výroby vzrástli. Objem predaja v ES klesol o 20 % a trhový podiel o 21 %. Ceny síce celkovo vzrástli o 7 %, tento nárast však nestačil na odzrkadlenie zmeny v spektre výrobkov a z nej vyplývajúcich nákladov, keďže výrobné odvetvie Spoločenstva čoraz väčšmi prechádzalo k technicky náročnejším výrobkom. Zložitá situácia, v ktorej sa výrobné odvetvie Spoločenstva ocitlo, sa odrazila v poklese ziskovosti z 1,2 % v roku 2000 na straty vo výške - 3,9 % v období prešetrovania. Návratnosť aktív sa postupne stala zápornou a znížil sa i cash flow. Zamestnanosť a mzdy klesali v dôsledku znižovania pracovnej sily s cieľom znížiť náklady vzhľadom na klesajúcu výrobu, predaj a ziskovosť. Zároveň poklesla produktivita, keďže zníženie výroby zabraňovalo dosiahnutiu prínosov zo zníženia počtu zamestnancov a z pokračujúcich investícií do moderných prevádzok a strojového vybavenia.
(97)
Výrobnému odvetviu Spoločenstva sa síce stále darilo udržať dobrú úroveň investícií, jeho schopnosť získať kapitál však bola jednoznačne postihnutá rastúcimi stratami a výrobné odvetvie nemôže počítať so schopnosťou pokračovať v investovaní na tejto úrovni, pokiaľ sa jeho finančná pozícia nezlepší.
(98)
Na základe uvedených skutočností Komisia predbežne dospela k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo podstatnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia.
D. PRÍČINY
1. Predbežné poznámky
(99)
V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia sa skúmalo, či podstatnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, zapríčinili dampingové dovozy z príslušnej krajiny. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia tiež preskúmala iné známe faktory, ktoré mohli výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobiť ujmu, aby sa zaistilo, že akákoľvek ujma zapríčinená týmito faktormi nebude nesprávne pripisovaná dampingovým dovozom.
2. Účinok dampingových dovozov
(100)
Objem tkanín s pôvodom v ČĽR sa v sledovanom období výrazne zvýšil. Ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 69, dovozy z ČĽR sa zvýšili z približne 135 miliónov bežných metrov v roku 2000 na 288 miliónov bežných metrov v období prešetrovania, t. j. o 114 %. V dôsledku toho sa trhový podiel dovozov tkanín z ČĽR viac než zdvojnásobil, t. j. vzrástol z 18,2 % na 39,3 %.
(101)
Ako sa uvádza v odôvodnení 71, cena dovozov s pôvodom v ČĽR je výrazne nižšia než priemerná predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva, pričom toto rozpätie siaha od 8,8 % do 51,1 %. Cenový tlak príslušných dovozov bránil výrobnému odvetviu Spoločenstva zvýšiť svoje ceny tak, aby odrážali vyššiu pridanú hodnotu vyplývajúcu zo špecifikácií spektra výrobkov predávaného výrobným odvetvím Spoločenstva.
(102)
Podstatný nárast objemu dovozov s pôvodom v ČĽR a ich rastúci trhový podiel medzi rokom 2000 a obdobím prešetrovania, pri cenách značne nižších než ceny výrobného odvetvia Spoločenstva nastal v čase, keď výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo zhoršenie situácie, odzrkadlené v trende takmer všetkých ukazovateľov ujmy. Výrobné odvetvie Spoločenstva bolo v snahe zachovať si svoj trhový podiel a tým aj výrobu nútené prispôsobiť ceny. Ceny však boli príliš nízke na pokrytie variabilných nákladov, vzhľadom na čo sa výrobné odvetvie Spoločenstva muselo vzdať svojho trhového podielu, aby zabránilo vzniknutiu vyšších strát.
(103)
Preto sa predbežne dospelo k záveru, že tlak vyvolaný príslušnými dovozmi, ktorých objem a trhový podiel sa od roku 2000 značne zvýšil a ktoré sa realizovali za nízke dampingové ceny, zohral určujúcu úlohu v cenovej depresii a stlačení a strate trhového podielu a, v dôsledku uvedeného, v zhoršení finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.
3. Účinky ostatných faktorov
3.1. Dovozy s pôvodom v iných tretích krajinách
(104)
Dovozy z tretích krajín, ktorých sa toto prešetrovanie netýka, vykazovali v sledovanom období nasledujúci vývoj:
2000
2001
2002
2003
Obdobie prešetrovania
Všetky ostatné krajiny
263 755 593
268 396 949
270 063 373
233 948 972
227 822 323
2000 = 100
100
102
102
89
86
Trhový podiel
35,7 %
38,4 %
36,1 %
31,8 %
31,1 %
(105)
Po náraste objemu v rokoch 2001 a 2002 sa celkové dovozy zo všetkých ostatných krajín v sledovanom období celkovo znížili o 14 %. Podobne napriek tomu, že trhový podiel všetkých ostatných krajín najskôr vzrástol na 38,4 % v roku 2001, odvtedy klesol na 31,1 %. Dovozy zo všetkých ostatných krajín teda stratili na objeme i na trhovom podiele, kým v rovnakom čase objem dovozu a trhový podiel ČĽR vzrástol. Ceny dovozov zo všetkých ostatných krajín boli stále vyššie než ceny dovozu z ČĽR.
(106)
Uvedené dôvody viedli k záveru, že dovozy tkanín s pôvodom v iných krajinách než ČĽR neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
3.2. Zmeny vo vzorci spotreby
(107)
Ako sa uvádza v odôvodnení 66, spotreba tkanín v Spoločenstve sa v priebehu sledovaného obdobia znížila o menej než 1 %. Keby výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné udržať si svoj trhový podiel, jeho strata na objeme predaja v ES by v dôsledku zníženia spotreby predstavovala iba 900 000 bežných metrov. Skutočný pokles objemu predaja v ES však dosiahol 19 000 000 bežných metrov, teda hodnotu 21-krát vyššiu. Z tohto dôvodu sa vzorec spotreby predbežne nepovažuje za podstatnú príčinu akejkoľvek ujmy, ktorú výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo.
3.3. Výkonnosť ostatných výrobcov Spoločenstva
(108)
Napriek tomu, že o výkone iných výrobcov Spoločenstva sú k dispozícii iba obmedzené informácie, vo svetle skutočnosti, že dvanásti výrobcovia podporili sťažnosť, a berúc do úvahy všeobecné trhové informácie o tomto odvetví, možno rozumne predpokladať, že títo výrobcovia tiež utrpeli podstatnú ujmu v dôsledku dampingových dovozov. Keďže chýba akýkoľvek náznak, že by ich situácia bola iná než situácia výrobného odvetvia Spoločenstva, ostatných výrobcov Spoločenstva nemožno považovať za príčinu ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
3.4. Závery
(109)
V priebehu sledovaného obdobia sa výrazne zvýšil objem i trhový podiel dovozov z ČĽR, ktorých ceny boli výrazne nižšie než ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, pričom časová zhoda so zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva je zjavná.
(110)
Neboli predložené, ani zistené žiadne iné faktory, ktoré by boli mohli výrazným spôsobom ovplyvniť situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva.
(111)
Na základe uvedenej analýzy, prostredníctvom ktorej sa riadne rozlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov vplývajúce na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od poškodzujúcich účinkov dampingových dovozov, sa predbežne dospelo k záveru, že dovozy z ČĽR spôsobili Spoločenstvu podstatnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
E. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
1. Všeobecné úvahy
(112)
Bolo preskúmané, či napriek zisteniam o poškodzujúcom dampingu, neexistujú závažné dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že prijatie antidampingových opatrení v tomto konkrétnom prípade by odporovalo záujmu Spoločenstva. S týmto cieľom a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa určenie záujmu Spoločenstva zakladalo na hodnotení rozličných zúčastnených záujmov, t. j. záujmu výrobného odvetvia Spoločenstva, iných výrobcov v Spoločenstve, dovozcov/obchodníkov ako i používateľov a dodávateľov surovín v súvislosti so sledovaným výrobkom.
(113)
Komisia zaslala dovozcom/obchodníkom, dodávateľom surovín, priemyselným používateľom ako i rozličným združeniam používateľov dotazníky. Iba jeden dodávateľ a jeden dovozca/používateľ poskytli vecné odpovede.
2. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva a ostatných výrobcov Spoločenstva
(114)
Pripomíname, že v plnej miere spolupracujúce výrobné odvetvie Spoločenstva pozostáva zo 7 výrobcov, ktorí priamo zamestnávajú približne 1 800 zamestnancov, z ktorých 790 pracovalo počas obdobia prešetrovania vo výrobe a predaji tkanín. Ich výroba sa odhaduje na približne 30 % celkovej produkcie v Spoločenstve.
(115)
Očakáva sa, že prijatie opatrení povedie k obnoveniu spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu a zabráni ďalšej ujme výrobného odvetvia Spoločenstva. Výrobné odvetvie Spoločenstva by potom malo byť schopné zvýšiť objem predaja i trhový podiel a znova sa stať ziskovým. To by malo viesť k všeobecnému zlepšeniu finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.
(116)
Na druhej strane sa predpokladá, že v prípade neprijatia antidampingových opatrení na dovozy tkanín z ČĽR sa situácia zhorší, čo povedie k zvýšeniu finančných strát. V prípade chýbajúcich opatrení na odstránenie poškodzujúceho dampingu by bola ohrozená potrebná variabilita výrobného odvetvia, pričom jeden zo sťažovateľov sa už dokonca skutočne dostal do konkurzu.
(117)
Pokiaľ ide o ostatných výrobcov Spoločenstva, časť z nich vyjadrila podporu sťažnosti, pričom nikto voči nej nevzniesol námietky. Preto predbežne môžeme rozumne dospieť k záveru, že antidampingové opatrenia by neodporovali ich záujmu.
(118)
Vzhľadom na uvedené je možné dospieť k záveru, že prijatie antidampingových opatrení by výrobnému odvetviu Spoločenstva umožnilo prekonať dosah poškodzujúceho dampingu a bolo by v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.
3. Záujem nezávislých dovozcov
(119)
Komisii sa prihlásil iba jeden dovozca. Tento dovozca uviedol, že tkaniny z ČĽR nakupuje vzhľadom na ich odlišnú konštrukciu a nižšie ceny, nevyjadril sa však k možnému prijatiu opatrení. Tento dovozca, ktorý predstavuje zanedbateľný podiel na dovozoch z Číny, však nepredložil odôvodnenú odpoveď na dotazník. Komisii sa neprihlásili žiadni obchodníci.
(120)
Vzhľadom na to nebolo možné, pokiaľ ide o dovozcov a obchodníkov, riadne zhodnotiť možné účinky prijatia či neprijatia opatrení. Treba tiež pripomenúť, že zámerom antidampingových opatrení nie je zabrániť dovozom, ale zaistiť, aby sa tieto nerealizovali za poškodzujúce dampingové ceny. Dovozy za férové ceny budú naďalej môcť vstupovať na trh Spoločenstva a keďže dovozy z tretích krajín budú tiež pokračovať, tradičné podnikanie dovozcov pravdepodobne nebude v podstatnej miere postihnuté ani v prípade prijatia antidampingových opatrení proti dampingovým dovozom. Tento záver podporuje i skutočnosť, že Komisia nedostala pripomienky od nezávislých dovozcov.
(121)
Predbežne sa teda dospelo k záveru, že prijatie opatrení by nemalo žiaden významný dosah na dovozcov.
4. Záujem dodávateľov surovín
(122)
Pripomíname, že niektorí výrobcovia Spoločenstva dostávajú suroviny od koncernov (integrovaní výrobcovia). Ostatní sa spoliehajú na dodávateľov nezávislých od výrobcov Spoločenstva.
(123)
Sťažnosť podanú výrobným odvetvím Spoločenstva podporil výbor International Rayon and Synthetic Fibres Committee, reprezentatívne združenie výrobcov vlákien, vrátane priadze z polyesterových vlákien, teda suroviny na výrobu tkanín. Výbor zdôraznil, že predaj priadze výrobcom tkanín v Spoločenstve predstavuje 25 % celkovej produkcie jeho členov a má teda pre jeho členov veľký význam.
(124)
Okrem toho sa Komisii prihlásil jeden individuálny dodávateľ surovín pre výrobné odvetvie Spoločenstva. Vyjadril sa, že v prípade, ak by dampingové dovozy z ČĽR mohli pokračovať, schopnosť investovať by bola negatívne ovplyvnená.
(125)
Vzhľadom na to sa predbežne dospelo k záveru, že prijatie opatrení na dovozy tkanín z ČĽR by neodporovalo záujmu dodávateľov surovín.
5. Záujem používateľov
(126)
Tkaniny sa používajú predovšetkým v odevnom priemysle. V závislosti od presných špecifikácií sa používajú na výrobu podšívok do odevov, na výrobu nočných košieľ a pyžám a spodnej bielizne, ako i na výrobu športových, pracovných a vonkajších odevov. Do istej miery sa používajú aj vo výrobe takých položiek, ako napr. detské sedačky do automobilov, športové kočiare atď.
(127)
Komisia dostala pripomienky od deviatich používateľov tkanín. Iba jeden z nich v súčasnosti dováža časť tkanín z ČĽR. Tento používateľ namietal, že ceny, ktoré si účtuje výrobné odvetvie Spoločenstva, sú vyššie a nemali by sa prijať opatrenia, pretože by to viedlo k zvýšeniu jeho nákladov a zníženiu konkurencieschopnosti jeho výrobkov, predovšetkým v porovnaní s odevmi dovážanými z ČĽR. Tento používateľ ďalej namietal, že keďže v súčasnosti odoberá tkaniny tak zo Spoločenstva, ako i z ČĽR, zvýšenie jeho nákladov by nielen viedlo k strate konkurencieschopnosti na jeho strane ale malo by i negatívny vplyv na výrobné odvetvie Spoločenstva, od ktorého tiež nakupuje. Ostatní používatelia poznamenali, že prijatie ciel by pravdepodobne viedlo k zvýšeniu ich nákladov na dovážaný výrobok, ale pravdepodobne by takýmto nárastom neboli priamo negatívne ovplyvnení.
(128)
Vzhľadom na prednesené pripomienky sa predpokladá, že akékoľvek zvýšenie nákladov používateľov by zrejme nebolo významné. Okrem toho treba pripomenúť, že dovozy z ČĽR budú i naďalej môcť vstupovať na trh Spoločenstva, avšak za spravodlivé ceny, a pod podmienkou, že stále budú k dispozícii iné nedampingové zdroje. Vzhľadom na to sa predbežne dospelo k záveru, že predbežné opatrenia voči ČĽR nebudú mať významný negatívny vplyv na záujem používateľov.
6. Záver o záujme Spoločenstva
(129)
Prijatie opatrení je v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva, ostatných výrobcov Spoločenstva a dodávateľov výrobného odvetvia Spoločenstva. Umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva zvýšiť výrobu, predaj, trhový podiel a znovu dosiahnuť ziskovosť. V prípade neprijatia opatrení sa očakáva, že by výrobné odvetvie Spoločenstva postihli významné straty v dôsledku ďalšieho poklesu predaja a pokračujúcej cenovej depresie na trhu Spoločenstva, čo by viedlo k ďalším stratám trhového podielu v porovnaní s rastom dovozov s pôvodom v ČĽR a k ďalšiemu zhoršovaniu predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva v snahe spomaliť pokles trhového podielu. Tieto negatívne účinky na výrobné odvetvie Spoločenstva by sa následne negatívne odrazili na dodávateľoch výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorých by klesajúci dopyt nútil znížiť výrobu.
(130)
Napriek tomu, že sa očakáva, že opatrenia zvýšia cenu dovozov, dovozcovia nevyjadrili obavy pokiaľ ide o možné opatrenia, a preto sa predpokladá, že prijatie opatrení by na nich nemalo významný negatívny účinok. Pokiaľ ide o používateľov, zistilo sa, že prijatie opatrení by nemalo významný účinok na ich ziskové rozpätie alebo v dôsledku toho na ich činnosť, vzhľadom na alternatívne zdroje dodávok a skutočnosť, že veľká väčšina používateľov nereagovala.
(131)
Po zvážení záujmov jednotlivých zainteresovaných strán Komisia predbežne dospela k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody, pre ktoré by antidampingové opatrenia na dovozy tkanín s pôvodom v ČĽR nemali byť prijaté.
F. NÁVRH PREDBEŽNÝCH ANTIDAMPINGOVÝCH OPATRENÍ
1. Úroveň odstránenia ujmy
(132)
Vzhľadom na prijaté predbežné závery pokiaľ ide o damping, ujmu, príčiny a záujem Spoločenstva, by mali byť prijaté predbežné opatrenia, aby sa predišlo ďalšej ujme výrobného odvetvia Spoločenstva spôsobenej dampingovými dovozmi.
(133)
S cieľom stanoviť úrovne predbežných opatrení boli zohľadnené ako zistené dampingové rozpätie, tak i výška cla potrebná na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva.
(134)
Predbežné opatrenia by mali byť prijaté na takej úrovni, ktorá bude dostačujúca na odstránenie ujmy zapríčinenej týmito dovozmi, avšak neprekročí zistené dampingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebnej na odstránenie účinkov poškodzujúceho dampingu sa vychádzalo z toho, že tieto opatrenia by mali výrobnému odvetviu Spoločenstva umožniť pokryť jeho výrobné náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by reálne mohol dosiahnuť priemysel tohto typu v odvetví za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. nebyť dampingových dovozov, z predaja zhodného výrobku v Spoločenstve. Rozpätie zisku pred zdanením použité pri výpočte predstavuje 8 % obratu (t. j. 5,7 milióna eur) a zodpovedá zisku, ktorý výrobné odvetvie Spoločenstva dosahovalo v rokoch 1998 a 1999, teda predtým, než čínske vývozy začali byť problémom. Na tomto základe sa vypočítala cena podobného výrobku nespôsobujúca ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, a to pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia vo výške 8 % k výrobným nákladom.
(135)
Potrebné zvýšenie ceny sa určilo na základe porovnania váženého priemeru dovoznej ceny tak, ako sa tento vypočítal na účely výpočtu predaja pod cenu, a priemernej ceny nespôsobujúcej ujmu. Rozdiel, ktorý vznikol pri tomto porovnaní, sa vyjadril ako percento priemernej dovoznej cif hodnoty.
2. Predbežné opatrenia
(136)
Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že by sa malo zaviesť predbežné antidampingové clo na úrovni najnižšieho zisteného dampingového rozpätia a rozpätí ujmy v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia.
(137)
Sadzby antidampingového cla pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odzrkadľujú preto situáciu zistenú v priebehu tohto prešetrovania pokiaľ ide o tieto jednotlivé spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoplošného cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výhradne na dovozy výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine vyrobených týmito spoločnosťami, čiže uvedenými špecifikovanými právnymi subjektami. Dovezené výrobky vyrobené inou spoločnosťou, ktorá sa špecificky neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia s uvedením názvu a adresy, vrátane subjektov spriaznených s touto špecificky uvedenou spoločnosťou, nemôžu mať prospech z týchto colných sadzieb a sú predmetom cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“.
(138)
Akékoľvek žiadosti o uplatnenie týchto individuálnych colných sadzieb uplatniteľných na jednotlivé spoločnosti (napr. v súvislosti so zmenou názvu subjektu alebo so založením nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii (3) spolu so všetkými relevantnými informáciami, predovšetkým o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti spojených s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz spojenej napr. so spomínanou zmenou názvu alebo zmenou výrobných a predajných subjektov. V prípade potreby bude nariadenie zmenené a doplnené aktualizáciou zoznamu spoločností majúcich prospech z individuálnych colných sadzieb.
(139)
Navrhované antidampingové clá sú takéto:
Spoločnosť
Antidampingové clo
Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.
20,0 %
Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Delicacy Co. Ltd.
20,0 %
Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.
20,0 %
Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.
20,0 %
Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.
20,0 %
Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.
20,0 %
Nantong Teijin Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.
20,0 %
Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.
20,0 %
Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.
20,0 %
Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.
20,0 %
Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.
20,0 %
Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.
20,0 %
Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.
20,0 %
Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.
20,0 %
Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.
20,0 %
Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.
74,8 %
Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.
26,7 %
Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.
33,9 %
Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.
33,9 %
Shaoxing Tianlong import and export Ltd.
63,4 %
Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.
39,4 %
Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.
39,4 %
Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.
39,4 %
Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.
39,4 %
Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.
39,4 %
Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.
39,4 %
Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.
39,4 %
Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.
39,4 %
Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.
39,4 %
Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.
39,4 %
Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.
39,4 %
Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.
39,4 %
Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.
39,4 %
Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.
39,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
85,3 %
G. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(140)
V záujme transparentnej správy je potrebné stanoviť lehotu, v rámci ktorej sa zainteresované strany, ktoré sa v rámci časovej lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania prihlásili, môžu písomne vyjadriť a požiadať o vypočutie. Ďalej je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa zavedenia ciel realizované na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely konečného cla môžu byť prehodnotené.
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá predbežné antidampingové clo na dovozy tkanín z priadze zo syntetických nekonečných vlákien z obsahom upravených a/alebo neupravených polyesterových vlákien najmenej 85 % hmotnosti, farbených alebo s potlačou, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré patria pod číselné znaky KN 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 a ex 5407 69 90 (TARIC kód 5407699010).
2. Sadza predbežného antidampingového cla uplatniteľného pred clom na cenu netto na parite CIF hranica Spoločenstva výrobku opísaného v odseku 1 vyrábaného uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Anti-dampingové clo
TARIC dodatkový kód
Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.
20,00 %
A617
Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.
20,00 %
A617
Hangzhou Delicacy Co. Ltd.
20,00 %
A617
Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.
20,00 %
A617
Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Nantong Teijin Co. Ltd.
20,00 %
A617
Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.
20,00 %
A617
Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.
20,00 %
A617
Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.
20,00 %
A617
Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.
20,00 %
A617
Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.
20,00 %
A617
Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.
20,00 %
A617
Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.
20,00 %
A617
Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.
20,00 %
A617
Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.
20,00 %
A617
Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.
20,00 %
A617
Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.
74,80 %
A618
Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.
26,70 %
A619
Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.
33,90 %
A620
Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.
33,90 %
A621
Shaoxing Tianlong import and export Ltd.
63,40 %
A622
Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.
39,40 %
A623
Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.
39,40 %
A623
Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.
39,40 %
A623
Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.
39,40 %
A623
Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.
39,40 %
A623
Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.
39,40 %
A623
Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.
39,40 %
A623
Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.
39,40 %
A623
Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.
39,40 %
A623
Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.
39,40 %
A623
Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.
39,40 %
A623
Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.
39,40 %
A623
Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.
39,40 %
A623
Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.
39,40 %
A623
Všetky ostatné spoločnosti
85,30 %
A999
3. Prepustenie výrobku opísaného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve podlieha zloženiu zábezpeky vo výške zodpovedajúcej výške predbežného cla.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu požiadať o odhalenie podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne sa k nemu vyjadriť a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do 30 dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany vyjadriť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do 30 dní odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 15. marca 2005