SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2007/60/ES
z 23. októbra 2007
o hodnotení a manažmente povodňových rizík
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
keďže:
(1)
Povodne môžu spôsobiť straty na ľudských životoch, vysídlenie obyvateľstva a škody na životnom prostredí, výrazným spôsobom obmedziť hospodársky rozvoj a oslabiť hospodársku činnosť Spoločenstva.
(2)
Povodne sú prírodný fenomén, ktorému sa nedá zabrániť. Niektoré ľudské činnosti (ako rozšírenie ľudského osídlenia a hospodárskych hodnôt v záplavových oblastiach a zníženie prirodzeného zadržiavania vody využitím pôdy) a klimatické zmeny však prispievajú k zvyšovaniu pravdepodobnosti výskytu povodní a ich nepriaznivých účinkov.
(3)
Znížiť riziko nepriaznivých dôsledkov najmä na ľudské zdravie a život, životné prostredie, kultúrne dedičstvo, hospodársku činnosť a na infraštruktúru spojené s povodňami je uskutočniteľné a žiaduce. Ak však majú byť opatrenia na zníženie týchto rizík účinné, mali by byť v čo najväčšom možnom rozsahu koordinované v rámci celého povodia.
(4)
V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (3), sa pre každé povodie rieky vyžaduje vypracovanie integrovaných plánov manažmentu s cieľom dosiahnuť dobrý ekologický a chemický stav, čo prispeje k zmierneniu následkov povodní. Zníženie povodňového rizika však nie je jedným z hlavných cieľov uvedenej smernice a táto smernica ani nezohľadňuje budúce zmeny rizika povodní v dôsledku klimatických zmien.
(5)
Oznámenie Komisie z 12. júla 2004 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Manažment rizík povodní - Prevencia, ochrana a zmiernenie škôd po povodniach obsahuje analýzu a stratégiu manažmentu povodňových rizík na úrovni Spoločenstva a uvádza sa v ňom, že zosúladená a koordinovaná činnosť na úrovni Spoločenstva by bola výrazným prínosom a zvýšila by celkovú úroveň protipovodňovej ochrany.
(6)
Okrem koordinácie medzi členskými štátmi je pre účinnú prevenciu povodní a zmierňovanie následkov po povodniach potrebná spolupráca s tretími krajinami. Je to v súlade so smernicou 2000/60/ES a medzinárodnými zásadami v oblasti manažmentu povodňových rizík vypracovaných najmä v rámci dohovoru Organizácie Spojených národov o ochrane a využití cezhraničných vodných tokov a medzinárodných jazier, ktorý Rada schválila rozhodnutím 95/308/ES (4), a v súlade s nadväzujúcimi dohodami o jeho uplatňovaní.
(7)
Rozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom z 23. októbra 2001 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany (5) mobilizuje podporu a pomoc členských štátov v prípade závažných krízových situácií vrátane povodní. Civilná ochrana môže poskytnúť primeranú pomoc postihnutému obyvateľstvu a zlepšiť pripravenosť a odolnosť.
(8)
Podľa nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (6), je v prípade veľkej katastrofy možné poskytnúť rýchlu finančnú pomoc s cieľom pomôcť postihnutým ľuďom, prírodným zónam, regiónom a krajinám vrátiť sa do čo najnormálnejších podmienok. Fond sa však môže použiť len v núdzových situáciách, a nie vo fázach, ktoré núdzovej situácii predchádzajú.
(9)
Pri vyvíjaní politík týkajúcich sa využitia vody a pôdy by členské štáty a Spoločenstvo mali zohľadniť prípadné vplyvy, ktoré by tieto politiky mohli mať na povodňové riziká a manažment povodňových rizík.
(10)
Na území Spoločenstva dochádza k rôznym druhom povodní, napríklad riečnym povodniam, prívalovým povodniam, mestským povodniam a povodniam spôsobeným morom v pobrežným oblastiach. Škody spôsobené povodňami môžu byť tiež v jednotlivých krajinách a regiónoch Spoločenstva rozdielne. Z tohto dôvodu by si ciele manažmentu povodňových rizík mali určovať samotné členské štáty a mali by vychádzať z miestnych a regionálnych podmienok.
(11)
Povodňové riziko v určitých oblastiach Spoločenstva, napríklad v riedko obývaných alebo neobývaných oblastiach, alebo v oblastiach s obmedzenými hospodárskym bohatstvom alebo ekologickou hodnotou, by sa nemuselo považovať za závažné. Povodňové riziko a potreba následných opatrení, ako je napríklad posúdenie možnosti protipovodňovej ochrany, by sa mali hodnotiť v každom správnom území povodia alebo správnej jednotke.
(12)
V záujme získania účinného informačného nástroja, ako aj hodnotného základu pre stanovovanie priorít a prijímanie ďalších technických, finančných a politických rozhodnutí v oblasti manažmentu povodňových rizík je potrebné zabezpečiť vytvorenie máp povodňového ohrozenia a máp povodňových rizík, ktoré zobrazujú potenciálne nepriaznivé dôsledky rôznych povodňových scenárov, vrátane informácií o možných zdrojoch znečistenia životného prostredia v dôsledku povodní. V tejto súvislosti by členské štáty mali prehodnotiť činnosti, ktoré zvyšujú povodňové riziká.
(13)
Na odstránenie a zníženie nepriaznivých vplyvov povodní na dotknuté oblasti je vhodné ustanoviť plány manažmentu povodňových rizík. Príčiny a dôsledky povodní sú v jednotlivých krajinách a regiónoch Spoločenstva rozdielne. Plány manažmentu povodňových rizík by preto mali zohľadňovať špecifické charakteristiky oblastí, na ktoré sa vzťahujú, a ustanoviť riešenia prispôsobené potrebám a prioritám týchto oblastí a súčasne zabezpečiť primeranú koordináciu v rámci správnych území povodí a podporiť dosiahnutie environmentálnych cieľov ustanovených právnymi predpismi Spoločenstva. Členské štáty by sa mali predovšetkým zdržať opatrení alebo činností, ktoré významne zvyšujú riziko povodní v iných členských štátoch, pokiaľ tieto opatrenia neboli koordinované a dotknuté členské štáty sa nedohodli na riešení.
(14)
Plány manažmentu povodňových rizík by sa mali zameriavať na prevenciu, ochranu a pripravenosť. V záujme poskytnutia väčšieho priestoru riekam by plány mali v rámci možností zohľadňovať udržiavanie a/alebo obnovovanie záplavových oblastí rovnako ako opatrenia zamerané na prevenciu a znižovanie škôd na ľudskom zdraví, životnom prostredí, kultúrnom dedičstve a hospodárskej činnosti. Jednotlivé prvky plánov manažmentu povodňových rizík by sa mali pravidelne prehodnocovať a v prípade potreby aktualizovať, pričom by sa mali zohľadniť možné vplyvy klimatických zmien na výskyt povodní.
(15)
V kontexte manažmentu povodňových rizík je veľmi dôležitá zásada solidarity. Mala by podnecovať členské štáty k snahe o spravodlivé rozdelenie povinností pri spoločnom rozhodovaní o všeobecne prospešných opatreniach v oblasti manažmentu povodňových rizík pozdĺž vodných tokov.
(16)
V záujme zabránenia duplicite v práci by mali byť členské štáty oprávnené využívať na účely splnenia cieľov a požiadaviek tejto smernice existujúce predbežné hodnotenia povodňových rizík, mapy povodňového ohrozenia a povodňových rizík a plány manažmentu povodňových rizík.
(17)
Vypracovanie plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia podľa smernice 2000/60/ES a plánov manažmentu povodňových rizík podľa tejto smernice sú prvkami integrovaného manažmentu povodia. V týchto dvoch procesoch by sa preto mal využívať potenciál na spoločnú synergiu a výhody, pričom by sa mali zohľadňovať environmentálne ciele smernice 2000/60/ES, zabezpečiť efektívnosť a rozumné využívanie zdrojov a zároveň uznať, že príslušné orgány a správne jednotky môžu byť odlišné v tejto smernici a v smernici 2000/60/ES.
(18)
Členské štáty by mali zakladať svoje hodnotenia, mapy a plány na primeraných „najlepších postupoch“ a „najlepších dostupných technológiách“, ktoré však nevedú k nadmerným nákladom v oblasti manažmentu povodňových rizík.
(19)
V prípadoch viacúčelového využitia vodných útvarov rôznymi formami trvalo udržateľných ľudských činností (napr. manažment povodňových rizík, ekológia, vnútrozemská plavba alebo využite vodnej energie) a vplyvov týchto foriem využívania na vodné útvary smernica 2000/60/ES ustanovuje v článku 4 jasný a transparentný postup pre tieto formy využitia a vplyvy vrátane možných výnimiek z cieľov „dobrého stavu“ alebo „nezhoršenia stavu“. Článok 9 smernice 2000/60/ES uvádza návratnosť nákladov.
(20)
Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7).
(21)
Komisia by predovšetkým mala byť splnomocnená na prispôsobenie prílohy vedecko-technickému pokroku. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky tejto smernice, musia byť prijaté v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.
(22)
Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie. Jej cieľom je najmä podporiť integráciu vysokej úrovne ochrany životného prostredia do politík Spoločenstva v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja, ako je ustanovené v článku 37 Charty základných práv Európskej únie.
(23)
Keďže cieľ tejto smernice, a to ustanovenie rámca na hodnotenie a manažment povodňových rizík, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(24)
V súlade so zásadami proporcionality a subsidiarity a protokolom o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, ktorý je pripojený k zmluve, a vzhľadom na existujúce kapacity členských štátov by sa mala na miestnej a regionálnej úrovni ponechať značná flexibilita, najmä pokiaľ ide o organizáciu a zodpovednosť orgánov.
(25)
V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (8) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Účelom tejto smernice je ustanoviť rámec na hodnotenie a manažment povodňových rizík s cieľom znížiť nepriaznivé dôsledky na ľudské zdravie, životné prostredie, kultúrne dedičstvo a hospodársku činnosť spojené s povodňami v Spoločenstve.
Článok 2
Na účely tejto smernice sa okrem vymedzení pojmov „rieka“, „povodie“, „čiastkové povodie“ a „správne územie povodia“ uvedené v článku 2 smernice 2000/60/ES uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„povodeň“ je dočasné zaplavenie územia, ktoré zvyčajne nie je zaliate vodou. Patria sem povodne spôsobené riekami, horskými bystrinami, občasnými vodnými tokmi v oblasti Stredozemného mora a záplavy pobrežných oblastí z mora a nemusia sem patriť povodne spôsobené kanalizačnými systémami;
2.
„povodňové riziko“ je kombinácia pravdepodobnosti povodne a potenciálnych nepriaznivých dôsledkov na ľudské zdravie, životné prostredie, kultúrne dedičstvo a hospodársku činnosť spojených s povodňou.
Článok 3
1. Na účely tejto smernice členské štáty využijú opatrenia ustanovené podľa článku 3 ods. 1, 2, 3, 5 a 6 smernice 2000/60/ES.
2. Členské štáty však môžu na vykonávanie tejto smernice:
a)
vymenovať iné príslušné orgány ako tie, ktoré sú určené podľa článku 3 ods. 2 smernice 2000/60/ES;
b)
určiť niektoré prímorské pobrežné oblasti alebo jednotlivé povodia a prideliť ich iným správnym jednotkám ako tým, ktorým sú pridelené podľa článku 3 ods. 1 smernice 2000/60/ES.
V týchto prípadoch členské štáty oznámia Komisii do 26. mája 2010 informácie uvedené v prílohe I k smernici 2000/60/ES. Na tento účel sa každý odkaz na príslušné orgány a správne územia povodia považuje za odkaz na príslušné orgány a správne jednotky uvedené v tomto článku. Členské štáty informujú Komisiu o všetkých zmenách v informáciách poskytovaných podľa tohto odseku do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti týchto zmien.
KAPITOLA II
PREDBEŽNÉ HODNOTENIE POVODŇOVÉHO RIZIKA
Článok 4
1. Členské štáty vykonajú v súlade s odsekom 2 tohto článku predbežné hodnotenie povodňového rizika pre každé správne územie povodia alebo správnu jednotku uvedenú v článku 3 ods. 2 písm. b), alebo časť medzinárodného správneho územia povodia, ktorá sa nachádza na ich území.
2. Predbežné hodnotenie povodňového rizika sa vykoná, aby poskytlo hodnotenie potenciálneho rizika, a je založené na informáciách, ktoré sú dostupné alebo ich možno ľahko získať, ako sú záznamy a štúdie dlhodobého rozvoja, najmä vplyv klimatických zmien na výskyt povodní. Hodnotenie zahŕňa aspoň:
a)
mapy správneho územia povodia vo vhodnej mierke, na ktorých sú zobrazené hranice povodí, čiastkových povodí a prímorských pobrežných oblastí, ak existujú, s uvedením topografie a využitia územia;
b)
opis povodní, ktoré sa vyskytli v minulosti a mali významné nepriaznivé vplyvy na ľudské zdravie, životné prostredie, kultúrne dedičstvo a hospodársku činnosť a pri ktorých stále existuje pravdepodobnosť, že sa vyskytnú v budúcnosti, vrátane ich rozsahu a trás postupu a posúdenie nepriaznivých vplyvov, ktoré spôsobili;
c)
opis významných povodní, ktoré sa vyskytli v minulosti, ak možno predpokladať výrazne nepriaznivé následky podobných udalostí v budúcnosti;
a v závislosti od osobitných potrieb členských štátov obsahuje:
d)
posúdenie potenciálnych nepriaznivých následkov budúcich povodní na ľudské zdravie, životné prostredie, kultúrne dedičstvo a hospodársku činnosť, v ktorom sa podľa možností zohľadnia také aspekty, ako sú topografia, poloha vodných tokov a ich všeobecné hydrologické a geomorfologické charakteristiky, vrátane záplavových oblastí ako oblastí prirodzeného zadržiavania vody, účinnosť existujúcej umelo vytvorenej protipovodňovej infraštruktúry, poloha obývaných území, oblastí hospodárskej činnosti a dlhodobého vývoja vrátane vplyvu klimatických zmien na výskyt povodní.
3. V prípade medzinárodných správnych území povodia alebo správnych jednotiek uvedených v článku 3 ods. 2 písm. b), ktoré sú spoločné s inými členskými štátmi, členské štáty zabezpečia výmenu relevantných informácií medzi príslušnými dotknutými orgánmi.
4. Členské štáty dokončia predbežné hodnotenie povodňového rizika do 22. decembra 2011.
Článok 5
1. Členské štáty na základe predbežného hodnotenia povodňového rizika uvedeného v článku 4 určia pre každé správne územie povodia alebo správnu jednotku uvedenú v článku 3 ods. 2 písm. b), alebo časť medzinárodného správneho územia povodia, ktorá sa nachádza na ich území, tie oblasti, pri ktorých usúdili, že existujú potenciálne významné povodňové riziká, alebo možno predpokladať, že ich výskyt je pravdepodobný.
2. Určenie oblastí patriacich do medzinárodného správneho územia povodia alebo do správnej jednotky uvedenej v článku 3 ods. 2 písm. b), ktorá je spoločná s iným členským štátom, podľa odseku 1 sa koordinuje medzi dotknutými členskými štátmi.
KAPITOLA III
MAPY POVODŇOVÉHO OHROZENIA A MAPY POVODŇOVÉHO RIZIKA
Článok 6
1. Členské štáty pripravia na úrovni správneho územia povodia alebo správnej jednotky uvedenej v článku 3 ods. 2 písm. b) pre oblasti určené podľa článku 5 ods. 1 mapy povodňového ohrozenia a mapy povodňového rizika v najvhodnejšej mierke.
2. Príprava máp povodňového ohrozenia a máp povodňového rizika pre oblasti určené podľa článku 5, ktoré sú spoločné s ostatnými členskými štátmi, podlieha predchádzajúcej výmene informácií medzi dotknutými členskými štátmi.
3. Mapy povodňového ohrozenia pokrývajú geografické oblasti, ktoré by mohli byť zaplavené podľa týchto scenárov:
a)
povodne s nízkou pravdepodobnosťou opakovania alebo scenáre výnimočných udalostí;
b)
povodne so strednou pravdepodobnosťou opakovania (pravdepodobná doba opakovania ≥ 100 rokov);
c)
prípadne povodne s vysokou pravdepodobnosťou opakovania.
4. Pre každý scenár uvedený v odseku 3 sa zobrazia tieto prvky:
a)
rozsah povodne;
b)
hĺbky vody alebo prípadne hladina vody;
c)
ak je to vhodné, rýchlosť prúdenia toku alebo príslušný prietok vody.
5. Mapy povodňového rizika uvádzajú potenciálne nepriaznivé dôsledky spojené s povodňami podľa scenárov uvedených v odseku 3 a vyjadrené týmito údajmi:
a)
orientačný počet potenciálne postihnutých obyvateľov;
b)
druh hospodárskej činnosti v potenciálne postihnutej oblasti;
c)
zariadenia uvedené v prílohe I k smernici Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (9), ktoré by mohli v prípade zaplavenia spôsobiť havarijné znečistenie, a potenciálne postihnuté chránené oblasti určené v prílohe IV ods. 1 bodoch i), iii) a v) smernice 2000/60/ES;
d)
iné informácie, ktoré považujú členské štáty za užitočné, ako je uvedenie oblastí, v ktorých sa môžu vyskytnúť povodne s vysokým obsahom transportovaných sedimentov a povodne unášajúce rôzne predmety, a informácie o ďalších významných zdrojoch znečistenia.
6. Členské štáty môžu rozhodnúť, že pre prímorské pobrežné oblasti, v ktorých je primeraná úroveň ochrany, sa príprava máp povodňového ohrozenia obmedzí na scenár uvedený v odseku 3 písm. a).
7. Členské štáty môžu rozhodnúť, že pre oblasti, v ktorých dochádza k zaplavovaniu územia podzemnou vodou, obmedzia prípravu máp povodňového ohrozenia na scenár uvedený v odseku 3 písm. a).
8. Členské štáty zabezpečia, aby boli mapy povodňového ohrozenia a mapy povodňového rizika dokončené do 22. decembra 2013.
KAPITOLA IV
PLÁNY MANAŽMENTU POVODŇOVÉHO RIZIKA
Článok 7
1. Členské štáty na základe máp uvedených v článku 6 ustanovia v súlade s odsekmi 2 a 3 tohto článku plány manažmentu povodňového rizika koordinované na úrovni správneho územia povodia alebo správnej jednotky uvedenej v článku 3 ods. 2 písm. b) pre oblasti určené podľa článku 5 ods. 1 a oblasti, na ktoré sa vzťahuje článok 13 ods. 1 písm. b).
2. Členské štáty stanovia vhodné ciele manažmentu povodňových rizík pre oblasti určené podľa článku 5 ods. 1 a oblasti, na ktoré sa vzťahuje článok 13 ods. 1 písm. b), pričom sa zamerajú na zníženie potenciálnych nepriaznivých následkov záplav na ľudské zdravie, životné prostredie, kultúrne dedičstvo a hospodársku činnosť a, ak sa to považuje za vhodné, na netechnické iniciatívy a/alebo na zníženie pravdepodobnosti záplav.
3. Plány manažmentu povodňového rizika obsahujú opatrenia na dosiahnutie cieľov stanovených v súlade s odsekom 2 a zahŕňajú komponenty uvedené v časti A prílohy.
Plány manažmentu povodňového rizika zohľadnia relevantné aspekty, ako sú náklady a prínosy, rozsah a trasy postupu povodní a oblasti s retenčným potenciálom ako prirodzené záplavové oblasti, environmentálne ciele článku 4 smernice 2000/60/ES, pôdne a vodné hospodárstvo, územné plány, využívanie územia, ochranu prírody, plavebnú a prístavnú infraštruktúru.
Plány manažmentu povodňového rizika riešia všetky aspekty manažmentu povodňového rizika so zameraním na prevenciu, ochranu, pripravenosť vrátane predpovedí povodní a systémov včasného varovania a s prihliadnutím na vlastnosti jednotlivých povodí alebo čiastkových povodí. Plány manažmentu povodňového rizika môžu tiež zahŕňať podporu postupov trvalo udržateľného využitia pôdy, zlepšenie zadržiavania vody, rovnako ako aj riadené záplavy určitých oblastí v prípade povodne.
4. V záujme solidarity nesmú plány manažmentu povodňového rizika ustanovené v jednom členskom štáte obsahovať opatrenia, ktoré svojím rozsahom a vplyvom významne zvyšujú povodňové riziká v smere toku alebo proti nemu v iných krajinách toho istého povodia alebo čiastkového povodia, pokiaľ tieto opatrenia neboli koordinované a dotknuté členské štáty sa nedohodli na riešení v rámci článku 8.
5. Členské štáty zabezpečia, aby plány manažmentu povodňového rizika boli dokončené a zverejnené do 22. decembra 2015.
Článok 8
1. Členské štáty zabezpečia, aby sa pre správne územia povodí alebo správne jednotky uvedené v článku 3 ods. 2 písm. b), ktoré sa nachádzajú výlučne na ich území, vypracoval jeden plán manažmentu povodňového rizika alebo súbor plánov manažmentu povodňového rizika koordinovaný na úrovni správneho územia povodia.
2. V prípade medzinárodného správneho územia povodia alebo správnej jednotky uvedenej v článku 3 ods. 2 písm. b), ktoré sa nachádzajú výlučne na území Spoločenstva, členské štáty zabezpečia koordináciu s cieľom vypracovať jeden medzinárodný plán manažmentu povodňového rizika alebo súbor plánov manažmentu povodňového rizika koordinovaných na úrovni medzinárodného správneho územia povodia. Keď sa takéto plány nevytvoria, členské štáty vypracujú plány manažmentu povodňového rizika, ktoré pokrývajú aspoň časti medzinárodného správneho územia povodia nachádzajúce sa na ich území, a čo najviac ich koordinujú na úrovni medzinárodného správneho územia povodia.
3. V prípade medzinárodného správneho územia povodia alebo správnej jednotky uvedenej v článku 3 ods. 2 písm. b), ktoré ležia za hranicami územia Spoločenstva, sa členské štáty usilujú vypracovať jeden medzinárodný plán manažmentu povodňového rizika alebo súbor plánov manažmentu povodňového rizika koordinovaný na úrovni medzinárodného správneho územia povodia; ak to nie je možné, na časti medzinárodného povodia, ktoré sa nachádzajú na ich území, sa uplatňuje článok 2.
4. Plány manažmentu povodňového rizika uvedené v odsekoch 2 a 3 sa doplnia, ak to krajiny, ktoré majú spoločné čiastkové povodie, považujú za vhodné, o podrobnejšie plány manažmentu povodňového rizika koordinované na úrovni medzinárodných čiastkových povodí.
5. Ak členský štát zistí problém, ktorý má vplyv na manažment povodňových rizík na jeho území, ale nemôže ho sám vyriešiť, môže o ňom podať správu Komisii a akémukoľvek inému dotknutému členskému štátu a môže prijať odporúčania na jeho riešenie.
Komisia odpovie na každú správu alebo odporúčania od členských štátov v lehote šiestich mesiacov.
KAPITOLA V
KOORDINÁCIA SO SMERNICOU 2000/60/ES, INFORMOVANIE VEREJNOSTI A KONZULTÁCIE S VEREJNOSŤOU
Článok 9
Členské štáty prijmú vhodné kroky na koordináciu uplatňovania tejto smernice a smernice 2000/60/ES, pričom sa sústredia na možnosti zlepšenia efektívnosti, výmeny informácií a na dosiahnutie súčinnosti a úžitku so zreteľom na environmentálne ciele ustanovené v článku 4 smernice 2000/60/ES. Najmä:
1.
vypracovanie prvých máp povodňového ohrozenia a máp povodňového rizika a ich následné preskúmania uvedené v článkoch 6 a 14 tejto smernice sa uskutočnia tak, aby informácie, ktoré obsahujú, boli v súlade s relevantnými informáciami predkladanými na základe smernice 2000/60/ES. Budú sa ďalej koordinovať s preskúmaniami ustanovenými v článku 5 ods. 2 smernice 2000/60/ES a môžu sa do nich začleniť;
2.
vypracovanie prvých plánov manažmentu povodňového rizika a ich následné preskúmania uvedené v článkoch 7 a 14 tejto smernice sa uskutočnia koordinovane s preskúmaniami plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia ustanovenými v článku 13 ods. 7 smernice 2000/60/ES a môžu sa do nich začleniť;
3.
aktívna účasť všetkých zainteresovaných strán podľa článku 10 tejto smernice sa podľa potreby koordinuje s aktívnou účasťou zainteresovaných strán podľa článku 14 smernice 2000/60/ES.
Článok 10
1. V súlade s platnými právnymi predpismi Spoločenstva sprístupnia členské štáty verejnosti predbežné hodnotenie povodňového rizika, mapy povodňového ohrozenia, mapy povodňového rizika a plány manažmentu povodňového rizika.
2. Členské štáty podporujú aktívnu účasť zainteresovaných strán na vypracovaní, preskúmaní a aktualizácii plánov manažmentu povodňového rizika uvedených v kapitole IV.
KAPITOLA VI
VYKONÁVACIE OPATRENIA, ZMENY A DOPLNENIA
Článok 11
1. Komisia môže v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 12 ods. 2 prijať technické formáty na účely spracovania a prenosu údajov vrátane štatistických a kartografických údajov pre Komisiu. Technické formáty by sa mali prijať aspoň dva roky pred dátumami uvedenými v článku 4 ods. 4, článku 6 ods. 8 a článku 7 ods. 5, berúc do úvahy existujúce normy, ako aj formáty vytvorené v súlade s príslušnými aktmi Spoločenstva.
2. Komisia môže prispôsobiť prílohu vedecko-technickému pokroku, pričom zohľadní obdobia preskúmania a aktualizácie.
Tieto opatrenia, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky tejto smernice, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 12 ods. 3.
Článok 12
1. Komisii pomáha výbor zriadený podľa článku 21 smernice 2000/60/ES.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.
Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.
KAPITOLA VII
PRECHODNÉ OPATRENIA
Článok 13
1. Členské štáty sa môžu rozhodnúť nevykonať predbežné hodnotenie povodňového rizika uvedené v článku 4 v tých povodiach, čiastkových povodiach alebo prímorských pobrežných oblastiach, v ktorých buď:
a)
už pred 22. decembrom 2010 vykonali hodnotenie rizika a dospeli k záveru, že existuje potenciálne významné povodňové riziko alebo možno predpokladať, že jeho výskyt je pravdepodobný, čo vedie k zaradeniu oblasti medzi tie, ktoré sú uvedené v článku 5 ods. 1, alebo
b)
pred 22. decembrom 2010 rozhodli o príprave máp povodňového ohrozenia a máp povodňového rizika a o vytvorení plánov manažmentu povodňového rizika v súlade s príslušnými ustanoveniami tejto smernice.
2. Členské štáty sa môžu rozhodnúť používať mapy povodňového ohrozenia a mapy povodňového rizika dokončené pred 22. decembrom 2010, ak tieto mapy poskytujú úroveň informácií rovnocennú s požiadavkami článku 6.
3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť používať plány manažmentu povodňového rizika dokončené pred 22. decembrom 2010 pod podmienkou, že obsah týchto plánov je rovnocenný s požiadavkami na plány stanovenými v článku 7.
4. Odseky 1, 2 a 3 sa uplatňujú bez toho, aby bol dotknutý článok 14.
KAPITOLA VIII
PRESKÚMANIA, SPRÁVY A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 14
1. Predbežné hodnotenie povodňového rizika alebo hodnotenia a rozhodnutia uvedené v článku 13 ods. 1 sa preskúmajú a v prípade potreby zaktualizujú do 22. decembra 2018 a potom každých šesť rokov.
2. Mapy povodňového ohrozenia a mapy povodňového rizika sa preskúmajú a v prípade potreby zaktualizujú do 22. decembra 2019 a potom každých šesť rokov.
3. Plány manažmentu povodňového rizika vrátane komponentov stanovených v časti B prílohy sa preskúmajú a v prípade potreby zaktualizujú do 22. decembra 2021 a potom každých šesť rokov.
4. Pri preskúmaniach uvedených v odsekoch 1 a 3 sa zohľadní pravdepodobný vplyv klimatických zmien na výskyt povodní.
Článok 15
1. Členské štáty sprístupnia Komisii predbežné hodnotenie povodňového rizika, mapy povodňového ohrozenia, mapy povodňového rizika a plány manažmentu povodňového rizika uvedené v článkoch 4, 6 a 7, ako aj ich preskúmanie a prípadne ich aktualizácie do troch mesiacov po zodpovedajúcich termínoch uvedených v článku 4 ods. 4, článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5 a článku 14.
2. Členské štáty informujú Komisiu o rozhodnutiach prijatých v súlade s článkom 13 ods. 1, 2 a 3 a sprístupnia o tom relevantné informácie do zodpovedajúcich termínov uvedených v článku 4 ods. 4, článku 6 ods. 8 a článku 7 ods. 5.
Článok 16
Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tejto smernice do 22. decembra 2018 a potom každých šesť rokov. Pri vypracovávaní tejto správy sa zohľadní vplyv klimatických zmien.
Článok 17
1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 26. novembra 2009. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 18
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 19
Táto smernica je určená členským štátom.
V Štrasburgu 23. októbra 2007