NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 287/2009
zo 7. apríla 2009,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Komisia dostala 28. mája 2008 podnet týkajúci sa dovozu hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), ktorý v súlade s článkom 5 základného nariadenia podala spoločnosť Eurométaux (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 %, celkovej výroby hliníkových fólií v Spoločenstve.
(2)
Tento podnet obsahoval dôkaz o dumpingu a z neho vyplývajúcej značnej ujmy, ktorý sa považoval za dostatočný na odôvodnenie začatia konania.
(3)
Konanie sa začalo 12. júla 2008 uverejnením oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2).
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(4)
Komisia oficiálne oznámila začatie konania výrobcom v Spoločenstve, ktorí podali podnet, vyvážajúcim výrobcom v Arménsku, Brazílii a ČĽR, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a známym dotknutým združeniam a zástupcom Arménska, Brazílie a ČĽR. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(5)
S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v Arménsku a ČĽR predložiť žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), ak si to želajú, Komisia zaslala formuláre žiadosti arménskemu vyvážajúcemu výrobcovi, známym dotknutým čínskym vyvážajúcim výrobcom, arménskym a čínskym orgánom a ostatným čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Arménsky vyvážajúci výrobca a šesť čínskych vyvážajúcich výrobcov spolu so svojimi prepojenými obchodnými spoločnosťami, pokiaľ také existovali, požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o IZ, ak by sa pri prešetrovaní zistilo, že nespĺňajú podmienky pre THZ.
(6)
Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a dovozcov v Spoločenstve Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že v tomto prešetrovaní môže byť na stanovenie dumpingu a ujmy použitý výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(7)
S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v ČĽR a dovozcovia v Spoločenstve vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom počas obdobia od 1. júla 2007 do 30. júna 2008.
(8)
K výberu vzorky sa vyjadrilo šesť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Jedna spoločnosť však v počiatočnej fáze odstúpila od ďalšej spolupráce pri prešetrovaní, pričom zostalo len päť vyvážajúcich výrobcov. Z toho dôvodu už nebol výber vzorky potrebný a všetky strany boli informované o tom, že k výberu vzorky sa nepristúpi.
(9)
K výberu vzorky sa vyjadrilo osem dovozcov/používateľov. Z toho dôvodu už nebol výber vzorky potrebný a všetky strany boli informované o tom, že k výberu vzorky sa nepristúpi.
(10)
Všetkým známym dotknutým stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania, sa zaslali dotazníky. Vyplnené dotazníky zaslal jeden vyvážajúci výrobca v Arménsku, päť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, jeden vyvážajúci výrobca v Brazílii a jeden výrobca v analogickej krajine, ktorou bolo Turecko. Úplne vyplnené dotazníky zaslalo aj 6 výrobcov v Spoločenstve a vyplnený dotazník predložilo aj 8 dovozcov/používateľov. Žiadny z konečných používateľov neposkytol Komisii žiadne informácie, ani sa v priebehu tohto prešetrovania neprihlásil.
(11)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala overovania v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Spoločenstve
-
Alcomet PLC, Shumen, Bulharsko,
-
Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Grécko.
b)
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei,
-
North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (ďalej len „North China“),
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (ďalej len „Shandong“),
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.
c)
Vyvážajúci výrobca v Arménsku
-
Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal“, Jerevan (ďalej len „Armenal“) a prepojení dovozcovia vo Švajčiarsku a Rusku Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited a Rusal Marketing Limited.
d)
Vyvážajúci výrobca v Brazílii
-
Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo.
e)
Neprepojení dovozcovia/používatelia v Spoločenstve
-
Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Nemecko,
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Nemecko,
-
ITS Foil, Film and Paper Products bv, Apeldoorn, Holandsko,
-
Groupe Sphere, Paríž, Francúzsko.
(12)
Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým by nemuselo byť udelené THZ, overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny, v tomto prípade Turecka, sa uskutočnilo v priestoroch tejto spoločnosti:
f)
Výrobca v Turecku
-
Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (teraz Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.).
3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(13)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 30. júna 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2005 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(14)
V oznámení o začatí konania bol príslušný výrobok vymedzený ako hliníková fólia s hrúbkou nie menšou ako 0,008 mm, ale nie väčšou ako 0,018 mm, bez podložky, valcovaná, ale ďalej už neupravená, dodávaná v kotúčoch, ktorých šírka nepresahuje 650 mm, s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republiky, spravidla zaradená pod kód KN ex 7607 11 10 v čase začatia konania.
(15)
Prešetrovaním sa zistilo, že uvedený opis výrobku zahŕňa rôzne výrobky, a najmä tzv. „veľké“ a „spotrebné“ rolky. Rozdiel medzi veľkými kotúčmi a spotrebnými rolkami je najmä v hmotnosti (veľké kotúče vážia spravidla najmenej 150 kg), preto je potrebné previnúť hliníkovú fóliu na spotrebnú rolku, ktorú možno použiť na balenie a iné použitie v domácnosti.
(16)
Kód KN ex 7607 11 10 uvedený v oznámení o začatí konania sa v januári 2009 rozdelil na dva kódy: ex 7607 11 11 (hliníkové fólie s hrúbkou menšou ako 0,021 mm vážiace najviac 10 kg v prípade spotrebných roliek) a ex 7607 11 19 (hliníkové fólie s hrúbkou menšou ako 0,021 mm, ale vážiace viac ako 10 kg v prípade veľkých kotúčov). Kód KN sa vzťahuje na hmotnosť rolky hliníkovej fólie, ktorá sa zhoduje s pôvodným opisom kotúča hliníkovej fólie. Oba opisy sa vzťahujú na tú istú hliníkovú fóliu, ktorá je navinutá na kotúč alebo rolku na držiaku.
(17)
Zástupcovia nadväzujúceho výrobného odvetvia v Spoločenstve, t. j. „subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“, tvrdili, že príslušný výrobok by mal zahŕňať aj spotrebné rolky, pretože ak sa opatrenia uložia len na dovoz hliníkových fólií s hmotnosťou viac ako 10 kg, môže to mať za následok vývoz nadväzujúcich výrobkov, t. j. hliníkových fólií s hmotnosťou menej ako 10 kg. Prevíjanie by sa uskutočňovalo vo vyvážajúcich krajinách, a nie v krajinách Spoločenstva, a preto by „subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“ v Spoločenstve utrpeli značnú ujmu. Tejto záležitosti sa venuje pozornosť v odôvodneniach 150 až 162.
(18)
Hliníková fólia sa vyrába rozvalcovaním hliníkových ingotov alebo hliníkových pásov na požadovanú hrúbku. Po vyvalcovaní sa fólia žíha za tepla, aby získala poddajnosť. Po vyvalcovaní a žíhaní sa fólia zvíja do kotúčov so šírkou nepresahujúcou 650 mm. Rozmer kotúča určuje jeho použitie, keďže používatelia fólie („subjekty zaoberajúce sa prevíjaním“) ju zvíjajú do malých konečných roliek určených na maloobchodný predaj.
(19)
Na základe uvedených úvah sa vyvodzuje záver, že príslušným výrobkom je hliníková fólia s hrúbkou nie menšou ako 0,021 mm, ale nie väčšou ako 0,2 mm, bez podložky, valcovaná, ale ďalej už neupravená, dodávaná v rolkách, ktorých šírka nepresahuje 650 mm a ktorých hmotnosť presahuje 10 kg, s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike, zaradená pod kód KN ex 7607 11 19 (ďalej len „príslušný výrobok“).
2. Podobný výrobok
(20)
Prešetrovaním sa preukázalo, že hliníkové fólie vyrábané a predávané v Spoločenstve výrobným odvetvím Spoločenstva, hliníkové fólie vyrábané a predávané na domácom trhu v Arménsku, Brazílii a ČĽR a hliníkové fólie dovážané do Spoločenstva z týchto krajín, ako aj hliníkové fólie vyrábané a predávané v Turecku majú v zásade tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti a sú určené na to isté základné konečné použitie.
(21)
Predbežný záver je teda taký, že tieto výrobky sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. TRHOVOHOSPODÁRSKE ZAOBCHÁDZANIE (THZ) A ANALOGICKÁ KRAJINA
(22)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v Arménsku a ČĽR normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Len na pripomenutie uvádzame v krátkosti súhrn týchto kritérií:
-
obchodné rozhodnutia sa prijímajú v reakcii na trhové podmienky, bez výrazného zasahovania štátu, a náklady odrážajú trhové hodnoty,
-
firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a ktoré sa používajú na všetky účely,
-
neexistujú žiadne výrazné deformácie prenesené z bývalého netrhového hospodárskeho systému,
-
zákony o bankrote a zákony o vlastníctve majetku zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a
-
prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb.
(23)
Jediný arménsky spolupracujúci vyvážajúci výrobca a päť vyvážajúcich výrobcov z ČĽR spolupracujúcich v tomto konaní požiadalo o THZ a vyplnilo formulár žiadosti o THZ pre vyvážajúcich výrobcov v stanovených lehotách.
(24)
Spoločnosť Armenal, jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v Arménsku, uviedla, že uplatňovanie článku 2 ods. 7 v prípade Arménska bolo nezákonné, pretože podľa pravidiel Svetovej obchodnej organizácie (WTO) by sa malo Arménsko považovať za krajinu so štatútom trhového hospodárstva.
(25)
Avšak zaobchádzanie s Arménskom ako s transformujúcim sa hospodárstvom je v súlade so základným nariadením, v ktorom sa výslovne uvádza Arménsko v poznámke pod čiarou k článku 2 ods. 7 písm. a). Tento argument sa preto zamieta.
(26)
Pokiaľ ide o všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Arménsku a ČĽR, Komisia získala všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné, a informácie predložené v žiadosti o THZ overila v priestoroch príslušných spoločností.
1. Arménsko
(27)
Žiadosť o THZ, ktorú podala spoločnosť Armenal, bola zamietnutá z dôvodu nesplnenia kritérií 2 a 3. V prípade kritéria 2 účty spoločnosti za rok 2006 obsahovali nepriaznivé stanovisko audítorov a spoločnosť neposkytla auditované účty za rok 2007.
(28)
Spoločnosť tvrdila, že súlad s procesom auditu (vykonaného v roku 2006) a záväzok zaslať auditované účty za rok 2007 v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami (IAS) je postačujúci na splnenie požiadaviek kritéria 2. Okrem toho táto spoločnosť tvrdila, že ak aj audítor predloží nepriaznivé stanovisko k súladu účtov s medzinárodnými účtovnými štandardmi, skutočnosť, že boli podrobené auditu v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi je postačujúca na splnenie požiadaviek kritéria 2.
(29)
Tento argument nie je možné akceptovať. Po prvé, spoločnosť napriek žiadosti Komisie nepredložila auditované účty za rok 2007, a po druhé, pokiaľ ide o auditované účty za rok 2006, treba pamätať na to, že článok 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia je výnimka a ako taký sa musí vykladať jednoznačne. Je jasné, že účty by nemali byť podrobené auditu len v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, ale mali by byť pripravené aj v súlade s IAS. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(30)
Pokiaľ ide o kritérium 3, prešetrovaním sa zistilo, že cena zaplatená štátu za značný percentuálny podiel akcií predstavovala približne tretinu ich nominálnej hodnoty a spoločnosť dostala zdarma pozemok od štátu. Tvrdilo sa, že hodnota, za ktorú boli akcie nadobudnuté, bola trhová hodnota a navyše výsledné deformácie neboli výrazné. Neboli však predložené dostatočné dôkazy na odôvodnenie tohto tvrdenia. Navyše spoločnosť tvrdila, že nemôže predať príslušný pozemok bez zaplatenia katastrálnej hodnoty štátu a vplyv vlastníctva pozemku nie je významný. Tento argument nemožno akceptovať, keďže, ako už bolo uvedené, pozemok predstavuje kľúčové aktívum a má priamy a značný vplyv na schopnosť spoločnosti vykonávať činnosť, a tým aj na jej finančnú situáciu.
(31)
Na základe uvedeného sa preto usúdilo, že žiadosť spoločnosti Rusal Armenal o THZ by sa mala zamietnuť. Uskutočnili sa konzultácie s poradným výborom, ktorý nevzniesol žiadne námietky proti tomuto záveru.
2. ČĽR: Trhovohospodárske zaobchádzanie
(32)
Všetkým piatim spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR sa žiadosť o THZ zamietla z dôvodu, že náklady na hlavný vstupný materiál, primárny hliník, neodrážali v podstate trhové hodnoty, ako sa to vyžaduje podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Prešetrovaním v súvislosti s THZ sa stanovilo, že k tomu došlo zasahovaním štátu do trhu s hliníkom v ČĽR. Ceny primárneho hliníka sú založené na cenách hliníka na štátom kontrolovanej šanghajskej burze s neželeznými kovmi vyhradenej pre čínskych obchodníkov, zatiaľ čo svetové ceny primárneho hliníka sú založené na cenách na londýnskej burze s kovmi. Ceny na londýnskej burze s kovmi boli počas OP mesačne v priemere o viac ako 21 % vyššie ako na šanghajskej burze s neželeznými kovmi. Okrem toho primárny hliník nepodlieha refundácii DPH a vzťahuje sa naň vývozná daň vo výške 15 %. V dôsledku toho sa prevažná väčšina výroby primárneho hliníka predáva na čínskom trhu, čo spôsobuje pokles domácej ceny primárneho hliníka a významnú výhodu z hľadiska nákladov pre výrobcov hliníkových fólií so sídlom v ČĽR. Treba pripomenúť, že primárny hliník predstavuje približne 70 % nákladov na výrobu hliníkových fólií, a tento rozdiel znamená pre čínskych výrobcov úsporu nákladov vo výške približne 14 %, čo je na trhu s komoditami, akým je trh s hliníkovými fóliami, významné percento.
(33)
Okrem predtým opísanej všeobecnej situácie tri ďalšie spoločnosti nespĺňajú ostatné požiadavky v rámci kritéria 1. V prípade jednej z nich výrazne zasahuje do jej obchodných rozhodnutí štát; jedna dostala pri nákupe hlavného vybavenia rozsiahle subvencie; a stále aktíva tretej spoločnosti neodrážali trhové hodnoty.
(34)
Jedna spoločnosť nesplnila kritérium 2, keďže sa zistili jednoznačné účtovné chyby, ku ktorým audítori nepredložili pripomienky.
(35)
Požiadavky v rámci kritéria 3 nesplnili dve spoločnosti. V prípade jednej spoločnosti mali deformácie vplyv na jej práva na užívanie pozemku. Keď spoločnosť zmenila v roku 1993 právnu formu, nepreviedla práva na užívanie pozemku priamo na nový subjekt, ako by to bolo bežnou praxou. V skutočnosti boli práva na užívanie pozemku prevedené až po desiatich rokoch. Zmluva neobsahovala žiadnu doložku o pokute v prípade, že nedôjde k prevodu listín. Navyše počas roka 2004 neuhradila zálohu dane z príjmu, ktorej úhrada sa vyžadovala buď štvrťročne, alebo na konci roka. Spoločnosť tvrdí, že zistené nezrovnalosti týkajúce sa prevodu práv na užívanie pozemku nemajú relevantný vplyv na účty a omeškanie prevodu bolo de jure, ale nie de facto. Avšak schopnosť využívať kľúčové aktívum, akým je pozemok, má sama osebe priamy a významný vplyv na schopnosť spoločnosti vykonávať činnosť, a tým aj na jej finančnú situáciu.
(36)
Druhá spoločnosť dostala osvedčenie o práve na užívanie pozemku predtým, ako ho v plnej miere zaplatila, a použila toto osvedčenie na získanie hypotéky od štátnej banky.
(37)
Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení v súvislosti s THZ príslušným vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, orgánom ČĽR a navrhovateľovi. Takisto dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a požiadať o vypočutie, ak existovali osobitné dôvody, pre ktoré mali byť vypočuté.
(38)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že porovnanie cien hliníka by malo byť porovnanie ceny na londýnskej burze s kovmi bez DPH s cenou na šanghajskej burze s neželeznými kovmi vrátane DPH. To by samozrejme znížilo rozdiel v cene zistenej počas obdobia prešetrovania, ale toto tvrdenie sa zamietlo z dôvodu náležitej porovnateľnosti oboch búrz.
(39)
Viaceré strany takisto uviedli, že zistenie týkajúce sa cien hliníka nie je konzistentné s praxou Komisie, pretože v predchádzajúcich prípadoch fúzie (analyzovaných na základe pravidiel hospodárskej súťaže) Komisia usúdila, že trh s primárnym hliníkom je celosvetový. Avšak podľa formulácie rozhodnutia Komisie z roku 2007 týkajúceho sa fúzie Rio Tinto/Alcan (3) nepredložila námietku voči šanghajskej burze s neželeznými kovmi žiadna z príslušných strán, a preto nebolo možné, aby ju Komisia analyzovala. Ale aj keby bola táto otázka nastolená, závery Komisie v prípadoch hospodárskej súťaže týkajúce sa príslušných územných trhov sa prijímajú na základe oznámenia, ktoré sa uplatňuje iba na účely práva hospodárskej súťaže (4), a ustanovenia tohto oznámenia sa nevyhnutne neuplatňujú na právo nástrojov ochrany obchodu (NOO) ani nie sú relevantné pre toto právo. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(40)
Na základe uvedených skutočností žiadna zo spoločností v ČĽR, ktoré požiadali o THZ, nevedela preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Dospelo sa preto k záveru, že žiadnej z týchto spoločností by sa nemalo udeliť THZ. Uskutočnili sa konzultácie s poradným výborom, ktorý nevzniesol žiadne námietky proti týmto záverom.
3. ČĽR a Arménsko: Individuálne zaobchádzanie
(41)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa stanovuje prípadné celoštátne clo pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia, s výnimkou prípadov, keď môžu spoločnosti preukázať v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú určované na základe slobodného uváženia, že prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú podľa trhových sadzieb a že akékoľvek zasahovanie štátu nie je také, aby dovoľovalo obchádzanie opatrení v prípadoch, keď sú vývozcom uložené rozdielne colné sadzby.
(42)
Všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí požiadali o THZ, požiadali aj o IZ v prípade, ak by im nebolo udelené THZ. Na základe dostupných informácií bolo dočasne ustanovené, že spoločnosť v Arménsku a štyri z piatich spoločností v ČĽR splnili všetky požiadavky na udelenie IZ. Jednej spoločnosti v ČĽR sa IZ neudelilo z dôvodu významného zasahovania štátu do jej obchodných rozhodnutí.
4. Analogická krajina
(43)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.
(44)
V oznámení o začatí konania Komisia oznámila svoj zámer použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili.
(45)
Spoločnosť Armenal navrhla Rusko ako vhodnejšiu analogickú krajinu v prípade Arménska a odôvodnila to tým, že Rusko a Arménsko majú podobné podmienky prístupu k surovinám na príslušný výrobok a používajú rovnakú technológiu a know-how, keďže Armenal je dcérska spoločnosť skupiny Rusal, ktorá je najväčším ruským výrobcom hliníkových fólií. Spoločnosť Armenal takisto uviedla, že vedúca pozícia spoločnosti Rusal na ruskom trhu je podobná ako vedúca pozícia spoločnosti Armenal na arménskom trhu a ruský aj arménsky trh a predaj je ovplyvnený masívnym zvyšujúcim sa čínskym vývozom za nízke ceny. Žiadne z týchto tvrdení však nebolo náležite odôvodnené. Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že domáci trh s príslušným výrobkom v Rusku je malý, a že je menší ako trh s príslušným výrobkom v Turecku.
(46)
Ako alternatívnu voľbu k Rusku ako analogickej krajine spoločnosť Armenal navrhla Turecko ako druhú vhodnú voľbu.
(47)
Spoločnosti patriace do skupiny Alcoa navrhli Indiu ako vhodnejšiu analogickú krajinu v prípade ČĽR. Zistilo sa, že indický trh nie je výrazne väčší ako turecký a že hospodárska súťaž sa výrazne zvyšuje vplyvom čínskeho dovozu. Ďalšími dodávateľmi pre indický trh sú malé a stredné podniky, z ktorých väčšina nemá žiadne valcovne a používajú dovážaný čínsky materiál v podobe veľkých kotúčov alebo priamo v malých rolkách. Z tohto dôvodu sa Rusko ani India nepovažujú za vhodnú analogickú krajinu.
(48)
Komisia následne preskúmala, či je Turecko vhodnou analogickou krajinou. Dospela k záveru, že Turecko napriek tomu, že má len jedného výrobcu príslušného výrobku, je otvoreným trhom s nízkym dovozným clom a významným dovozom z tretích krajín. Okrem toho sa pri prešetrovaní nenašiel žiadny dôvod, ako napríklad nadmerne vysoké náklady na suroviny alebo energiu, pre ktorý by sa Turecko nemohlo považovať za vhodnú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty.
(49)
So zreteľom na uvedené sa usúdilo, že Turecko je na účely tohto prešetrovania vhodnejšou analogickou krajinou. Žiadna ďalšia zainteresovaná strana netrvala na tom, aby sa ako vhodná analogická krajina pre toto prešetrovanie vybrala India a spoločnosť Armenal usúdila, že Turecko by mohlo byť takisto vhodnou voľbou.
(50)
Dotazník zaslaný všetkým výrobcom hliníkových fólií v Turecku vyplnil jeden výrobca v Turecku.
(51)
Údaje, ktoré vo vyplnenom dotazníku predložil spolupracujúci turecký výrobca, sa overili na mieste, a zistilo sa, že ide o spoľahlivé informácie, na základe ktorých sa môže stanoviť normálna hodnota.
(52)
Dospelo sa teda k predbežnému záveru, že Turecko je vhodná a primeraná analogická krajina v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.
D. DUMPING
1. Brazília
(53)
V prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Brazílii sa dumping vypočítal pomocou ďalej opísanej metodiky.
1.1. Normálna hodnota
(54)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia v súvislosti s jediným vyvážajúcim výrobcom najprv skúmala, či je domáci predaj príslušného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja tvorí 5 % alebo viac z celkového objemu zodpovedajúceho predaja na vývoz do Spoločenstva. Domáci predaj jediného vyvážajúceho výrobcu v Brazílii bol počas obdobia prešetrovania reprezentatívny.
(55)
Komisia následne identifikovala tie druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré sú totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.
(56)
Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď objem tohto druhu výrobku predávaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva.
(57)
Komisia následne preskúmala, či sa domáci predaj každého druhu hliníkovej fólie, ktorý sa predáva na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách, môže považovať za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom za každý vyvážaný druh výrobku na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
(58)
Celý domáci predaj každého druhu hliníkovej fólie predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách bol ziskový na viac ako 80 %, a preto bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene všetkých transakcií počas obdobia prešetrovania.
(59)
Keď sa domáce ceny konkrétneho druhu výrobku nemohli použiť na stanovenie normálnej hodnoty, musela sa použiť iná metóda. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia Komisia namiesto toho vypočítala vytvorenú normálnu hodnotu ďalej opísaným spôsobom.
(60)
Normálna hodnota sa vytvorila tak, že k výrobným nákladom vývozcu na vyvážané druhy, ktoré sa v prípade potreby upravili, sa pripočítala primeraná suma za predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA“) a primerané ziskové rozpätie.
(61)
Vo všetkých prípadoch sa PVA a zisk stanovili podľa metód uvedených v článku 2 ods. 6 základného nariadenia. V záujme dosiahnutia tohto cieľa Komisia preskúmala, či vzniknuté PVA a zisk realizovaný vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu predstavovali spoľahlivé údaje a v tomto prípade Komisia stanovila, že boli primerané na stanovenie normálnej hodnoty.
1.2. Vývozná cena
(62)
Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, a preto sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
1.3. Porovnanie
(63)
Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonalo na základe ceny zo závodu.
(64)
Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia vrátane úprav nákladov na nákladnú dopravu vo vyvážajúcej krajine, námornú dopravu, manipuláciu, balenie, úver a bankových poplatkov. Spoločnosť takisto požiadala o úpravu úrovne obchodovania v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia. Úprava úrovne jej bola dočasne udelená.
1.4. Dumpingové rozpätia
(65)
Podľa článkov 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku a predtým uvedenej váženej priemernej vývoznej ceny každého druhu výrobku.
(66)
Na stanovenie dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa najprv určila úroveň nespolupráce. Na tento účel sa objem vývozu do Spoločenstva, ktorý nahlásil spolupracujúci vyvážajúci výrobca, porovnal so zodpovedajúcimi štatistickými údajmi Eurostatu týkajúcimi sa dovozu.
(67)
Keďže úroveň spolupráce s Brazíliou bola vysoká (prakticky 100 %) a keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca by úmyselne nespolupracoval, považovalo sa za vhodné stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Brazílii na úrovni najvyššieho rozpätia uloženého spolupracujúcemu vývozcovi.
(68)
Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú predbežne takéto:
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
27,6 %
2. Arménsko
2.1. Normálna hodnota
a) Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ
i) Analogická krajina
(69)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.
(70)
Na základe uvedeného sa Komisia rozhodla použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty.
ii) Normálna hodnota
(71)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku v súlade s metodikou uvedenou v odôvodneniach 43 až 52.
2.2. Vývozné ceny
(72)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobca uskutočnil určitý predaj na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Preto boli vývozné ceny za tento predaj založené na cenách skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. Prevažná časť predaja sa však uskutočnila prostredníctvom prepojených obchodných a dovozných spoločností v Rusku, vo Švajčiarsku a v Nemecku. V týchto prípadoch sa vývozné ceny vytvorili podľa ustanovení článku 2 ods. 9 základného nariadenia, pričom sa predbežne upravili všetky náklady medzi dovozom a ďalším predajom vrátane primeraného rozpätia pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky založené na zisku realizovanom neprepojeným dovozcom príslušného výrobku alebo obchodníkom s príslušným výrobkom.
2.3. Porovnanie
(73)
Podľa potreby sa vykonali úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ ide o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu a pomocné náklady, poplatky za balenie, úver a bankové poplatky a provízie, vo všetkých prípadoch, kde sa to považovalo za vhodné, správne a podopreté overenými dôkazmi.
2.4. Dumpingové rozpätia
a) Pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené IZ
(74)
Pre jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené IZ, sa dumpingové rozpätie stanovilo porovnaním jeho vývoznej ceny s normálnou hodnotou z analogickej krajiny, ako už bolo uvedené.
b) Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
(75)
Keďže úroveň spolupráce s Arménskom bola vysoká (prakticky 100 %) a keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca v tejto krajine by úmyselne nespolupracoval, považovalo sa za vhodné stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie pre každého nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Arménsku na úrovni najvyššieho rozpätia uloženého spolupracujúcemu vývozcovi.
(76)
Na základe toho sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila na 37,0 % ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.
(77)
Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je predbežne takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal“
37,0 %
Všetky ostatné spoločnosti
37,0 %
3. ČĽR
3.1. Normálna hodnota
a) Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, ale ktorým bolo udelené IZ
(78)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku v súlade s predtým uvedenou metodikou.
(79)
Keďže predaj neprepojeným zákazníkom na domácom trhu bol reprezentatívny a ziskový, normálna hodnota sa stanovila na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na tureckom trhu za porovnateľné druhy výrobku pri bežnom obchodovaní, ako je opísané v odôvodneniach 43 až 52. Avšak ak predaj nebol reprezentatívny ani ziskový, normálna hodnota sa vytvorila použitím výrobných nákladov tureckého výrobcu, ku ktorým sa pripočítali PVA a primeraná hodnota zisku na domácom trhu.
3.2. Vývozné ceny pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ
(80)
V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ a ktorí uskutočnili predaj na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozné ceny stanovili na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. V prípade jednej skupiny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorá realizovala predaj prostredníctvom prepojeného dovozcu v Spoločenstve, sa vývozná cena vytvorila podľa ustanovení článku 2 ods. 9 základného nariadenia, pričom sa predbežne upravili všetky náklady medzi dovozom a ďalším predajom vrátane primeraného rozpätia pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky založené na zisku realizovanom neprepojeným dovozcom príslušného výrobku alebo obchodníkom s príslušným výrobkom.
3.3. Porovnanie
(81)
Podľa potreby sa vykonali úpravy v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ ide o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu a pomocné náklady, poplatky za balenie, úver a bankové poplatky a provízie, vo všetkých prípadoch, kde sa to považovalo za vhodné, správne a podopreté overenými dôkazmi.
3.4. Dumpingové rozpätia
a) Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ
(82)
Podľa článkov 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ, stanovili na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku a predtým uvedenej váženej priemernej vývoznej ceny každého druhu výrobku. V prípade dvoch prepojených spoločností v ČĽR, ktorým bolo udelené IZ, t. j. Alcoa Shanghai a Alcoa Bohai, sa na výpočet jednotného dumpingového rozpätia pre príslušnú skupinu použil priemer vypočítaný z údajov oboch spoločností.
b) Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
(83)
Keďže úroveň spolupráce s ČĽR bola veľmi nízka, celoštátne dumpingové rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vývozcov v ČĽR sa vypočítalo použitím transakcií s najvyšším dumpingom jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo udelené THZ ani IZ.
(84)
Na základe toho sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila na 42,9 % ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené.
(85)
Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel z dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú teda predbežne takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai
23,9 %
Shandong Loften
31,6 %
Zhenjiang Dingsheng
31,9 %
Všetky ostatné spoločnosti
42,9 %
E. UJMA
1. Výroba v Spoločenstve a výrobné odvetvie Spoločenstva
(86)
Vzhľadom na vymedzenie výrobného odvetvia Spoločenstva, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 1 základného nariadenia, sa na stanovenie celkového objemu výroby v Spoločenstve zobrala do úvahy výroba všetkých výrobcov v Spoločenstve so sídlom v Spoločenstve a neprepojených so žiadnym príslušným vyvážajúcim výrobcom.
(87)
Podnet podala spoločnosť Eurométaux v mene štyroch výrobcov v Spoločenstve, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní. Jeden ďalší výrobca podporil podnet a jeden výrobca voči nemu namietal. Počas OP výroba piatich spolupracujúcich výrobcov predstavovala viac ako 60 % celkovej výroby v Spoločenstve, ako je uvedené v odôvodnení 86. Päť spolupracujúcich výrobcov sa preto považuje za výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
2. Spotreba v Spoločenstve
(88)
Spotreba v Spoločenstve bola ustanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva, údajov o odhadovanom predaji, pokiaľ ide o predaj v Spoločenstve realizovaný ostatnými výrobcami, ako aj dovozu z príslušných krajín a iných tretích krajín, ktoré poskytol Eurostat, a na informáciách poskytnutých príslušnými vyvážajúcimi výrobcami.
(89)
Je potrebné uviesť, že kód KN ex 7607 11 10, na základe ktorého bol stanovený objem dovozu v tomto prešetrovaní, obsahoval okrem príslušného výrobku aj iné druhy hliníkovej fólie, ako napríklad určité upravované hliníkové fólie (UHF) (používané predovšetkým na dlhodobé konzervovanie tekutín a potravín) alebo iné výrobky z fólie vrátane spotrebných roliek (pozri odôvodnenie 15), ktoré nie sú príslušným výrobkom. Z toho dôvodu nebolo možné získať z tejto širokej kategórie výrobkov údaje týkajúce sa iba hliníkovej fólie, a preto sa musel urobiť odhad objemu celkového dovozu príslušného výrobku. V tejto súvislosti navrhovateľ tvrdil, že určitý dovoz realizovaný v rámci príslušného kódu by sa mal vylúčiť z dôvodu jeho osobitnému pôvodu (t. j. z krajín, kde nebola známa žiadna výroba hliníkových fólií) alebo jeho osobitných cenových úrovní, ktoré by naznačovali, že tento dovoz sa netýka príslušného výrobku. Podobne by sa mal vylúčiť dovoz uskutočnený pre aktívny zušľachťovací styk, pretože aktívny zušľachťovací styk nie je pre hliníkovú fóliu ekonomicky životaschopný z dôvodu technickej zložitosti a s tým spojených vysokých nákladov. Usúdilo sa, že táto metodika poskytne spoľahlivý obraz o objeme celkového dovozu hliníkových fólií.
(90)
Zníženie spotreby Spoločenstva o 8 percentuálnych bodov v roku 2006 možno vysvetliť prudkým nárastom cien hliníka na medzinárodnom trhu, ktoré vzrástli počas uvedeného roka o 33 % a mali priamy vplyv na dopyt po hliníkových fóliách.
Tabuľka 1
Spotreba v EÚ (objem)
2005
2006
2007
OP
Spotreba v tonách
95 296
87 630
115 364
98 689
Spotreba (index)
100
92
121
104
3. Súhrnné hodnotenie vplyvu príslušného dovozu
(91)
Komisia preskúmala, či dovoz hliníkových fólií s pôvodom v Arménsku, Brazílii a ČĽR má byť posudzovaný súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(92)
Brazílsky vývozca namietal, že dovážané množstvá, ako aj podiel Brazílie na trhu, sa počas posudzovaného obdobia znižovali, zatiaľ čo dovoz z ďalších dvoch krajín sa zvyšoval. Navyše príslušný výrobok z Brazílie je údajne vyššej kvality ako príslušný výrobok dovážaný z ČĽR a Arménska a predajné kanály a „metódy distribúcie“ sú odlišné. To by naznačovalo, že podmienky hospodárskej súťaže pre dovoz z Brazílie boli odlišné ako podmienky pre dovoz z ostatných príslušných krajín. Preto nebola splnená najmenej jedna podmienka stanovená v článku 3 ods. 4 základného nariadenia.
(93)
Táto žiadosť nemohla byť akceptovaná z ďalej uvedených dôvodov:
-
Ako sa uvádza v odôvodneniach 53 až 85, dumpingové rozpätie stanovené v súvislosti s dovozom z každej príslušnej krajiny bolo nad hraničnou hodnotou de minimis vymedzenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia.
-
Objem dovozu z Arménska, Brazílie a ČĽR nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia, t. j. ich podiely na trhu dosahovali v OP 5,2 % (Arménsko), 12,8 % (Brazília) a 30,7 % (ČĽR) (pozri ďalej uvedenú tabuľku 4). Zistilo sa, že dovoz z Brazílie zostal od roku 2006 do konca OP stabilný napriek opätovnému dovozu z Číny a začínajúcemu dovozu z Arménska (pozri ďalej uvedenú tabuľku 3).
-
Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami z príslušných krajín a podobným výrobkom v Spoločenstve, prešetrovaním sa ukázalo, že dovážané výrobky (zo všetkých príslušných krajín) a výrobky vyrábané v Spoločenstve majú tie isté základné fyzikálne vlastnosti aj napriek možným rozdielom v kvalite a sú určené na tie isté použitia. Zistilo sa, že predajné kanály sú vo všetkých prípadoch podobné (t. j. výrobky sú predávané maloobchodníkom a konečným spotrebiteľom hlavne prostredníctvom subjektov zaoberajúcich sa prevíjaním) aj napriek tvrdeniam brazílskeho dovozcu. Pokiaľ ide o odlišné „metódy distribúcie“, táto skutočnosť sa týkala najmä spôsobu kontaktovania rôznych zákazníkov a nepovažovalo sa to za faktor dokazujúci rozdielne podmienky hospodárskej súťaže.
-
Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozom z príslušných krajín, prešetrovaním sa zistilo, že hoci po zrušení antidumpingového cla uplatniteľného na ČĽR (pozri odôvodnenie 114) objem dovozu z príslušných krajín vykazoval v rokoch 2005 a 2006 rôzne tendencie, pretože dovoz z ČĽR a Arménska (opätovne) začal až v roku 2006, pričom brazílsky výrobok bol na trhu Spoločenstva už zavedený. Táto samotná skutočnosť neumožňuje vyvodiť záver, že podmienky hospodárskej súťaže boli pre tri príslušné krajiny rôzne. V období od roku 2007 do OP sa objem dovozu z ČĽR, Arménska a Brazílie stabilizoval.
-
Ako možno vidieť z ďalej uvedenej tabuľky 2, zistilo sa, že priemerné predajné ceny brazílskeho dovozu boli v súlade s predajnými cenami z ostatných príslušných krajín a mali počas posudzovaného obdobia rovnaký vývoj.
Tabuľka 2
Priemerné ceny dovozu z príslušných krajín
Jednotková cena
(EUR/tona)
2005
2006
2007
OP
ČĽR
2 170
2 666
2 722
2 602
Index
0
100
102
98
Arménsko
-
2 316
2 724
2 614
Index
-
100
118
113
Brazília
2 252
2 609
2 712
2 440
Index
100
116
120
108
(94)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú splnené a dovoz z príslušných krajín by sa mal posudzovať súhrnne.
4. Dovoz z príslušných krajín
4.1. Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
(95)
Dovoz z príslušných krajín vzrástol z 13 499 ton v roku 2005 na 48 141 ton počas OP, pričom celkový nárast predstavoval 257 %. Zvýšenie dovozu bolo mimoriadne výrazné v rokoch 2006 a 2007, keď dovoz vzrástol o 276 %.
Tabuľka 3
Dovoz z príslušných krajín
Dovoz (v tonách)
2005
2006
2007
OP
Arménsko
0
65
5 477
5 195
Index
-
100
8 374
7 943
Brazília
13 452
12 672
12 556
12 628
Index
100
94
93
94
ČĽR
47
3 416
35 358
30 318
Index
-
100
1 035
888
Príslušné krajiny spolu
13 499
16 153
53 391
48 141
Index
100
120
396
357
(96)
Podiel príslušných krajín na trhu sa od roku 2005 do OP zvýšil zo 14 % na 49 %, t. j. o 35 percentuálnych bodov. Nárast sa zaznamenal najmä medzi rokmi 2006 a 2007, keď sa zvýšil o 28 percentuálnych bodov.
Tabuľka 4
Podiel príslušných krajín na trhu
Podiel na trhu
2005
2006
2007
OP
Arménsko
-
0,07 %
4,75 %
5,26 %
Brazília
14,12 %
14,46 %
10,88 %
12,80 %
ČĽR
0,05 %
3,90 %
30,65 %
30,72 %
Príslušné krajiny spolu
14 %
18 %
46 %
49 %
4.2. Ceny
(97)
Od roku 2005 do OP sa ceny dovozu z príslušných krajín zvýšili o 15 %, t. j. z 2 211 EUR za tonu na 2 552 EUR za tonu, čo odráža nárast cien suroviny, ale v menšej miere v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Spoločenstva (pozri ďalej uvedenú tabuľku 7).
Tabuľka 5
Ceny príslušného dovozu
Jednotkové ceny (EUR/tona)
2005
2006
2007
OP
Príslušné krajiny spolu
2 211
2 530
2 719
2 552
Index
100
114
123
115
4.3. Cenové podhodnotenie
(98)
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny za každý druh výrobku výrobného odvetvia Spoločenstva pre neprepojených zákazníkov na trhu Spoločenstva, upravené na úroveň ceny zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z príslušných krajín prvému nezávislému zákazníkovi, stanovenými na základe cien CIF, primerane upravenými vzhľadom na náklady po dovoze.
(99)
Predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a dovozné ceny príslušných krajín sa porovnávali na rovnakej úrovni obchodovania, konkrétne na úrovni nezávislých zákazníkov v rámci trhu Spoločenstva.
(100)
Počas OP vážené priemerné rozpätia cenového podhodnotenia vyjadrené ako percentuálny podiel predajných cien výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovali 8,0 % pre Arménsko, 12,6 % pre Brazíliu a 20 % pre ČĽR. Počas OP bolo celkové vážené priemerné rozpätie podhodnotenia pre všetky príslušné krajiny 10,0 %.
5. Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(101)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo posúdenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia.
5.1. Výroba, kapacita a využitie kapacity
Tabuľka 6
Výroba, kapacita a využitie kapacity
2005
2006
2007
OP
Výroba v tonách
56 662
50 184
41 482
33 645
Výroba (index)
100
95
79
64
Výrobná kapacita v tonách
61 144
60 142
56 873
55 852
Výrobná kapacita (index)
100
98
93
91
Využitie kapacity
86 %
83 %
73 %
60 %
Využitie kapacity (index)
100
97
85
70
(102)
Objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva vykazoval od roku 2005 do OP jednoznačný negatívny trend. Objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva zaznamenal pokles o 36 % a celková výrobná kapacita sa znížila o 9 %. Táto skutočnosť vysvetľuje, prečo využitie kapacity pokleslo počas posudzovaného obdobia iba o 30 %, keďže inak by zaznamenalo ešte väčší pokles.
5.2. Objem predaja, podiely na trhu, rast a priemerná jednotková cena v ES
(103)
V ďalej uvedenej tabuľke sa uvádzajú údaje o výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzťahu k jeho predaju nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.
Tabuľka 7
Objem predaja, podiel na trhu, ceny a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve
2005
2006
2007
OP
Objem predaja (v tonách)
43 972
45 540
37 531
30 589
Objem predaja (index)
100
104
85
70
Podiel na trhu
47 %
52 %
33 %
31 %
Jednotkové ceny (EUR/tona)
2 574
3 052
3 229
3 081
Jednotkové ceny (index)
100
119
125
120
(104)
Zatiaľ čo spotreba v Spoločenstve bola počas posudzovaného obdobia rôzna a v konečnom dôsledku na konci OP vzrástla v porovnaní so začiatkom posudzovaného obdobia o 4 %, objem dovozu príslušného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva nezávislým zákazníkom na trhu Spoločenstva klesol o 30 %. To znamená, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo využívať výhody vyplývajúce zo zvýšenej spotreby, najmä počas roku 2007 a na konci OP, a zo všeobecne stabilnej spotreby počas posudzovaného obdobia v dôsledku dumpingového dovozu. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu tak od roku 2005 do OP poklesol o 16 percentuálnych bodov.
(105)
Počas toho istého obdobia priemerné predajné ceny zo závodu výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným zákazníkom na trhu Spoločenstva vzrástli o 20 %, čo bolo odrazom značného nárastu ceny hlavnej suroviny, teda hliníka. Avšak zatiaľ čo sa náklady na hliník zvýšili o 27 %, predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástli len o 20 %. V skutočnosti výrobné odvetvie Spoločenstva nebolo schopné preniesť v plnej miere zvýšenie celkových nákladov na svojich zákazníkov.
5.3. Zásoby
(106)
Uvedené číselné údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.
Tabuľka 8
Zásoby
2005
2006
2007
OP
Zásoby v tonách
3 300
2 936
3 260
3 068
Zásoby (index)
100
89
99
93
(107)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že zásoby nemožno považovať za zmysluplný ukazovateľ ujmy, pretože veľká väčšina výroby je reakciou na objednávky. Vývoj zásob sa preto uvádza pre informáciu. V každom prípade sa úroveň zásob od roku 2005 do OP znížila o 7 %.
5.4. Investície a schopnosť navýšiť kapitál
Tabuľka 9
Investície
2005
2006
2007
OP
Investície (EUR)
6 900 065
671 268
1 329 302
3 993 640
Investície (index)
100
10
19
58
(108)
Od roku 2005 do OP investície do výroby podobného výrobku klesli o 42 %. Po prudkom poklese o 90 % v rokoch 2005 a 2006 zostali v roku 2007 na nízkej úrovni. Počas OP sa hodnota investícií zvýšila o 39 %, ale v porovnaní s rokom 2005 zostala na nízkej úrovni. Pri prešetrovaní sa zistilo, že investície do budov, závodov a strojov sa uskutočnili najmä kvôli zachovaniu výrobnej kapacity. Treba poznamenať, že tieto investície možno použiť takisto na výrobu ďalších hliníkových fólií, ktoré nie sú príslušným výrobkom. Ale aj keď nebolo možné prideliť príslušnému výrobku presné sumy vzhľadom na nízke využitie uvedenej kapacity, zdá sa, že investície sa v žiadnom prípade neuskutočňovali s cieľom zvýšiť celkovú výrobnú kapacitu, ale s cieľom zlepšovať a ďalej zefektívňovať výrobný proces na účely úspory nákladov.
5.5. Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok
Tabuľka 10
Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok
2005
2006
2007
OP
Ziskovosť predaja v ES
-4,8 %
-3,0 %
-0,1 %
-3,7 %
Návratnosť celkových investícií
-90,3 %
- 718,8 %
-9,7 %
-85,7 %
Peňažný tok
3 %
-2 %
-1 %
1 %
(109)
Počas posudzovaného obdobia zostala ziskovosť vyjadrená ako percentuálny podiel čistého predaja výrobného odvetvia Spoločenstva záporná a odvíjala sa od spotreby v Spoločenstve, t. j. prešetrovaním sa zistilo mierne zlepšenie v súvislosti so zvýšenou spotrebou v Spoločenstve v roku 2007, ale počas OP znova poklesla.
(110)
Návratnosť celkových investícií bola vypočítaná tak, že čistý zisk z podobného výrobku pred zdanením sa vyjadril ako percentuálny podiel čistej účtovnej hodnoty stálych aktív priradených podobnému výrobku. Zistilo sa, že tento ukazovateľ bol počas posudzovaného obdobia záporný a bol mimoriadne výrazný v rokoch 2005 a 2006, keď návratnosť investícií klesla z - 90 % na - 719 %.
(111)
Pokiaľ ide o peňažný tok vytvorený výrobným odvetvím Spoločenstva, zistil sa negatívny vývoj, ktorý viedol k celkovému dramatickému zhoršeniu finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva v OP.
5.6. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
Tabuľka 11
Zamestnanosť, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
OP
Počet zamestnancov
528
492
412
370
Počet zamestnancov (index)
100
93
78
70
Náklady na zamestnancov
12 868 631
12 653 345
10 281 921
9 116 970
Náklady na zamestnancov (index)
100
98
80
71
Priemerné náklady práce
24 379
25 710
24 967
24 655
Priemerné náklady práce (index)
100
105
102
101
Produktivita (tona/zamestnanec)
100
102
101
91
Produktivita (index)
100
102
101
91
(112)
Počet osôb zamestnaných vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa celkovo znížil o 30 % čiastočne v dôsledku reštrukturalizačného procesu na konci posudzovaného obdobia. Aj keď priemerné mzdy zostali stabilné, celkové náklady na zamestnancov značne klesli. Pokles zamestnanosti nebol taký rýchly, ako pokles výroby. Výrobné odvetvie Spoločenstva tak dokázalo udržať rovnakú úroveň produktivity ako bola v roku 2005.
5.7. Rozsah dumpingového rozpätia
(113)
Vzhľadom na objem a cenu dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.
5.8. Zotavenie z dumpingu v minulosti
(114)
V roku 2001 Rada uložila konečné antidumpingové clo na hliníkové fólie s pôvodom v ČĽR a Rusku (5). Platnosť týchto opatrení uplynula v máji 2006 (6). Číselné údaje zozbierané v rámci tohto prešetrovania naznačujú, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa nezotavilo z dumpingových praktík v minulosti a situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa ešte viac zhoršila po roku 2006, keď boli zrušené antidumpingové clá a dumpingový dovoz sa znova objavil na trhu Spoločenstva.
5.9. Rast
(115)
Prešetrovaním sa ukázalo, že napriek relatívne stabilnej úrovni spotreby, ktorá sa ale počas posudzovaného obdobia menila, sa počas posudzovaného obdobia znížil objem predaja (- 31,4 %) a podielu na trhu (- 35 %) výrobného odvetvia Spoločenstva.
6. Záver týkajúci sa ujmy
(116)
Analýzou ukazovateľov ujmy sa zistilo, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršila. Všetky ukazovatele ujmy vykazujú počas posudzovaného obdobia negatívny vývoj, s výnimkou jednotkových predajných cien v dôsledku zvýšenia cien suroviny, a tak nemali pozitívny vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorá zostala záporná počas celého posudzovaného obdobia. Najmä s cieľom nestratiť ďalší podiel na trhu a udržať výrobu na primeranej úrovni nemalo výrobné odvetvie Spoločenstva inú možnosť, len sa prispôsobiť cenovej úrovni stanovenej na základe dumpingového dovozu, a tak nemohlo v plnej miere preniesť prudké zvýšenie nákladov na surovinu na zákazníkov. To viedlo k stratám, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, a jeho finančná situácia sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršila.
(117)
Zníženie objemu predaja takisto spôsobilo, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo počas posudzovaného obdobia čerpať výhody z relatívne stabilného dopytu na trhu s hliníkovými fóliami.
(118)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
F. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Úvod
(119)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Arménsku, Brazílii a ČĽR spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva do takej miery, že môže byť považovaná za značnú. Takisto sa skúmali známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli taktiež spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby možná ujma spôsobená týmito faktormi nebola pripísaná dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(120)
Dovoz z príslušných krajín výrazne vzrástol o 257 % z hľadiska objemu a o 35 percentuálnych bodov z hľadiska podielu na trhu a v OP dosiahol podiel na trhu Spoločenstva vo výške 49 %. Zároveň podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu klesol približne o 17 percentuálnych bodov.
(121)
Priemerná jednotková predajná cena za tonu v rámci dovozu z príslušných krajín vzrástla iba o 15 %, hoci ceny suroviny sa v medzinárodnom meradle zvýšili o 27 %, čím došlo k podhodnoteniu priemerných cien výrobného odvetvia Spoločenstva v OP v priemere o 10 %. Výrazný nárast objemu dovozu z príslušných krajín za ceny, ktoré boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, a nárast ich podielu na trhu počas posudzovaného obdobia sa zhodoval so zjavným zhoršením celkovej finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva počas toho istého obdobia. Toto zhoršenie sa týkalo najmä objemu výroby a predaja, ktoré sa výrazne znížili. Navyše predajné ceny sa nezvyšovali rovnako rýchlo ako náklady na surovinu. Aj keď sa ziskové rozpätia od roku 2005 do konca OP mierne zlepšili, zostali počas celého posudzovaného obdobia záporné.
(122)
Analýzou vplyvu dumpingového dovozu sa zistilo, že cena je dôležitým prvkom hospodárskej súťaže, keďže otázky kvality nehrajú významnú úlohu. Treba poznamenať, že ceny dumpingového dovozu boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a aj ako ceny vývozcov z iných tretích krajín.
(123)
Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že tlak príslušného dovozu, ktorého objem a podiel na trhu sa od roku 2005 zvýšil a ktorý sa uskutočňoval za veľmi nízke dumpingové ceny, zohrával rozhodujúcu úlohu pri spôsobení značnej ujmy.
3. Vplyv ostatných faktorov
a) Dovoz s pôvodom v tretích krajinách iných ako ČĽR, Arménsko a Brazília
Tabuľka 12
Dovoz s pôvodom v iných tretích krajinách (množstvo)
Dovoz (v tonách)
2005
2006
2007
OP
Rusko
10 661
11 393
9 835
7 139
Index
100
107
92
67
Turecko
3 525
2 278
1 968
2 075
Index
100
65
56
59
Venezuela
3 446
1 346
1 814
1 039
Index
100
39
53
30
Iné tretie krajiny
1 982
1 489
2 124
2 617
Index
100
75
107
132
Spolu
19 614
16 506
15 741
12 870
Index
100
84
80
66
Tabuľka 13
Dovoz s pôvodom v iných tretích krajinách (priemerná cena za tonu)
Priemerné ceny (EUR)
2005
2006
2007
OP
Rusko
2 366
2 718
2 905
2 743
Index
100
115
123
116
Turecko
3 124
2 977
3 027
2 948
Index
100
95
97
94
Venezuela
2 351
2 885
2 982
2 698
Index
100
123
127
115
Iné tretie krajiny
2 325
2 728
3 123
3 307
Index
100
117
134
142
Spolu
2 541
2 827
3 009
2 924
Index
100
111
118
115
Tabuľka 14
Podiely na trhu
Podiely na trhu (%)
2005
2006
2007
OP
Rusko
11,19 %
13,00 %
8,52 %
7,23 %
Turecko
3,70 %
2,60 %
1,71 %
2,10 %
Venezuela
3,62 %
1,54 %
1,57 %
1,05 %
Iné tretie krajiny
2,08 %
1,70 %
1,84 %
2,65 %
Spolu
20,6 %
18,8 %
13,6 %
13,0 %
(124)
Medzi ďalšie hlavné vyvážajúce krajiny patrí Rusko, Turecko a Venezuela, pričom tieto krajiny mali počas OP podiely na trhu v rozsahu od 1,0 do 7,3 %. Dovoz zo zvyšných iných tretích krajín prestavoval jednotlivo len nepatrný podiel na trhu. Ako možno vidieť v uvedenej tabuľke 11, objem dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia výrazne klesol, t. j. o 34 percentuálnych bodov, z 19 614 ton v roku 2005 na 12 870 ton v OP. Podobne sa znížili podiely na trhu z 20,6 % v roku 2005 na 13 % počas OP.
(125)
Pokiaľ ide o dovozné ceny, je potrebné poznamenať, že dovoz z troch hlavných iných vyvážajúcich krajín, t. j. Ruska, Turecka a Venezuely, sa uskutočnil za mierne nižšie ceny ako bol dovoz za predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Ich obmedzený a dokonca postupne sa zmenšujúci podiel na trhu sa nepovažoval za faktor majúci negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Zistilo sa, že ceny iných tretích krajín, t. j. okrem Ruska, Turecka, Venezuely a troch príslušných krajín, boli v priemere vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva (+ 7,8 %).
(126)
Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z iných tretích krajín nemal výrazný vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.
b) Vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva
(127)
Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že dôvodom výrazného zhoršenia výkonnosti vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva bol nepriaznivý vývoj výmenného kurzu EUR/USD, čo zasa viedlo k značnej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva.
(128)
Vývoz hliníkových fólií uskutočnený výrobným odvetvím Spoločenstva do krajín mimo Spoločenstva sa v posudzovanom období znížil (o 63 %). Podobne vývozné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa v posudzovanom období znížili o 26 %. Tento vývoz však počas OP predstavoval len 6,6 % z celkového predaja výrobného odvetvia Spoločenstva neprepojeným stranám, a preto sa usúdilo, že nemal významný vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
c) Dovoz výrobného odvetvia Spoločenstva
(129)
Jeden výrobca v Spoločenstve dovážal príslušný výrobok od svojej prepojenej spoločnosti v ČĽR a ďalej ho predával na trhu Spoločenstva. Aj keď ceny ďalšieho predaja v skutočnosti podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, treba poznamenať, že objem čínskeho dovozu predstavoval len menšiu časť celkového dovozu z ČĽR (od 1 % do 5 %). Okrem toho sa tento dovoz uskutočňoval len na účely udržania zákazníkov z celého sveta, ktorí by inak kupovali príslušný výrobok od čínskych dodávateľov za dumpingové ceny. Preto sa dospelo k záveru, že nízky objem dovozu príslušného výrobku zo strany príslušného výrobcu v Spoločenstve z ČĽR nenarušuje príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
d) Ujma spôsobená vlastným zavinením
(130)
Jeden vyvážajúci výrobca vyhlásil, že zníženie objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Spoločenstva nebolo zapríčinené posudzovaným dovozom, ale skutočnosťou, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa rozhodlo orientovať svoju výrobu a predaj na lukratívnejší trh s upravovanými hliníkovými fóliami.
(131)
Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním uviedli, že príslušný výrobok je pre výrobné odvetvie Spoločenstva v skutočnosti vedľajší výrobok a vyrába sa len v prípade nízkeho dopytu po upravovaných hliníkových fóliách.
(132)
Prešetrovaním sa však dospelo k predbežnému záveru, že tieto tvrdenia nie sú podložené. Objem výroby upravovaných hliníkových fólií jedného z najväčších výrobcov v Spoločenstve zostal počas posudzovaného obdobia stabilný, pričom objem jeho predaja príslušného výrobku výrazne klesol. Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že vo výrobnom odvetví Spoločenstva je k dispozícii značná nevyužitá kapacita. Nevyužitá kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva samozrejme vzrástla v dôsledku výrazného poklesu využitia kapacity (z 86 % na 60 %).
e) Vývoj spotreby na trhu Spoločenstva
(133)
Posúdilo sa, či vývoj spotreby mohol byť faktorom spôsobujúcim značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
(134)
Ako je uvedené v odôvodnení 88, spotreba v Spoločenstve nevykazuje homogénny vývoj. Hoci celková spotreba v Spoločenstve v rokoch 2005 a 2006 klesla, opäť sa zvýšila v roku 2007. Počas OP spotreba klesla o 17 percentuálnych bodov. Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva však nevykazoval ten istý vývoj, keďže predaj prudko klesol, najmä v rokoch 2006 a 2007 (- 19 %), pričom v tom istom čase spotreba v Spoločenstve vzrástla o + 29 %. Navyše keď berieme do úvahy posudzované obdobie, zdá sa, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedosiahlo počas OP tú istú úroveň objemu predaja ako na začiatku posudzovaného obdobia (- 30 %), hoci spotreba v Spoločenstve na konci OP opäť klesla na takmer rovnakú úroveň, pričom celkové zvýšenie predstavovalo + 4 %.
f) Vývoj nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva
(135)
Keďže náklady na surovinu predstavujú od 60 % do 65 % celkových výrobných nákladov, prudký nárast cien hliníka na medzinárodnom trhu, ktoré vzrástli počas posudzovaného obdobia o 27 %, viedol k výraznému zvýšeniu nákladov výrobného odvetvia Spoločenstva.
(136)
Kým však náklady na surovinu vzrástli o 27 %, predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa zvýšili len o 19 %, čo znamená, že zvýšenie nákladov sa nemohlo v plnej miere preniesť na zákazníkov.
4. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(137)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k predbežnému záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, nemožno pripísať dovozu z iných tretích krajín alebo zníženiu dopytu na trhu Spoločenstva, ale nárastu dumpingového dovozu z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia. Časová zhoda medzi nárastom dumpingového dovozu z Arménska, Brazílie a ČĽR, nárastom ich podielu na trhu a zisteným podhodnotením na jednej strane a zjavným zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva na strane druhej vedie k záveru, že dumpingový dovoz spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. Výrobné odvetvie Spoločenstva najmä nemohlo zvýšiť svoje predajné ceny na trhu Spoločenstva v dôsledku tlaku cien dumpingového dovozu. Zvýšenie celkových nákladov sa tak nemohlo úplne preniesť na zákazníkov a ziskové rozpätia zostali výrazne nízke, napriek prudkému nárastu spotreby v Spoločenstve v rokoch 2006 a 2007, čo malo dramatický vplyv na celkovú finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Analyzoval sa možný vplyv iných faktorov, hlavne dovozu z iných tretích krajín, vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva a vývoja nákladov, ale zistilo sa, že nie sú rozhodujúcou príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
(138)
Na základe vyššie uvedenej analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila vplyv všetkých známych faktorov, ktoré majú vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva, od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz hliníkových fólií z Arménska, Brazílie a ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
G. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
(139)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu existujú závažné dôvody na vyvodenie záveru, že nie je v záujme Spoločenstva prijímať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. V tejto súvislosti sa musí posúdiť pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky zúčastnené strany konania a tiež dôsledky neprijatia opatrení.
(140)
Na posúdenie pravdepodobného vplyvu uloženia alebo neuloženia opatrení sa vyžiadali informácie od všetkých známych zainteresovaných strán alebo strán, ktoré sa prihlásili. Na základe toho Komisia zaslala dotazníky výrobnému odvetviu Spoločenstva, dvom neprepojeným dovozcom a 24 používateľom.
(141)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 10, vyplnený dotazník zaslalo šesť výrobcov v Spoločenstve a osem neprepojených dovozcov/používateľov.
1. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva
(142)
Situácia spôsobujúca ujmu, v ktorej sa nachádzalo výrobné odvetvie Spoločenstva, bola dôsledkom jeho problémov konkurovať dumpingovému dovozu za nízke ceny.
(143)
Predpokladá sa, že uložením opatrení sa zabráni ďalším deformáciám trhu, znižovaniu cien a dôjde k obnoveniu spravodlivej hospodárskej súťaže. Výrobné odvetvie Spoločenstva by následne malo byť schopné zvýšiť objem svojho predaja a opätovne získať podiel na trhu, a tým vytvoriť vyššie úspory z rozsahu. Tým sa dosiahne potrebná úroveň zisku s cieľom zlepšiť finančnú situáciu výrobného odvetvia. To by umožnilo výrobnému odvetviu Spoločenstva naďalej investovať do svojich výrobných zariadení, a tým zaručiť životaschopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva.
(144)
V prípade neuloženia antidumpingových opatrení by sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva naďalej zhoršovala. Napriek zvyšujúcim sa jednotkovým predajným cenám výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo stratu príjmov. Je to zapríčinené klesajúcim objemom predaja a podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu v dôsledku dumpingového dovozu. Výrobné odvetvie Spoločenstva tiež nebolo schopné v plnej miere preniesť zvýšené náklady na surovinu na svojich zákazníkov v dôsledku cenového tlaku dumpingového dovozu. V skutočnosti je vzhľadom na nízke príjmy a značne sa zhoršujúci vývoj v OP najpravdepodobnejšie, že ak sa neprijmú žiadne opatrenia, finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa bude naďalej zhoršovať. To by nakoniec viedlo k ďalšiemu znižovaniu výroby, ktoré by ohrozilo zamestnanosť a investície v Spoločenstve. Po ukončení výroby v Spoločenstve by sa používatelia hliníkových fólií stali viac závislými od dodávateľov mimo Spoločenstva.
(145)
Na základe uvedeného je predbežný záver taký, že uložením antidumpingových opatrení by sa umožnilo zotavenie výrobného odvetvia Spoločenstva z poškodzujúceho dumpingu a bolo by to teda v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.
2. Záujem neprepojených dovozcov
(146)
Komisia zaslala dotazníky všetkým známym dovozcom/obchodníkom. Pokiaľ ide o dovozcov, vyplnený dotazník zaslali dvaja dovozcovia. Objem príslušného výrobku dovážaného týmito dvoma dovozcami predstavoval 17,0 % celkového dovozu z príslušných krajín do Spoločenstva a 8,0 % spotreby v Spoločenstve.
(147)
Na základe informácií poskytnutých príslušnými dovozcami sa zdá, že ziskové rozpätia príslušného výrobku sú v skutočnosti relatívne nízke. Preto sa tvrdilo, že prípadné antidumpingové clá by sa nemohli preniesť na konečných zákazníkov, ktorými sú prevažne subjekty zaoberajúce sa prevíjaním.
(148)
Po prvé, treba poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo, že zvýšenie ceny sa môže aspoň čiastočne preniesť na zákazníkov, lebo ako je ďalej uvedené, ceny hliníkových fólií značne kolíšu a podstatné zvýšenie ceny v minulosti už bolo prenesené na zákazníkov.
(149)
Po druhé, existujú iné dodávateľské krajiny, ako napríklad Rusko, Venezuela alebo Turecko, z ktorých možno dovážať výrobok bez akéhokoľvek antidumpingového cla. Preto, aj keď je nesporné, že uloženie antidumpingového cla môže mať na tieto spoločnosti určitý vplyv, tento vplyv by bol zmiernený existenciou iných dodávateľských krajín.
3. Záujem používateľov
(150)
Komisia zaslala dotazníky všetkým známym používateľom v Spoločenstve, pričom vyplnený dotazník zaslalo šesť používateľov. Hlavnými používateľmi v Spoločenstve sú subjekty zaoberajúce sa prevíjaním, ktorých činnosť pozostáva z obchodovania s obalovým materiálom (hliníkovou fóliou, ale aj papierom a plastmi) po previnutí dovážaného príslušného výrobku do malých roliek a opätovnom zabalení malých roliek na priemyselný a maloobchodný predaj. Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním nie sú odberateľmi upravovaných hliníkových fólií. Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním predstavujú 80 % spotreby príslušného výrobku v Spoločenstve.
(151)
Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním by sa v prípade uloženia antidumpingových opatrení obávali najmä: i) rizika narušenia hospodárskej súťaže so subjektmi zaoberajúcimi sa prevíjaním v iných tretích krajinách; ii) existencie dostatočnej dodávky hliníkových fólií v Spoločenstve a iii) vplyvu prípadných opatrení na ich oblasť činnosti.
3.1. Značná nevýhoda voči subjektom zaoberajúcim sa prevíjaním z iných tretích krajín
(152)
Tvrdilo sa, že v prípade uloženia opatrení by výrobcovia hliníkových fólií v príslušných krajinách, najmä v ČĽR, rozšírili výrobu o nadväzujúce výrobky (t. j. prevíjanie príslušného výrobku do spotrebných roliek hliníkovej fólie) na vývoz do Spoločenstva v snahe vyhnúť sa plateniu antidumpingových ciel. Dumping by sa v tomto prípade pravdepodobne uskutočňoval na úrovni nadväzujúceho výrobku a v dôsledku toho by mohli byť subjekty zaoberajúce sa prevíjaním v Spoločenstve vytlačené z trhu.
(153)
Treba poznamenať, že náklady na dopravu spotrebných roliek sú proporcionálne veľmi vysoké, a preto doprava tohto výrobku do Spoločenstva by nemusela byť ekonomicky životaschopná. Preto by subjekty zaoberajúce sa prevíjaním v Spoločenstve naďalej využívali prirodzené výhody, akými sú menšie náklady na dopravu a širšia ponuka výrobkov pre maloobchodníkov.
3.2. Nedostatočná ponuka
(154)
Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním tvrdili, že výrobcovia veľkých kotúčov v Spoločenstve majú väčší záujem o výrobu upravovaných hliníkových fólií, ktoré majú vyššiu predajnú cenu ako hliníkové fólie a hliníkové fólie údajne dodávajú len vtedy, keď je dopyt po upravovaných hliníkových fóliách nízky. Keďže upravované hliníkové fólie a hliníkové fólie sa vyrábajú na rovnakej výrobnej linke, prechod z jedného výrobku na druhý by bol jednoduchý a nevyžadoval by výrazné náklady.
(155)
Tie isté zainteresované strany tvrdili, že z uvedeného dôvodu neexistuje dostatočná ponuka hliníkových fólií v Spoločenstve, čo vedie k väčšej závislosti na dovoze, najmä z príslušných krajín. Na základe dostupných overených informácií sa však v tejto fáze prešetrovaním dokázalo, že tieto tvrdenia nie sú podložené. Objem výroby upravovaných hliníkových fólií jedného z najväčších výrobcov v Spoločenstve zostal počas posudzovaného obdobia stabilný, pričom objem jeho predaja hliníkových fólií výrazne klesol. To naznačuje, že výroba hliníkových fólií nebola nahradená výrobou upravovaných hliníkových fólií, ako sa tvrdilo.
(156)
Vo všeobecnosti nevyužitá kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástla v dôsledku značného poklesu využitia kapacity (z 88 % na 62 %). Preto sa dospelo k záveru, že v súvislosti s hliníkovou fóliou existuje značná nevyužitá kapacita vo výrobnom odvetví Spoločenstva, ktorá môže uspokojiť rastúci dopyt po výrobku vyrábanom výrobným odvetvím Spoločenstva. Na základe uvedeného nemožno vyvodiť záver, že zákazníci v Spoločenstve závisia od dovozu hliníkových fólií.
(157)
Clá by nemali viesť k nedostatočnej ponuke. K dispozícii sú aj alternatívne zdroje dodávok z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú žiadnym clám. Okrem toho podiel iných tretích krajín na trhu sa takisto zmenšil, čo naznačuje, že je v týchto krajinách dostupná nevyužitá kapacita na účely dodávok na trh Spoločenstva, ak by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž.
3.3. Vplyv prípadných opatrení na subjekty zaoberajúce sa prevíjaním
(158)
Tieto malé konečné rolky („spotrebné rolky“) vážia menej ako 10 kg a používajú sa na viacúčelové krátkodobé balenie (najmä v domácnostiach, stravovacích zariadeniach, maloobchodných predajniach potravín a kvetinárstvach).
(159)
Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním tvrdili, že sú v neistej situácii, keďže sa nachádzajú medzi výrobcami hliníkových fólií a hlavnými distribučnými reťazcami, ktoré im ukladajú veľmi úzke ziskové rozpätie. Zistilo sa, že celková ziskovosť subjektov zaoberajúcich sa prevíjaním sa pohybuje od - 2 % do + 2 %.
(160)
Hoci sú subjekty zaoberajúce sa prevíjaním vo všeobecnosti dodávateľmi širokej škály obalových výrobkov, hliníkové fólie tvoria dôležitú časť (do 70 %) ich obratu a vzhľadom na ich nízku úroveň ziskovosti by bol vplyv prípadných opatrení značný, keďže sa domnievajú, že by ich nedokázali preniesť na svojich zákazníkov.
(161)
Subjekty zaoberajúce sa prevíjaním môžu byť stále schopné preniesť antidumpingové clo na svojich zákazníkov, najmä ak ceny suroviny zostanú relatívne nízke v porovnaní s veľmi vysokými cenovými úrovňami v roku 2006 a 2007. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 149, k dispozícii sú ďalšie dodávateľské krajiny.
(162)
Na základe uvedeného sa dospelo k predbežnému záveru, že vplyv na používateľov nebude taký veľký, aby bolo možné domnievať sa, že zavedenie opatrení by bolo v rozpore s celkovým záujmom Spoločenstva.
4. Záver týkajúci sa záujmu Spoločenstva
(163)
So zreteľom na všetky uvedené faktory sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení by nemalo žiadny výrazný nepriaznivý vplyv na situáciu používateľov a dovozcov príslušného výrobku. Na základe toho sa predbežne usudzuje, že neexistujú žiadne závažné dôvody na to, aby sa antidumpingové opatrenia neuložili.
H. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(164)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, vyplývajúcou ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Spoločenstva, by sa mali uložiť dočasné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom.
(165)
Na stanovenie úrovne cla sa prihliadalo na úroveň zistených dumpingových rozpätí a na výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v rozumnej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu v rámci predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Použité ziskové rozpätie pred zdanením v prípade výrobcov bolo 5 %, pričom toto rozpätie bolo navrhnuté v podnete a použité počas pôvodného prešetrovania. Táto úroveň zisku bola počas tohto prešetrovania potvrdená.
(166)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny pre každý druh výrobku, ktorá sa stanovila pre výpočet cenového podhodnotenia (pozri odôvodnenia 98 až 100), a nepoškodzujúcej ceny výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa získala úpravou predajnej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o skutočnú stratu, ku ktorej došlo počas OP, a pripočítaním predtým uvedeného ziskového rozpätia. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z celkovej dovoznej hodnoty CIF. Pre Arménsko a Brazíliu sa vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce zvyškové rozpätie ujmy stanovilo na úroveň rozpätia zisteného v prípade príslušných spolupracujúcich vývozcov. Pre Čínu bolo vzhľadom na veľmi nízku úroveň spolupráce zvyškové rozpätie ujmy vypočítané na základe dovozu jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo udelené IZ, spôsobujúceho najväčšiu ujmu.
2. Dočasné opatrenia
(167)
Z hľadiska uvedených skutočností sa preto usúdilo, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa malo uložiť dočasné antidumpingové clo na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(168)
Sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú teda situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od zostatkových ciel uplatniteľných na „všetky ostatné spoločnosti“ v Arménsku, Brazílii a ČĽR) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách a vyrábaných spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovážané výrobky, ktoré vyrába akákoľvek iná spoločnosť, ktorá nie je konkrétne uvedená v normatívnej časti tohto dokumentu s jej názvom a adresou vrátane subjektov prepojených s týmito konkrétne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu uplatňovať a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(169)
Každá požiadavka v súvislosti s uplatňovaním týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (7) so všetkými dôležitými informáciami, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti v súvislosti s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, ktoré súvisia napríklad so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa uplatňujú individuálne colné sadzby.
(170)
Na základe uvedeného sú dočasné colné sadzby takéto:
Krajina
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasné colné sadzby
Brazília
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
25,9 %
25,9 %
Všetky ostatné spoločnosti
27,6 %
25,9 %
25,9 %
ČĽR
Alcoa Bohai and Alcoa Shanghai
23,9 %
10,7 %
10,7 %
Shandong Loften
31,6 %
28,3 %
28,3 %
Zhenjiang Dingsheng
31,9 %
33,3 %
31,9 %
Všetky ostatné spoločnosti
42,9 %
52,0 %
42,9 %
Arménsko
RUSAL Armenal
37,0 %
20,0 %
20,0 %
Všetky ostatné spoločnosti
37,0 %
20,0 %
20,0 %
I. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(171)
V záujme riadneho úradného postupu by sa malo stanoviť obdobie, počas ktorého môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba poznamenať, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingového cla na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely akéhokoľvek konečného cla môžu byť prehodnotené,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií s hrúbkou nie menšou ako 0,008 mm, ale nie väčšou ako 0,018 mm, bez podložky, valcovaných, ale ďalej už neupravených, dodávaných v rolkách so šírkou nepresahujúcou 650 mm a s hmotnosťou presahujúcou 10 kilogramov, zaradených pod kód KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), s pôvodom v Arménsku, Brazílii a Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením výrobkov vyrábaných uvedenými spoločnosťami je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Arménsko
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
20,0 %
A943
Všetky ostatné spoločnosti
20,0 %
A999
Čínska ľudová republika
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
10,7 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
28,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
31,9 %
A946
Všetky ostatné spoločnosti
42,9 %
A999
Brazília
Companhia Brasileira de Aluminio
25,9 %
A947
Všetky ostatné spoločnosti
25,9 %
A999
3. Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti v Čínskej ľudovej republike uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá je v súlade s požiadavkami ustanovenými v prílohe. Ak takáto faktúra nebude predložená, použije sa colná sadzba uplatniteľná na všetky ostatné spoločnosti.
4. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve je podmienené poskytnutím zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
5. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 384/96, môžu zainteresované strany požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 7. apríla 2009