SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2006/52/ES
z 5. júla 2006,
ktorou sa mení a dopĺňa smernica 95/2/ES o potravinárskych prídavných látkach iných ako farbivá a sladidlá a smernica 94/35/ES o sladidlách používaných v potravinách
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
keďže:
(1)
Potravinárske prídavné látky môžu byť schválené na potravinárske účely, iba ak sú v súlade s prílohou II k smernici Rady 89/107/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok schválených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu (3).
(2)
Smernica 95/2/ES (4) ustanovuje zoznam potravinárskych prídavných látok, ktoré sa môžu používať v Spoločenstve, a podmienky ich použitia.
(3)
Smernica 94/35/ES (5) ustanovuje zoznam sladidiel, ktoré sa môžu používať v Spoločenstve, a podmienky ich použitia.
(4)
Od prijatia smerníc 95/2/ES a 94/35/ES nastal v oblasti potravinárskych prídavných látok technický pokrok. Vzhľadom na tento pokrok by mali byť tieto smernice upravené.
(5)
Na základe stanoviska Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) z 26. novembra 2003 sa uskutočňujú zmeny súčasných povolení s cieľom udržať čo najnižšiu hladinu nitrozamínov prostredníctvom zníženia hladín dusitanov a dusičnanov pridávaných do potravín a súčasne zachovať mikrobiologickú bezpečnosť potravinárskych výrobkov. EFSA odporúča, aby sa hladiny dusitanu a dusičnanu stanovili v právnych predpisoch ako „pridané množstvo“. EFSA zastáva názor, že k inhibícii C. botulinum prispieva skôr pridané množstvo dusitanu než jeho reziduálne množstvo. Súčasné ustanovenia by sa mali zmeniť a doplniť tak, aby maximálne povolené hladiny, ako ich uvádza EFSA, v tepelne upravených alebo tepelne neupravených mäsových výrobkoch, syroch a rybách boli vyjadrené ako pridané množstvá. Výnimočne by sa však pre určité tradične vyrábané mäsové výrobky mali stanoviť maximálne reziduálne hladiny pod podmienkou, že tieto výrobky budú primerane špecifikované a identifikované. Stanovené hladiny by mali zabezpečiť, aby sa neprekročila prijateľná denná dávka (ADI) určená vedeckým výborom pre potraviny v roku 1990. Výrobky, ktoré sa v tejto smernici konkrétne neuvádzajú, ale ktoré sa tradične vyrábajú podobným spôsobom (t. j. podobné výrobky), môžu byť v prípade potreby kategorizované v súlade s článkami 5 a 6 smernice 95/2/ES. Pri syre by sa hladina mala určiť ako pridané množstvo v mlieku na výrobu syra. Ak sa používa postup, pri ktorom sa pridávajú dusičnany po odstránení srvátky a pridaní vody, mali by sa dosiahnuť rovnaké hodnoty ako v prípade, keby sa dusičnan pridal priamo do mlieka na výrobu syra.
(6)
Smernica 2003/114/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 95/2/ES vyžaduje od Komisie a EFSA, aby preskúmali podmienky na používanie E 214 až 219 p-hydroxybenzoanov a ich sodných solí pred 1. júlom 2004. EFSA vyhodnotila informácie o bezpečnosti p-hydroxybenzoanov a svoje stanovisko vyjadrila 13. júla 2004. EFSA ustanovila celkový ADI vo výške 0 - 10 mg/kg telesnej hmotnosti súhrne pre estery metyl a etyl p-hydroxybenzoových kyselín a ich sodných solí. EFSA uznal, že propylparabén by nemal byť zahrnutý do skupiny ADI, lebo v prípade propylparabénu na rozdiel od metyl a etylparabénu sa prejavili účinky na pohlavné hormóny a samčie reprodukčné orgány mladých potkanov. Kvôli tomu, že chýba jasné určenie hladiny, pri ktorej neboli zistené nepriaznivé účinky (NOAEL), EFSA nemohol odporučiť ADI propylparabénu. Zo smernice 95/2/ES musí byť vyňatý E 216 propyl p-hydroxybenzoan a E 217 propyl p-hydroxybenzoan sodný. Okrem toho je potrebné vyňať používanie p-hydroxybenzoanov v tekutých diétnych potravinových doplnkoch.
(7)
Komisia rozhodnutím 2004/374/ES (6) pozastavila uvedenie na trh a dovoz želatínových kalíškov, obsahujúcich potravinárske prídavné látky na vytvorenie želé, ktoré sa získavajú z morských rias a určitých gúm, pre riziko zadusenia, ktoré existuje pri týchto výrobkoch. Na základe preskúmania tohto rozhodnutia je potrebné vylúčiť používanie určitých potravinových prídavných látok na vytvorenie želé v želatínových kalíškoch.
(8)
Vedecký výbor pre potraviny stanovil údaje o bezpečnosti erytritolu a svoje stanovisko vyjadril 5. marca 2003. Výbor skonštatoval, že používanie erytritolu ako potravinovej prísady je prípustné. Výbor tiež poznamenáva, že erytritol pôsobí ako preháňadlo, ale pri vyššej dávke než ostatné polyoly. Erytritol má množstvo nesladiacich technologických vlastností, ktoré sú dôležité v mnohých potravinách od cukroviniek po mliečne výrobky. Slúžia napríklad na zlepšenie arómy, ako katalyzátor, zvlhčovač, stabilizátor, zahusťovadlo, prísada na napúčanie a odlučovač. Je potrebné povoliť erytritol na rovnaké potravinárske účely ako ostatné bežne povolené polyoly. Okrem toho je potrebné zmeniť a doplniť smernicu 94/35/ES, lebo erytritol sa môže používať na sladenie ako ostatné bežne povolené polyoly.
(9)
Vedecký výbor pre potraviny vyhodnotil informácie o bezpečnosti sójovej hemicelulózy a vyjadril svoje stanovisko 4. apríla 2003. Výbor rozhodol, že používanie sójovej hemicelulózy je prípustné v niektorých potravinách, ktorých sa žiadosť týkala, a v určitom pomernom množstve. Preto je vhodné povoliť takéto používanie na určité účely. S cieľom uľahčiť situáciu alergikom by sa však nemalo povoliť takéto používanie v nespracovaných potravinách, v ktorých sa nepredpokladá prítomnosť sóje. Spotrebitelia by však v každom prípade mali byť informovaní, ak výrobky obsahujú hemicelulózu získanú zo sóje, a to v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (7).
(10)
EFSA posúdil údaje o bezpečnosti etylcelulózy a svoje stanovisko vyjadril 17. februára 2004. EFSA rozhodol zahrnúť etylcelulózu do skupiny ADI „nešpecifikované“ pre modifikované celulózy stanovené Vedeckým výborom pre potraviny. Hlavné použitie etylcelulózy je v potravinových doplnkoch a v kapsulovaných arómach. Používanie etylcelulózy by preto malo byť povolené podobne ako používanie ostatných celulóz.
(11)
EFSA vyhodnotil informácie o bezpečnosti pullulánu a zaujal stanovisko 13. júla 2004. Používanie pullulánu považuje za prijateľné pri dražovaní potravinových doplnkov, ktoré sú vo forme kapsúl a tabliet, ako aj pri osviežovačoch dychu vo forme tenkých plátkov. Preto je vhodné povoliť jeho používanie na takéto účely.
(12)
EFSA vyhodnotil informácie o bezpečnosti terciárneho butylhydrochinónu (TBHQ) a zaujal stanovisko 12. júla 2004. EFSA pre tento antioxidant stanovil ADI vo výške 0 - 0,7 mg/kg telesnej hmotnosti a zistil, že jeho používanie v niektorých potravinách a v určitom pomernom množstve by bolo prijateľné. Preto je vhodné povoliť túto prídavnú látku.
(13)
Vedecký výbor pre potraviny vyhodnotil informácie o bezpečnosti škrobového oktenyljantaranu hlinitého a zaujal stanovisko 21. marca 1997. Výbor skonštatoval, že použitie tejto prídavnej látky ako zložky mikrokapsulárnych vitamínov a karotenoidov sa môže považovať za prijateľné. Preto je vhodné povoliť jeho používanie.
(14)
Pri výrobe syra z kyslého mlieka sa do pasterizovaného mlieka pridáva E 500ii hydrogénuhličitan sodný, aby sa znížila kyslosť spôsobená kyselinou mliečnou na primeranú hodnotu pH, čím sa vytvoria potrebné podmienky pre rast kultúr na dozrievanie syrov. Preto je vhodné, aby v syroch z kyslého mlieka bolo povolené používanie hydrogénuhličitanu sodného.
(15)
V súčasnosti je schválené používať zmesi sorbanov (E 200, E 202 a E 203) a benzoanov (E 210 až E 213) na konzervovanie varených garnátov. Je vhodné rozšíriť toto povolenie na jeho používanie na všetky varené kôrovce a mäkkýše.
(16)
E 551 oxid kremičitý je povolený ako katalyzátor pre potravinárske farbivá maximálne vo výške 5 %. Používanie oxidu kremičitého ako katalyzátora pre potravinárske farbivá a E 171 oxidu titaničitého a E 172 oxidov a hydroxidov železitých by malo byť tiež povolené v maximálnej výške 90 % v porovnaní s pigmentom.
(17)
Smernica 95/2/ES obmedzuje použitie prídavných látok uvedených v prílohe I k tejto smernici v tradičnom francúzskom chlebe „Pain courant français“. Rovnaké obmedzenie by sa malo uplatňovať na podobný tradičný maďarský chlieb. Je tiež vhodné povoliť používanie kyseliny askorbovej (E 300), askorbanu sodného (E 301) a vápenato-disodnej soli kyseliny EDTA (E 385) v maďarských pečeňových paštétach.
(18)
Je potrebné aktualizovať súčasné ustanovenia, ktoré sa týkajú použitia siričitanov (E 220 až 228) vo varených kôrovcoch, stolovom hrozne a liči.
(19)
V súlade s požiadavkou členského štátu a so stanoviskom Vedeckého výboru pre potraviny z 5. marca 2003 je potrebné, aby 4-hexylrezorcinol, ktorý bol schválený na vnútroštátnej úrovni na základe smernice 89/107/EHS, bol schválený na úrovni Spoločenstva.
(20)
Terminológia používaná v smernici 95/2/ES by sa mala upraviť, aby sa v nej zohľadnila smernica Rady 89/398/EHS z 3. mája 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú potravín na určité nutričné využitie (8), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/46/ES z 10. júna 2002 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa potravinových doplnkov (9), a smernica Komisie 1999/21/ES z 25. marca 1999 o dietetických potravinách na osobitné lekárske účely (10).
(21)
Smernice 95/2/ES a 94/35/ES by preto mali byť zodpovedajúcim spôsobom zmenené a doplnené,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Smernica 95/2/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:
1.
Článok 1 ods. 3 písm. c) sa nahrádza takto:
„c)
‚nosiče‘ vrátane rozpúšťadiel, sú látky, ktoré sa používajú na rozpustenie, zriedenie, rozptýlenie alebo inú fyzikálnu modifikáciu potravinárskej prídavnej látky alebo arómy bez toho, aby sa zmenila jej funkcia (a bez toho, že by sa prejavil akýkoľvek technologický vplyv nosičov), s cieľom uľahčiť manipuláciu s ňou, jej aplikáciu alebo používanie;“.
2.
V článku 3 ods. 2 sa slová „potraviny predĺženej dojčenskej výživy“ nahrádzajú slovami „spracované potraviny pre dojčatá a malé deti na báze cereálií“.
3.
Prílohy sa menia a dopĺňajú v súlade s prílohou I k tejto smernici.
Článok 2
Príloha k smernici 94/35/ES sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou II k tejto smernici.
Článok 3
1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 15. februára 2008 s cieľom:
a)
povoliť obchodovanie s výrobkami a používanie výrobkov, ktoré sú v súlade s touto smernicou do15. februára 2008;
b)
zakázať obchodovanie s výrobkami a používanie výrobkov, ktoré nie sú v súlade s touto smernicou do 15. augusta 2008.
Výrobky predávané na trhu alebo označené pred 15. augustom 2008, ktoré nie sú v súlade s touto smernicou, však možno predávať do vyčerpania zásob.
Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení a tabuľku zhody medzi nimi a touto smernicou.
2. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
Článok 4
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 5
Táto smernica je určená členským štátom.
V Štrasburgu 5. júla 2006