ROZHODNUTIE KOMISIE
z 23. októbra 2007
o štátnej pomoci C 23/2006 (ex NN 35/2006) poskytnutej Poľskom výrobcovi ocele skupine Technologie Buczek
[oznámené pod číslom K(2007) 5087]
(Iba poľské znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2008/344/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na protokol č. 8 Zmluvy o pristúpení o reštrukturalizácii poľského oceliarskeho priemyslu (1) (ďalej len „protokol č. 8“),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2) a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Spoločnosť Huta Buczek (ďalej len „TB-HB“) predložila v marci 2002 poľským orgánom program reštrukturalizácie. Dňa 7. mája 2003 bola spoločnosť TB-HB premenovaná na Technologie Buczek S. A. (ďalej len „TB“).
(2)
Dňa 5. novembra 2002 poľská Rada ministrov schválila Program reštrukturalizácie a rozvoja poľského železiarskeho a oceliarskeho priemyslu do roku 2006 (ďalej len „národný program reštrukturalizácie“ alebo „NPR“). Tento plán predovšetkým povoľuje poskytnúť poľskému oceliarskemu priemyslu štátnu pomoc na reštrukturalizáciu v období rokov 1997 až 2006 vo výške do 3,387 mld. PLN (846 mil. EUR) (3).
(3)
NPR bol predložený Európskej únii a Komisia ho posúdila 25. marca 2003. Na základe toho Komisia predložila návrh rozhodnutia Rady na predĺženie prechodného obdobia na poskytovanie štátnej pomoci v poľskom oceliarskom priemysle v rámci Európskej dohody (ktoré pôvodne trvalo len do roku 1997) až do pristúpenia Poľska k EÚ s podmienkou, že príjemcovia dosiahnu životaschopnosť do roku 2006. Rada schválila toto rozhodnutie v júli 2003 (4).
(4)
EÚ preto povolila Poľsku, napriek svojim pravidlám (5), poskytnúť oceliarskemu priemyslu pomoc na reštrukturalizáciu. To bolo napokon ustanovené v protokole k Zmluve o pristúpení, v protokole č. 8 o reštrukturalizácii poľského oceliarskeho priemyslu (6). Tým sa potvrdil súhlas s poskytovaním štátnej pomoci ôsmim spoločnostiam uvedeným v prílohe 1 k protokolu č. 8 vrátane spoločnosti TB-HB vo výške najviac 3,387 mld. PLN pred koncom roku 2003.
(5)
S cieľom zabezpečiť, aby podmienky uvedené v protokole boli splnené, protokol č. 8 stanovuje podrobné vykonávacie a monitorovacie opatrenia. Povinnosťou Poľska je okrem iného predkladať polročné monitorovacie správy, a v rokoch 2003, 2004, 2005 a 2006 bolo uskutočnené nezávislé hodnotenie výsledkov monitorovania (7). Správy o činnosti TB boli predložené vo februári 2004 a v apríli 2005. Komisia ich prerokovala s poľskými orgánmi, aj s príjemcami pomoci a boli schválené útvarmi Komisie a poľskými orgánmi.
(6)
V septembri 2005 TB zmenila svoj individuálny podnikateľský zámer (ďalej len „IPZ 2005“) a neskôr ho predložila Komisii so žiadosťou o schválenie podľa bodu 10 protokolu č. 8. Pretože spoločnosť odvtedy tento plán niekoľkokrát zmenila a od roku 2006 je v likvidácii, je táto žiadosť bezpredmetná.
(7)
Po tom, čo nezávislé hodnotenie v roku 2005 ukázalo, že TB má rastúce finančné záväzky voči verejnoprávnym veriteľom a nedosahuje rentabilitu, útvary Komisie listami z 29. marca 2005, 1. augusta 2005 a 2. decembra 2005 požiadali Poľsko o doplňujúce informácie. Poľsko odpovedalo listami z 23. júna 2005, 28. septembra 2005 a 14. februára 2006.
(8)
Komisia listom zo 7. júna 2006 informovala Poľsko o svojom rozhodnutí začať konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES týkajúce sa uvedeného opatrenia pomoci.
(9)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (8). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenému opatreniu pomoci.
(10)
Komisii neboli predložené žiadne pripomienky tretích strán.
(11)
Poľské orgány odpovedali listami z 18. septembra 2006, 2. októbra 2006 a 20. októbra 2006. Komisia požiadala Poľsko o doplňujúce informácie listami zo 6. novembra 2006, 18. decembra 2006 a 15. marca 2007. Poľsko odpovedalo listami z 24. novembra 2006, 23. januára 2007 a 23. mája 2007. Dňa 13. decembra 2006 sa uskutočnilo stretnutie medzi poľskými orgánmi a Komisiou.
II. PODROBNÝ OPIS POMOCI
1. Skupina TB
(12)
TB je poľský výrobca rúr so sídlom v meste Sosnowiec v Sliezskom vojvodstve. Spoločnosť do roku 2006 vyrábala oceľové rúry vo valcovni zváraných rúr a valcovni vysokolegovaných oceľových rúr. Tieto výrobky sa považujú za oceľové výrobky, na ktoré sa vzťahujú pravidlá ES o štátnej pomoci (9). Celková výrobná kapacita spoločnosti je približne 60 000 ton (10). Závod na výrobu zváraných rúr pozostáva zo štyroch zváracích liniek (W1.5, W2, ktoré boli modernizované v rokoch 1993 a 2001, W3 uvedená do prevádzky v roku 1999 a W4 uvedená do prevádzky v roku 2003) a dvoch prerezávacích liniek (jedna z nich uvedená do prevádzky v roku 2004). Okrem toho spoločnosť prevádzkovala do roku 2005 aj valcovňu.
(13)
TB je akciová spoločnosť, ktorej vlastný kapitál predstavoval v roku 2004 približne 20 mil. PLN (5 mil. EUR). Väčšinovým akcionárom je Hornosliezsky reštrukturalizačný fond (Górnośląski Fundusz Restrukturyzacyjny S.A., ďalej len „GFR“), ktorý vlastní približne 78,1 % akcií. Hlavným akcionárom s podielom 51,3 % akcií bola do 30. decembra 2005 spoločnosť Eurofaktor SA (ďalej len „EF“). (Akcionármi spoločnosti EF sú súkromní investori ako Bonum Sp. z o.o. s 37,25 % akcií, ING TFI s 13,40 % akcií, Polmetal Sp. z o.o. s 11,31 % akcií a Stabilo Group Sp. z o.o. s 10,93 % akcií.) Spoločnosť EF následne predala svoje podiely spoločnosti Stabilo Group Sp. z o.o. Ministerstvo financií bolo minoritným akcionárom v GFR.
(14)
TB má v súčasnosti štyri dcérske spoločnosti s významnou obchodnou činnosťou:
a)
Spoločnosť Buczek Automotive Sp. z o.o [ďalej len „BA“, pôvodný názov P.U.R.M. (Przedsiębiorstwo Usług Remontowo Mechanicznych) „REMEBUD“ Sp. z o.o.], ktorej 51 % akcií dnes vlastní TB. Pôvodne poskytovala spoločnosti TB služby spojené s údržbou strojov a zariadení. V decembri 2005 TB presunula aj svoju hlavnú obchodnú činnosť pre automobilové odvetvie do BA (v tom čase v 100 % vlastníctve spoločnosti TB) a premenovala ju na BA. Okrem 76 zamestnancov pôvodnej spoločnosti bolo 1. decembra 2005 presunutých do spoločnosti BA ďalších 227 zamestnancov. Spoločnosti TB a BA podpísali 1. januára 2006 nájomnú zmluvu na dobu neurčitú, na základe ktorej BA prevádzkuje aktíva TB spojené s automobilovým odvetvím. V novembri 2006 spoločnosť EF uplatnila záložné právo na podiely spoločnosti BA v dôsledku nezaplatených dlhov spoločnosti TB a získala 49 % podiel v spoločnosti BA. Spoločnosť BA je výrobcom ocele v zmysle pravidiel EÚ o štátnej pomoci.
b)
Spoločnosť Huta Buczek Sp. z o.o. (ďalej len „HB“, v 100 % vlastníctve spoločnosti TB) je vyčlenená valcovňa spoločnosti TB. Má 227 zamestnancov. Spoločnosť HB bola založená 3. decembra 2004 so základným imaním 100 000 PLN (približne 25 000 EUR). V roku 2005 a v prvej polovici roku 2006 TB zvýšila kapitál spoločnosti HB niekoľkými kapitálovými injekciami v celkovej výške 14 811 600 PLN. Spoločnosť HB nie je výrobcom ocele v zmysle pravidiel EÚ o štátnej pomoci.
c)
Spoločnosť Buczek - HB - Zakład Produkcji Rur Sp. z o. o. (ďalej len „ZPR“, s 18 % podielom vo vlastníctve spoločnosti TB, pričom zvyšné akcie vlastnia zamestnanci spoločnosti), ktorá vyrába bezšvové rúry a poskytuje služby spojené s rezaním a spracovaním ocele a má 100 zamestnancov. V roku 2001 ju prevzali zamestnanci spoločnosti TB, aby sa zabránilo ukončeniu jej činnosti. TB naďalej vlastní výrobné zariadenie spoločnosti TB-ZPR, ktoré jej prenajíma.
d)
Spoločnosť SAMKOL (v 100 % vlastníctve spoločnosti TB) je poskytovateľom dopravných služieb. Spoločnosť bola založená v roku 1997. Jej kapitál sa naposledy zvýšil v roku 2001. Poskytovala 80 % svojich služieb spoločnosti TB, ale v súčasnosti len 20 % jej príjmov pochádza zo spolupráce s TB.
2. Pôvodný plán reštrukturalizácie
(15)
Spoločnosť TB-HB vypracovala v roku 2002 individuálny podnikateľský zámer (ďalej len „IPZ 2002“) s cieľom prekonať finančné ťažkosti. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, prevádzkový reštrukturalizačný plán predpokladal orientáciu na výrobu zváraných kalibrovaných rúr na osobitné aplikácie zhotovených z hliníkovaných alebo pozinkovaných oceľových pásov. Na tento účel sa plánovalo s nákupom väčšieho počtu výrobných zariadení (11).
(16)
Podnikateľský zámer obsahoval celkové náklady spojené s potenciálnymi investíciami vo výške 25 mil. PLN. Okrem hlavných investícií do výroby a spracovania rúr na automobilové aplikácie a do liniek na výrobu zváraných rúr plán zahŕňal projekty, ako je vybavenie výpočtovou technikou, modernizácia iných menších projektov a nákup stálych aktív. Investície do valcovacieho oddelenia boli takisto žiaduce, rozhodlo sa však, že sú nereálne, a preto boli odložené.
(17)
Plán zahŕňal aj program znižovania nákladov obsahujúci zníženie počtu zamestnancov z 532 na 407. Na tento účel boli na roky 2002 - 2006 plánované celkové náklady vo výške 2 910 000 PLN. Konkrétne, na zrušenie 161 pracovných miest sa rátalo so štátnou pomocou vo výške 823 000 PLN pri ekvivalente čistej pomoci 597 000 PLN. Okrem toho sa rátalo s pomocou vo výške 2,754 mil. PLN na výskum a vývoj (ďalej len „VaV“), pričom na rok 2002 sa rátalo so sumou 1 250 000 PLN, ktorá predstavuje ekvivalent čistej pomoci 900 000 PLN v roku 2002, a sumou 2 540 000 PLN na rok 2003 (ekvivalent čistej pomoci 1 854 000 PLN) (12).
(18)
Napokon sa plánovalo so sumou 8,411 mil. PLN ekvivalentu čistej pomoci na finančnú reštrukturalizáciu s cieľom zrieknutia sa nároku na dlh vo výške približne 3,392 mil. PLN [patril sem najmä dlh na dani z nehnuteľností voči mestskému úradu a menšie sumy dlhované daňovému úradu a sociálnej poisťovni (Zakład Ubezpieczeń Społecznych, ďalej len „ZUS“)], ako aj so zmenou splátkového kalendára pre dlh vo výške 6,014 mil. PLN voči ZUS a Štátnemu fondu na rehabilitáciu invalidných osôb (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, ďalej len „PFRON“) s ekvivalentom čistej pomoci 5,019 mil. PLN [5,001 mil. PLN (ZUS) + 18 000 PLN (PFRON)]. Účelom finančnej reštrukturalizácie bolo zakúpenie materiálov a udržanie kontinuity výroby (13).
3. Štátna pomoc
a) Predpokladaná pomoc v rámci plánu reštrukturalizácie
(19)
Program reštrukturalizácie v zásade predpokladal túto pomoc:
Tabuľka 1
Plánovaná štátna pomoc pre spoločnosť TB na roky 2002 - 2003
Inštitúcia
Forma pomoci
PLN (tis.)
PLN (tis.)
(NGE)
FGSP (2002) (14)
Platba v splátkach
136
3
FGSP (2003)
Platba v splátkach
270
15
Medzisúčet splátok
406
18
Mestský úrad Sosnowiec
Odpísaný dlh
2 964
2 964
Daňový úrad
Odpísaný dlh
163
163
ZUS
Odpísaný dlh
265
265
Medzisúčet odpisov
3 392
3 392
ZUS
Platba v splátkach
6 014
5 001
Spolu
Finančná reštrukturalizácia
9 812
8 411
Reštrukturalizácia zamestnanosti
823
597
VaV
3 790
2 754
Celková výška pomoci
14 425
11 762
(20)
V pláne reštrukturalizácie sa tiež uvádzalo, že spoločnosť HB-TB dostala v rokoch 1997 - 2001 štátnu pomoc vo výške 4 422 411 PLN čistého ekvivalentu pomoci. Väčšinu z toho predstavovala pomoc na VaV (3 243 626 PLN). Pomoc na ochranu životného prostredia predstavovala 196 800 PLN, na odbornú prípravu sa vynaložila suma 132 240 PLN a zvyšných 849 746 PLN predstavovala pomoc na „proces reštrukturalizácie“ alebo „pomoc ad hoc“ (15).
(21)
Celkove sa teda pre TB vyčlenila pomoc vo výške 16 184 411 PLN, ktorá bola následne schválená v rámci NPR a protokolu č. 8.
b) Prijatá štátna pomoc
(22)
Podľa nezávislého konzultanta spoločnosť dostala v rokoch 2002 - 2003 formou štátnej pomoci len 2,235 mil. PLN (ekvivalent čistej pomoci) (16). Suma 2,045 mil. PLN z tejto pomoci bola vyčlenená na VaV a 190 400 PLN na reštrukturalizáciu zamestnanosti (17).
(23)
Okrem toho v súlade s IPZ 2005 spoločnosť TB dostala v rokoch 2004 až 2006 rozpočtovú dotáciu na reštrukturalizáciu zamestnanosti vo výške 877 000 PLN (18). Poľské orgány vysvetlili, že vláda poskytla finančné prostriedky, aby pomohla prepusteným pracovníkom oceliarní znovu vstúpiť na trh práce prostredníctvom odbornej prípravy s cieľom zvýšiť ich kvalifikáciu, alebo ich povzbudila do využitia možnosti odchodu do predčasného dôchodku čiastočnou kompenzáciou nízkeho príjmu, ktorý by poberali v predčasnom dôchodku. Dotácia bola poskytnutá v decembri 2003 na základe prijatia novelizácie zákona o reštrukturalizácii železiarskeho a oceliarskeho priemyslu z 24. augusta 2001, ktorá stanovila, že výhradnými príjemcami pomoci sú zamestnanci a zamestnávateľ je iba sprostredkovateľom, ktorý prevádza rozpočtové prostriedky prepusteným pracovníkom.
4. Neuskutočnenie plánu reštrukturalizácie - vývoj v rokoch 2003 až 2006
(24)
Reštrukturalizácia spoločnosti TB sa nevyvíjala tak, ako sa predpokladalo v pláne reštrukturalizácie a viedla ku konkurzu v roku 2006 z týchto dôvodov:
a) Zrieknutie sa nároku na dlh
(25)
Spoločnosť TB nedokázala dosiahnuť zrieknutie sa nároku na dlh, ktorý predpokladal IPZ.
(26)
Odpustenie dlhov voči ZUS, mestskému úradu mesta Sosnowiec a daňovému úradu vo výške 3 392 000 PLN, sa malo uskutočniť na základe zákona z 30. augusta 2002 o reštrukturalizácii niektorých verejnoprávnych pohľadávok od podnikov (ďalej len „zákon z 30. augusta 2002“) (19). Tento zákon umožnil spoločnostiam nachádzajúcim sa vo finančných ťažkostiach reštrukturalizovať záväzky voči verejnoprávnym orgánom formou zrieknutí sa nárokov. Príslušná spoločnosť musela podľa zákona predložiť žiadosť a plán reštrukturalizácie každému verejnoprávnemu orgánu, ktorého pohľadávky sa mali reštrukturalizovať (ďalej len „reštrukturalizačný orgán“).
(27)
Reštrukturalizačný orgán po tom, čo dospel k záveru, že navrhovaný plán reštrukturalizácie by mohol zlepšiť finančnú situáciu spoločnosti, vydal „rozhodnutie o podmienkach reštrukturalizácie“ s uvedením pohľadávok, na ktoré sa reštrukturalizácia vzťahuje. Ak spoločnosť splnila všetky podmienky uložené rozhodnutím, t. j. zaplatil reštrukturalizačný poplatok, predložil plán reštrukturalizácie a nemal žiadne iné neuhradené záväzky, reštrukturalizačný orgán bol povinný vydať „konečné“ rozhodnutie o zrieknutí sa nároku na záväzky uvedené v rozhodnutí o podmienkach reštrukturalizácie („rozhodnutie o skončení reštrukturalizácie“).
(28)
Toto konečné rozhodnutie však mohlo byť vydané najskôr rok po prijatí rozhodnutia o podmienkach reštrukturalizácie a musel ho schváliť predseda Úradu pre hospodársku súťaž a ochranu spotrebiteľov (Urząd ochrony konkurencji i konsumentów, ďalej len „UOKiK“), pokiaľ ide o zlučiteľnosť zrieknutia sa nároku s predpismi o štátnej pomoci. V období po prijatí rozhodnutia o podmienkach reštrukturalizácie a pred rozhodnutím o skončení reštrukturalizácie spoločnosti museli evidovať záväzky, ktorých sa týkali budúce zrieknutia sa nároku ako nedoplatky. Okrem toho sa hromadili sankčné úroky. Komisia si uvedomuje, že to bolo odôvodnené tým, aby zrieknutia sa nároku na dlh mohli byť uskutočnené až potom, keď sa preukáže, že spoločnosť skutočne zrealizovala program reštrukturalizácie.
(29)
Komisia bola informovaná, že ZUS, mestský úrad mesta Sosnowiec a daňový úrad neuplatnili takéto zrieknutia sa nároku.
(30)
UOKiK zamietol plány zrieknuť sa nárokov na dlhy spoločnosti TB voči mestskému úradu mesta Sosnowiec (záväzok zaplatiť daň z nehnuteľností vo výške 2 964 000 PLN), pretože žiadosť bola podaná po 31. decembri 2003, keďže protokol č. 8 zakazuje poskytovať štátnu pomoc oceliarskym spoločnostiam po tomto dátume. Preto 28. apríla 2004 UOKiK konštatoval, že plánované zrieknutie sa nároku nemohlo byť schválené, pretože by sa tým porušili ustanovenia protokolu č. 8. Z toho istého dôvodu UOKiK vydal 6. februára 2004 zamietavé stanovisko, týkajúce sa plánovaného zrieknutia sa dlhov spoločnosti TB voči PFRON.
(31)
Daňový úrad zamietol žiadosť spoločnosti TB o zrieknutie sa jej dlhov voči daňovému úradu (163 000 PLN). Podľa zákona z 30. augusta 2002 by sa tak mohlo stať len v prípade, keby spoločnosť nezaplatila „reštrukturalizačný poplatok“ (ktorý predstavuje 15 % hodnoty dlhov, nároku na ktoré by sa mal daňový úrad zrieknuť), alebo keby spoločnosť mala voči daňovému úradu iné nedoplatky.
(32)
Napokon, ako sa uvádza v podnikateľskom zámere na rok 2005, reštrukturalizácia dlhu voči ZUS (265 000 PLN) neuspela z finančných dôvodov. Ako bolo uvedené (odôvodnenie 26), na dosiahnutie zrieknutia sa pohľadávok podľa zákona z 30. augusta 2002 spoločnosť mala splatiť všetky ostatné záväzky voči verejnoprávnym orgánom, alebo presunúť úhradu iných verejnoprávnych pohľadávok, ktoré nepodliehajú reštrukturalizácii podľa zákona z 30. augusta 2002. Preto sa v IPZ 2002 predpokladalo, že dlh predstavujúci 6 420 000 PLN sa bude splácať formou splátok. Komisia preto dospela k záveru, že spoločnosť TB buď nedosiahla žiadnu dohodu so ZUS o splácaní formou splátok, alebo ZUS vydal také rozhodnutie, ktorého podmienky spoločnosť TB nedodržala.
b) Zvýšenie dlhu
(33)
V rokoch 2001 až 2006 sa zvýšili verejnoprávne záväzky spoločnosti TB voči ZUS, mestskému úradu mesta Sosnowiec, daňovému úradu a PFRON. Dlh sa začal zvyšovať v roku 2001 a nepretržite rástol až do decembra 2002. Po krátkom období stabilizácie v čase medzi februárom 2002 a novembrom 2003 dlh ďalej rástol. Až v období medzi novembrom 2003 a októbrom 2004 bola spoločnosť schopná splácať dlh, pravdepodobne s cieľom splniť požiadavky zákona z 30. augusta 2002. Od novembra 2004 však dlh spoločnosti začal opäť rásť.
(34)
V dôsledku neúspešného úsilia o zabezpečenie zrieknutí sa nárokov mala TB na jeseň 2004 nesplatené dlhy vo výške približne 20 mil. PLN. Potvrdila to 4. poľská monitorovacia správa za rok 2004 z 8. marca 2005, ktorá obsahovala podrobný rozpis týchto nesplatených záväzkov:
Tabuľka 2
Dlh spoločnosti TB uvedený v poľskej monitorovacej správe z marca 2005
Verejnoprávni veritelia
(v tis. PLN)
Pohľadávky na konci roka 2003
Pohľadávky na konci roka 2004
Pohľadávky na konci januára 2005
ZUS
14 956
13 916
14 510
Mestský úrad Sosnowiec
7 411
5 118
5 371
PFRON
480
678
704
Daňový úrad mesta Sosnowiec
269
555
524
Iní
115
0
0
Spolu
23 231
20 267
21 108
(35)
Záväzky spoločnosti TB voči verejnoprávnym veriteľom koncom roka 2004 teda dosiahli približne 20 mil. PLN. Poľské orgány uviedli, že v roku 2004 sa spoločnosti TB podarilo splatiť približne 5 mil. PLN (1,2 mil. PLN ZUS a 3,8 mil. PLN mestskému úradu) z predaja nevyužitých aktív. Napriek tomu sa v správe uvádzalo, že dlh začal po roku 2004 znovu narastať a v januári 2005 dosiahol 21,1 mil. PLN.
(36)
Poľské orgány následne opravili uvedenú sumu na 20,761 mil. PLN ku koncu roka 2004. Do 31. marca 2005 vzrástla táto suma na 22,43 mil. PLN a do 30. júna 2005 na 22,91 mil. PLN. Spoločnosti sa potom zrejme podarilo predať niektoré aktíva a znížiť svoje záväzky ku koncu roka 2005 na 20,87 mil. PLN. V polovici roka 2006 sa však dlh znova zvýšil na 22,11 mil. PLN a v auguste 2006, keď bol vyhlásený konkurz, dosiahol 22,67 mil. PLN.
(37)
Podľa informácií, ktorými disponuje Komisia, spoločnosť TB nepredložila v roku 2004 ucelený plán reštrukturalizácie s cieľom naplánovať splatenie dlhu.
(38)
Verejnoprávne orgány, ako veritelia spoločnosti, podnikli kroky, aby vymohli svoje pohľadávky, ako to vyžaduje zákon. Napríklad mestský úrad mesta Sosnowiec a ZUS zmrazili bankové účty spoločnosti, aby vymohli svoje pohľadávky. Nebolo to však účinné, pretože všetky finančné prostriedky plynúce na účty boli vyčlenené na výplatu miezd.
(39)
Preto sa nesplatený dlh vymáhal hlavne prostredníctvom nárokov na nehnuteľnosti a nadobudnutím trvalého užívacieho práva na pozemky. Okrem toho mestský úrad zrejme získal vlastníctvo viacerých aktív prevodom podľa článku 66 daňového výnosu.
(40)
Vymáhanie dlhu ZUS sa uskutočnilo prostredníctvom hypoték v hodnote 25 mil. PLN. ZUS má aj záložné právo na výrobné aktíva vo výške okolo 12 mil. PLN, z čoho približne 9,5 mil. PLN predstavuje prvoradé záložné právo (sem patrí prvoradé záložné právo na zváraciu linku W-3, ktorej hodnota presahuje 7 mil. PLN).
(41)
V máji 2007 správca konkurznej podstaty uverejnil zoznam uznaných záväzkov spoločnosti TB v konkurze v celkovej hodnote 63 mil. PLN. Táto suma zahŕňa verejnoprávne záväzky, ktorých hlavným veriteľom je spoločnosť EF s pohľadávkami vo výške 35,9 mil. PLN.
c) Investície
(42)
Spoločnosť TB neuskutočnila v plnom rozsahu svoj predpokladaný investičný program vo výške 25 mil. PLN, ale vynaložila na investície okolo 10 mil. PLN a vyčlenila určité doplňujúce finančné prostriedky na VaV.
(43)
Spoločnosť TB uskutočnila niektoré investície na základe svojho IPZ. V rokoch 2003 a 2004 sa jej investície zamerali na rozvoj výroby rúr pre automobilové aplikácie. V roku 2003 uviedla do prevádzky linku na zváranie hliníkovaných rúr (3 207 000 PLN) a v roku 2004 prerezávaciu linku na výrobu krátkych rúr (733 000 PLN). Okrem toho boli modernizované existujúce zváracie linky (1 063 000 PLN) a niektoré budovy (1 379 000 PLN vrátane vykurovacieho systému), ktoré boli nevyhnutné na výrobu pre automobilový priemysel. Celkovo sa v rokoch 2002 až 2005 na túto činnosť preinvestovalo 6,383 mil. PLN. Poľské orgány potvrdili, že všetky investície sa týkajú aktív, ktoré boli medzičasom prenajaté spoločnosti BA (20).
(44)
Suma vo výške okolo 3,5 mil. PLN bola vyčlenená na iné investície, týkajúce sa systémov informačných technológií, nákupov iného investičného majetku a iných projektov (21).
(45)
V rokoch 2005 - 2006 sa predpokladalo s ďalšou sumou vo výške 12 až 13 mil. PLN určenou na presun začiatku výroby chrómových prvkov rúr na skorší termín, vďaka tomu sa v roku 2006 mala zakúpiť nová zváracia linka (okolo 6 000 000 PLN). To sa však, pokiaľ je Komisii známe, neuskutočnilo.
d) Celkové výsledky spoločnosti
(46)
Spoločnosť TB nedokázala prekonať svoje finančné ťažkosti a nezískala žiadne bankové úvery.
(47)
V priebehu celého obdobia reštrukturalizácie spoločnosť TB nebola schopná získať finančnú podporu od poskytovateľov úverov a miestnych finančných inštitúcií (22). Banka obmedzila spoločnosti TB v skutočnosti úverové možnosti už v roku 2003. Táto situácia sa zlepšila vďaka finančnému investorovi GFR, ktorý kúpil značný počet obligácií a tie boli následne zamenené na dlhodobé pôžičky. Napriek tomu nebola spoločnosť TB ani v roku 2004 schopná získať úver od bánk (23).
(48)
Súvisí to so skutočnosťou, že spoločnosť TB nebola schopná počas obdobia reštrukturalizácie dosiahnuť rentabilitu, a to i napriek veľmi priaznivým trhovým zmenám.
(49)
V skutočnosti v roku 2003, ako vyplýva z nezávislých finančných výkazov, spoločnosť TB značne zaostala za svojím cieľom predať 48 tisíc ton rúr, keď predala len 30 tisíc ton (24). Okrem toho spoločnosť zápasila s clami stanovenými na pásy valcované za tepla, svoju hlavnú surovinu na spracovanie, a s neúspešnou stratégiou cenovej politiky, čo malo za následok zníženie príjmov. Preto spoločnosť ukončila rok 2004 so zápornou prevádzkovou maržou vo výške 5 mil. PLN (obrat bol 92 mil. PLN). V dôsledku toho neprešla testom životaschopnosti Komisie. Nezávislý konzultant Komisie vo svojej súhrnnej správe z januára 2004 dospel k záveru, že spoločnosť TB „fakticky obchoduje, pričom je platobne neschopná“ (25).
(50)
V roku 2004 tretia poľská monitorovacia správa zo septembra 2004 naznačila, že spoločnosť TB má nízku finančnú likviditu, a že jej finančný prebytok nepokrýva splácanie splátok úverov s úrokmi, čo znamenalo, že existovalo vysoké riziko nedodržania termínu splátok úveru (26). Štvrtá poľská správa za rok 2004 obsahovala podrobné údaje o nedoplatkoch (pozri odôvodnenie 34) a uviedla, že spoločnosť nedostala podporu od finančných inštitúcií, neuskutočnila plánované zníženie počtu pracovných miest, ani nedosiahla plánovanú úroveň produktivity. Pokiaľ ide o finančnú situáciu spoločnosti, správa dospela k záveru, že „zo všetkých spoločností patriacich do analyzovanej skupiny je spoločnosť Technologie Buczek Sp. z o.o. najviac ohrozená stratou finančnej likvidity. Toto riziko neznižuje ani čistý zisk z obchodnej činnosti, pretože to neprináša dodatočné príjmy. […] Existenciu rizika odôvodňuje vysoká úroveň financovania aktív záväzkami, vrátane značného podielu nedoplatkov voči verejnoprávnym inštitúciám. Táto situácia odrádza investorov od investovania do spoločnosti, o čom svedčia jej ťažkosti spojené so získavaním bankových úverov“.
(51)
Názor poľských orgánov potvrdila nezávislá monitorovacia správa z mája 2005 (27). Uvádza sa v nej, že v roku 2004, napriek konjunktúre na trhu s oceľou a rastúcim cenám ocele (o 30 % vyššími v porovnaní s predpoveďami), spoločnosť TB zaznamenala zápornú prevádzkovú maržu a predaj bol o 20 % nižší v porovnaní s predpoveďami. Konzultant preto dospel k záveru, že „na základe výsledkov spoločnosti v rokoch 2003 a 2004 existuje značné riziko, že spoločnosť nebude konkurencieschopná do konca roku 2006“ (28).
(52)
Piata poľská správa v septembri 2005 potvrdila, že „spoločnosť TB stratila finančnú likviditu“. Ďalej zdôraznila, že to bolo spôsobené vyčlenením činnosti valcovne (29).
e) Zmeny v stratégii
(53)
Spoločnosť TB niekoľkokrát zmenila svoje vedenie a stratégiu činnosti.
(54)
Spoločnosť TB sa pokúsila uskutočniť viaceré štrukturálne zmeny. Vedenie spoločnosti bolo niekoľkokrát odvolané - v roku 2003, 2005 (vo februári a októbri) a v roku 2006.
(55)
Koncom roku 2003, v septembri 2005 a začiatkom roku 2006 spoločnosť TB zmenila svoju stratégiu reštrukturalizácie. V IPZ na rok 2005 bola stratégia výrazne zmenená obmedzením činnosti TB zameranej na hliníkované oceľové rúry a rúry vyrobené z chrómovej ocele. Na tento účel bolo plánované zníženie počtu pracovných síl na 267 zamestnancov. Aktualizovaný IPZ zrejme uložil spoločnosti TB povinnosť zastaviť výrobu neziskových vysokolegovaných bezšvových a zváraných rúr. Spoločnosť zastavila aj výrobu zváraných rúr z chrómovej ocele.
(56)
Ako poľské orgány uviedli v liste zo 14. februára 2006, od roku 2006 spoločnosť TB zamýšľala ukončiť výrobu v roku 2007 a chcela pokračovať ako výlučne riadiaca spoločnosť. Plánovala založiť novú spoločnosť so zámerom vytvoriť vedúcu poľskú spoločnosť špecializujúcu sa na výrobu hliníkových a chrómových rúr pre automobilový priemysel. Na tento účel mala byť založená samostatná spoločnosť, keďže „prebiehajúca reštrukturalizácia aktív a financií spoločnosti TB […] bráni finančnej stabilizácii, splácaniu rozpočtových nedoplatkov a získaniu úveru umožňujúceho prístup k lacnejším zdrojom financovania“ (30). Nová spoločnosť by mala využívať zváracie linky W-4 a W-2, prenajímajúc ich od spoločnosti TB, pričom by do nej boli presunutí všetci zamestnanci (s výnimkou niekoľkých pracovníkov ponechaných na riadenie spoločnosti TB). Potrebná infraštruktúra bola tiež evidentne vyčlenená z aktív spoločnosti TB. Zvyšné zváracie stroje mali byť predané z dôvodov reštrukturalizácie aktív. Vzhľadom na to, že výroba sa mala do konca roku 2006 zastaviť, Komisia usudzuje, že nová stratégia reštrukturalizácie znamenala faktickú likvidáciu spoločnosti TB.
(57)
Medzitým 15. septembra 2006 spoločnosť TB podala návrh na vyhlásenie konkurzu. Skupina TB v konkurze môže pokračovať vo svojej obchodnej činnosti. Tá teraz spočíva v prenajímaní aktív svojim dcérskym spoločnostiam. Správca konkurznej podstaty plánuje odpredať organizované časti spoločnosti a dovtedy pokračovať v prenajímaní aktív.
f) Reštrukturalizácia spoločnosti
(58)
Spoločnosť TB reštrukturalizovala svoju skupinu a vyčlenila dve výnosné činnosti, výrobu valcov z chrómovej ocele pre spoločnosť HB a výrobu hliníkových a chrómových rúr pre spoločnosť BA (pozri odôvodnenie 14).
(59)
Činnosť spoločnosti TB vo výrobe valcov sa nepovažuje za súčasť jej hlavnej činnosti. IPZ už v roku 2002 naznačil, že by sa nemali uskutočniť žiadne ďalšie investície do spoločnosti HB, a že táto spoločnosť má byť vyčlenená.
(60)
Spoločnosť HB bola založená v decembri 2004 s počiatočným kapitálom 100 000 PLN. V nasledujúcom roku sa jeho hodnota zvýšila na 14 911 600 PLN prostredníctvom zvýšenia aktív vo výške 3 330 900 PLN17. januára 2005, zvýšením aktív vo výške 3 850 000 PLN a 1 830 700 PLN vo februári/marci, resp. v novembri 2005 a prostredníctvom zvýšenia nehmotných aktív v hodnote 5 800 000 PLN 13. júla 2006.
(61)
Celková hodnota spoločnosti HB sa odhadovala na 38 mil. PLN na základe švajčiarskej metódy. Preto je jej trhová hodnota oveľa vyššia ako hodnota jej akcií 14,9 mil. PLN. Spoločnosť HB v skutočnosti zaznamenáva zisky. Nemá žiadne nedoplatky voči verejnoprávnym orgánom. V júni/júli 2005 spoločnosť HB zakúpila od TB nehnuteľnosti a stroje za 9 450 013 PLN s odhadovanou hodnotou 10 430 194 PLN. Záložné práva na aktíva jej zostali a v súlade s poľskými právnymi predpismi (článok 112 daňového zákona) sa spoločnosť HB dokonca stala spoločným a solidárnym dlžníkom so spoločnosťou TB v súvislosti s dlhmi TB voči ZUS.
(62)
Činnosť spoločnosti BA bola v roku 2005 obnovená, aby prevzala výrobu hliníkových a chrómových rúr. S týmto cieľom boli zamestnanci spoločnosti TB presunutí do spoločnosti BA a v júli 2006 sa uskutočnila kapitálová injekcia v hodnote 1 550 000 PLN. Spoločnosť BA prenajíma od TB výrobné aktíva na výrobu výfukových rúr automobilov (vrátane zváracích liniek W2 a W4 a prerezávacej linky). V rámci nájomnej zmluvy uzavretej na dobu neurčitú spoločnosť BA platí 258 000 PLN mesačne + DPH. Na základe toho spoločnosť BA jednoznačne profituje z investícií do týchto aktív. V skutočnosti 7. poľská správa potvrdzuje, že spoločnosť TB previedla na spoločnosť BA 20 tisíc ton výrobnej kapacity (31).
(63)
Vo februári 2004 spoločnosť EF podpísala faktoringovú zmluvu so spoločnosťou TB. Boli zriadené záložné práva na podiely spoločností HB a BA, aby sa zabezpečil súlad so zmluvou. Týmto spôsobom sa spoločnosť EF stala najväčším veriteľom spoločnosti TB. Keďže spoločnosť EF bola len akcionárom GFR, nároky EF sa nepovažujú za kapitálovú investíciu do spoločnosti TB.
(64)
Spoločnosť TB je v súčasnosti vlastníkom 51,2 % podielu spoločnosti BA. Zvyšné podiely spoločnosti BA prevzala EF, keď sa 20. júla 2006 uplatnilo záložné právo ako vysporiadanie dlhu. Vysporiadanie sa uskutočnilo pri nominálnej hodnote akcií vo výške 7,2 mil. PLN.
(65)
Spoločnosť EF ako veriteľ požiadala správcu o vylúčenie 48,8 % akcií spoločnosti HB z konkurznej podstaty. Túto žiadosť však sudca zamietol v septembri 2006.
III. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA
(66)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že reštrukturalizácia spoločnosti TB nie je zlučiteľná s protokolom č. 8 a nastolila tri otázky:
a)
vzhľadom na to, že plán reštrukturalizácie sa nezrealizoval, Komisia rozhodla preskúmať, či došlo k zneužitiu pomoci na reštrukturalizáciu;
b)
či nevymáhanie nesplateného dlhu voči verejnoprávnym inštitúciám predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES;
c)
či bola po roku 2003 poskytnutá doplnková rozpočtová podpora na reštrukturalizáciu zamestnanosti a mohla predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.
(67)
Komisia uviedla, že za príjemcu pomoci považuje celú skupinu.
IV. PRIPOMIENKY POĽSKA
(68)
Po prvé, poľské orgány spochybňujú skutočnosť, že pomoc na reštrukturalizáciu bola zneužitá. Poľsko tvrdí, že uvedená pomoc nepredstavovala v plnom rozsahu pomoc na reštrukturalizáciu.
a)
Týka sa to najmä pomoci na VaV, ktorá bola poskytnutá v rokoch 2002 - 2003. Spoločnosť TB použila väčšinu pomoci poskytnutej v rámci plánu reštrukturalizácie na VaV. Poľsko potvrdilo, že pomoc sa skutočne použila na tento účel. Poľské orgány poskytli informácie o nariadení predsedu Výboru pre vedecký výskum (KBN) z 30. novembra 2001, týkajúceho sa kritérií a postupu poskytovania a výpočtu štátneho financovania pre vedu. Výdavky na VaV boli v súlade s týmto nariadením monitorované na základe predložených faktúr a podrobných ročných správ, v ktorých sa uvádzalo, že nedošlo k žiadnemu zneužitiu pomoci.
b)
Pomoc na zamestnanosť poskytnutá pred rokom 2004 sa považovala za zlučiteľnú so spoločným trhom vzhľadom na to, že jej schválenie bolo spojené s inými faktormi, ktoré boli predmetom prístupových rokovaní. Poľské orgány však netvrdia, že táto pomoc bola zlučiteľná so spoločným trhom ako pomoc poskytnutá na iné účely ako na reštrukturalizáciu.
c)
Poľsko ďalej tvrdí, že časť pomoci poskytnutej pred rokom 2002 sa skutočne použila na VaV, ochranu životného prostredia a odbornú prípravu a bola vynaložená na účely, na ktoré bola určená.
(69)
Po druhé, poľské orgány predložili určité vysvetlenia príslušných inštitucionálnych veriteľov, sociálnej poisťovne ZUS, mestského úradu v Sosnowci a fondu PFRON, týkajúce sa ich činnosti vymáhania dlhov s cieľom zdôrazniť, že konali ako súkromní veritelia.
a)
Sociálna poisťovňa ZUS v rámci svojho vymáhania zabavila účty a pohľadávky spoločnosti a v roku 2005 sa jej podarilo vymôcť 2,3 mil. PLN. Okrem toho ZUS vlastní aj hypotéku na nehnuteľnosti spoločnosti TB v hodnote viac ako 25 mil. PLN a zriadila záložné právo na aktíva spoločnosti v hodnote 12,2 mil. PLN. Podľa ZUS však neboli žiadne dôvody pre prijatie záveru, že v prípade vyhlásenia konkurzu spoločnosti TB by bola uspokojená väčšia časť pohľadávok, než v prípade intenzívneho exekučného konania vedeného proti spoločnosti TB. Naopak, bolo pravdepodobné, že predajná cena dosiahnutá za aktíva by bola výrazne nižšia ako za väčšinu záväzkov zabezpečených záložným právom. Okrem toho, pred väčšinou povinných hypoték zaťažujúcich aktíva spoločnosti TB, ktoré boli ustanovené v prospech ZUS, boli zábezpeky v prospech iných veriteľov, ktoré by v prípade odpredaja nehnuteľností v súvislosti s konkurzným konaním mali prednosť pred uspokojením existujúcich nárokov.
b)
Mestský úrad Sosnowiec viedol exekučné konanie tým, že zabavil bankové účty (suma vymožených pohľadávok je okolo 1,7 mil. PLN) a zabavil nároky vo forme nájomného (príjmy rovné 0,5 mil. PLN). Nároky mestského úradu boli zabezpečené prostredníctvom registrácie vynútených hypoték v celkovej výške 3,2 mil. PLN plus úroky.
c)
Fond PFRON uviedol, že viedol exekučné konanie proti spoločnosti TB v roku 2005 vydaním šiestich exekučných titulov, čo viedlo k čiastočnému splateniu v júli 2006.
(70)
Po tretie, Poľsko odpovedalo na pochybnosti Európskej komisie, pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu zamestnanosti po roku 2003. Vysvetlilo že zákon o reštrukturalizácii železiarskeho a oceliarskeho priemyslu z 24. augusta 2001 bol zmenený a doplnený v decembri 2003 tak, že pomoc bola určená výhradne prepusteným pracovníkom; oceliarne plnili len úlohu sprostredkovateľa na prevod finančných prostriedkov (pozri odôvodnenie 20).
(71)
Napokon, poľské orgány sú toho názoru, že dcérske firmy spoločnosti TB možno brať na zodpovednosť, len ak by skutočne využili pomoc. Tvrdia ďalej, že zvýšenie kapitálu a aktív sa uskutočnilo riadnym spôsobom. Poľské orgány tiež poznamenávajú, že spoločnosť HB nie je výrobcom ocele, a preto sa na ňu nevzťahuje protokol č. 8.
V. POSÚDENIE POMOCI
1. Záväzné právne predpisy
(72)
V bode 1 protokolu č. 8 sa uvádza, že „bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článkov 87 a 88 Zmluvy o ES sa štátna pomoc poskytnutá Poľskom na účely reštrukturalizácie určitým častiam poľského oceliarskeho priemyslu považuje za zlučiteľnú so spoločným trhom“, ak sú okrem iného splnené podmienky stanovené v protokole.
(73)
Rada predĺžila prechodné obdobie na poskytovanie pomoci na reštrukturalizáciu poľskému oceliarskemu priemyslu v rámci Európskej dohody až do pristúpenia Poľska k EÚ. Táto dohoda bola zahrnutá do protokolu č. 8 k Zmluve o pristúpení k Európskej únii. V záujme dosiahnutia tohto cieľa zahŕňa vymedzenie časového rámca pred pristúpením a po ňom. Presnejšie, povoľuje poskytnutie obmedzenej sumy pomoci na reštrukturalizáciu v rokoch 1997 až 2003 a zakazuje akúkoľvek ďalšiu štátnu pomoc na účely reštrukturalizácie poľského oceliarskeho priemyslu v rokoch 1997 až 2006. V tomto zmysle sa zreteľne líši od iných ustanovení Zmluvy o pristúpení, ako je dočasný mechanizmus stanovený v prílohe IV („postup týkajúci sa existujúcej pomoci“), ktorý sa týka len štátnej pomoci poskytnutej pred pristúpením, pokiaľ „je uplatňovaný aj po“ dátume pristúpenia. Protokol č. 8 možno preto považovať za lex specialis, ktorý vo veciach, na ktoré sa vzťahuje, nahrádza všetky ostatné ustanovenia Aktu o pristúpení (32).
(74)
Komisia ďalej poznamenáva, že rozsah pôsobnosti poľského NPR a protokolu č. 8 nie je obmedzený na rozsah pôsobnosti prílohy 1 Zmluvy o Európskom spoločenstve uhlia a ocele (ESUO). Namiesto toho sa protokol č. 8 vzťahuje aj na niektoré oceliarske odvetvia, na ktoré sa Zmluva o ESUO nevzťahuje (33), najmä na bezšvové rúry a veľké zvárané rúry. To je v súlade s definíciou ocele v zmysle pravidiel ES o štátnej pomoci (34), ktoré sa uplatňovali v čase nadobudnutia účinnosti protokolu č. 8. Predovšetkým to vyplýva z rozsahu pôsobnosti NPR, ktorý vykonáva protokol č. 8. V skutočnosti polovica príjemcov podľa posledného NPR sú výrobcovia rúr, menovite spoločnosti Huta Andrzej S.A. v konkurze, Huta Batory S.A. v konkurze, Huta Pokój, dcérska firma spoločnosti Mittal Steel Poland (bývalej PHS) a TB S.A. Protokol č. 8 sa preto vzťahuje takisto na výrobcov rúr, najmä na spoločnosť TB.
(75)
Pretože sa články 87 a 88 Zmluvy o ES zvyčajne nevzťahujú na pomoc poskytnutú pred pristúpením a neuplatniteľnú po pristúpení, protokol č. 8 rozširuje monitorovanie štátnej pomoci v zmysle Zmluvy o ES na pomoc poskytnutú na reštrukturalizáciu poľského oceliarskeho priemyslu v rokoch 1997 až 2006.
(76)
Je možné prijatie rozhodnutia v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES po pristúpení Poľska do EÚ, pretože pri neexistencii osobitných ustanovení v protokole č. 8 by sa mali uplatňovať bežné pravidlá a zásady. Preto sa bude tiež uplatňovať nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (ďalej len „procedurálne nariadenie“) (35).
2. Existencia pomoci
(77)
V súlade s článkom 87 ods. 1 Zmluvy o ES je štátna pomoc každá pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(78)
Protokol č. 8 povolil Poľsku poskytnúť pomoc na reštrukturalizáciu spoločnosti TB, aby realizovala svoj plán reštrukturalizácie.
(79)
Poskytnutie pomoci však bolo obmedzené časovým obdobím, ktoré uplynulo koncom roku 2003. Po tomto období Poľsko nemalo povolené poskytovať pomoc na reštrukturalizáciu v rámci protokolu č. 8. Každá pomoc by potom bola v rozpore s bodom 18 písm. c) protokolu č. 8, ktorý zakazuje poskytovať akúkoľvek dodatočnú pomoc oceliarskemu priemyslu a najmä oprávneným spoločnostiam uvedeným v protokole.
(80)
Napriek tomu poľské orgány po roku 2003 ďalej poskytovali úvery alebo predlžovali splatnosť úverov spoločnosti TB, čo sa považuje za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.
(81)
Komisia poukazuje na to, že článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa vzťahuje na pomoc v akejkoľvek forme, ktorá znižuje bežné náklady spoločnosti a ktorá, bez toho, aby predstavovala dotácie v presnom slova zmysle, je rovnakej povahy a má rovnaký účinok. Potvrdili to mnohé prípady, v ktorých verejnoprávny orgán zodpovedný za výber príspevkov na sociálne zabezpečenie toleruje neplatenie alebo oneskorené platenie týchto príspevkov, pretože takéto konanie nepochybne poskytuje príjemcovi pomoci značnú konkurenčnú výhodu tým, že pre danú spoločnosť znižuje bremeno spojené s bežným fungovaním systému sociálneho zabezpečenia (36). Namiesto odkladu platby mohol verejnoprávny veriteľ požadovať okamžité splatenie svojich pohľadávok, pričom by tieto pohľadávky boli v prípade potreby uspokojené z hypotéky zriadenej v jeho prospech (37).
(82)
S cieľom zistiť, či existuje výhoda, ktorú možno klasifikovať ako štátnu pomoc na účely článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, Komisia musí preukázať, že konanie verejnoprávnych orgánov bolo odlišné od konania hypotetického súkromného veriteľa, ktorý by, pokiaľ je to možné, bol v tej istej situácii voči dlžníkovi (38).
(83)
Na úvod Komisia poznamenáva, že samotná existencia predchádzajúcej štátnej pomoci bráni, aby sa daný prípad posudzoval na základe ustálenej judikatúry súdov Spoločenstva z hľadiska hypotetického súkromného veriteľa, pretože takýto veriteľ by samozrejme už skôr netoleroval odpísanie dlhov, v opačnom prípade by to nebola pomoc (39). Týka sa to predovšetkým situácie reštrukturalizácie spoločnosti, v ktorej obe opatrenia spadajú do obdobia reštrukturalizácie.
(84)
Okrem toho neexistencia aktualizovaného plánu reštrukturalizácie bráni posúdeniu z hľadiska hypotetického súkromného veriteľa. Aj v tomto prípade v súlade s ustálenou judikatúrou pri posudzovaní dohody o reštrukturalizácii zadlženia z hľadiska investora, ktorý koná v rámci trhových podmienok, by takýto investor požadoval úplnú aktualizáciu plánu reštrukturalizácie. Žiadny súkromný veriteľ alebo investor by neakceptoval reštrukturalizáciu bez takého plánu (40), ako to bolo v tomto prípade.
(85)
Okrem toho, ani na základe hypotetického plánu reštrukturalizácie by žiadny hypotetický súkromný veriteľ neuzavrel dodatočnú zmluvu o reštrukturalizácii.
(86)
Komisia nepopiera, že nevymoženie verejnoprávnych pohľadávok, ktoré boli oprávnené na zrieknutie v rámci IPZ/NPR, bolo opodstatnené na určité časové obdobie podľa mechanizmu ustanoveného v zákone z 30. augusta 2002. V skutočnosti bolo vymáhanie záväzkov v rámci reštrukturalizácie na základe zákona z 30. augusta 2002 zakázané až do ukončenia reštrukturalizačného konania alebo prerušenia konania z dôvodov vymenovaných v zákone. Okrem toho Komisia zohľadňuje skutočnosť, že pokiaľ ide o dodatočné dlhy, ktoré nepodliehali reštrukturalizácii, veritelia mohli rátať so zlepšením finančnej situácie spoločnosti TB po plánovanom odpísaní dlhov, a preto mohli mať dôvod pozastaviť exekúciu dovtedy, kým nebude poskytnutá pomoc na základe zákona z 30. augusta 2002.
(87)
Je však zrejmé, že reštrukturalizácia na základe zákona z 30. augusta 2002 bola neúspešná, aspoň čiastočne v dôsledku nesúladu s protokolom č. 8, o čom svedčí záporné stanovisko UOKiK (prvé zo 6. februára 2004), a čiastočne kvôli finančným problémom spoločnosti TB, ktoré jej zabránili dodržiavať vnútroštátne právne predpisy. Komisia usudzuje, že o tomto neúspechu sa hlavní verejnoprávni veritelia, ako sú ZUS, mestský úrad a daňový úrad, museli dozvedieť, pretože všetci boli zaangažovaní v pôvodnej reštrukturalizácii dlhu. Podobne mal byť fond PFRON varovaný stanoviskom UOKiK o dlhu spoločnosti TB voči fondu PFRON.
(88)
Po neúspechu predchádzajúcej dohody o reštrukturalizácii možno očakávať osobitnú ostražitosť zo strany súkromných investorov, ktorí by starostlivo preskúmali ekonomickú situáciu dlžníkov (41). Preto by dôkladné posúdenie výhod vyplývajúcich z odloženia splátky dlhu ukázalo, že potenciálna splátka by neprevýšila bezpečný výnos spojený s likvidáciou firmy (42). V skutočnosti by nová dohoda o reštrukturalizácii dlhu vyžadovala, aby reštrukturalizácia obnovila životaschopnosť spoločnosti a zabránila zvyšovaniu nedoplatkov tak, aby veriteľ mohol očakávať splatenie pohľadávok v primeranej dobe.
(89)
V prípade spoločnosti TB bolo obnovenie životaschopnosti do konca roku 2004 veľmi pochybné, pretože spoločnosť mala v rokoch 2003 a 2004 záporné prevádzkové marže, ako sa uvádza v odôvodneniach 49 až 51. Jej obrat nepostačoval na pokrytie jej nákladov. Spoločnosť TB neprofitovala ani z konjunktúry v oceliarskom odvetví v roku 2004. Všetky náznaky týkajúce sa vyhliadok na budúcu životaschopnosť spoločnosti TB boli teda nepriaznivé.
(90)
Okrem toho, vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť TB stratila svoju platobnú schopnosť, jej zadlženie postupne rástlo. Od novembra 2004 spoločnosť nebola už viac schopná splácať svoje bežné dlhy napriek tomu, že bola v procese reštrukturalizácie. Neexistovala teda žiadna rozumná možnosť vymáhania nesplatených dlhov v rámci akejkoľvek hypotetickej novej reštrukturalizácie dlhu.
(91)
Vzhľadom na to, že všetci verejnoprávni veritelia, t. j. mestský úrad, ZUS, PFRON a daňový úrad, vlastnili kvalitné zábezpeky, mali príležitosť získať hotovosť v rámci kolektívneho konania v súvislosti s platobnou neschopnosťou v súlade s poľským zákonom o konkurze a vyrovnaní. Komisia nemôže akceptovať tvrdenie ZUS, že nevlastnila kvalitné zábezpeky, pretože poľské orgány uvádzajú, že prvoradé záložné práva predstavovali značnú časť týchto práv, ak nie všetky (pozri odôvodnenie 40). V súvislosti so zhoršením situácie spoločnosti a jej aktív sa využitie týchto zábezpek zdalo ekonomicky výhodnejším ako reštrukturalizácia (43).
(92)
Okrem toho, aj keď by hypotetický plán reštrukturalizácie navrhoval určitú hypotetickú reštrukturalizáciu aktív, tento návrh by nemal znižovať neochotu súkromných veriteľov, aby súhlasili s reštrukturalizáciou. Vyplýva to zo skutočnosti, že všetky aktíva firmy zadlženej tak, ako spoločnosť TB, sú zvyčajne zaťažené záložným právom, a teda nezaručujú takmer žiadny výnos v prípade ich predaja. Hoci spoločnosť ohlásila pri viacerých príležitostiach v roku 2005 reštrukturalizáciu aktív, nebola schopná získať z ich predaja viac ako 5 mil. PLN v hotovosti.
(93)
Komisia si uvedomuje, že spoločnosť TB sa v roku 2004 (a neskôr) pokúšala splatiť niektoré dlhy, poznamenáva však, že tieto splácania v neveľkej miere pokryli sumu nahromadených úrokov (pozri v tabuľke v odôvodnení 34 účinok splatených 5 mil. PLN v roku 2004).
(94)
Napokon je potrebné zdôrazniť s cieľom poskytnúť úplnú predstavu o situácii, že plán zo septembra 2005 v žiadnom prípade nebol dobrým základom pre ďalšiu reštrukturalizáciu dlhu. Vzhľadom na to, že spoločnosť mala byť likvidovaná, je zrejmé, že jej obchodná činnosť by nevytvárala žiadne ďalšie zisky, a že likvidácia by bola jediným riešením. V skutočnosti plán naznačoval, že ZUS by mohla rátať len s čiastočným splatením dlhu. Splatenie by pochádzalo z reštrukturalizácie aktív v hodnote 20 mil. PLN do konca roku 2005, čo sa zdalo nereálne z dôvodov uvedených v predchádzajúcom odôvodnení. Navrhované mesačné platby po roku 2005 vo výške 100 000 PLN, v závislosti od platobnej schopnosti spoločnosti TB, boli takisto neuskutočniteľné, pretože spoločnosť TB už nevykonávala žiadnu činnosť.
(95)
Naopak spoločnosť TB pripustila vo svojom IPZ 2005, že presun aktív do spoločnosti BA je jedinou možnosťou na obnovenie životaschopnosti. To neznamenalo len vyčlenenie jej jedinej výnosnej obchodnej činnosti (BA), ale rozhodlo aj o osude spoločnosti TB, t. j. o jej likvidácii.
(96)
Komisia je toho názoru, že každý hypotetický súkromný veriteľ by sa bol rozhodol pre vymáhanie svojich nárokov už koncom roku 2004. V tom čase už bolo zrejmé, že spoločnosť TB nie je schopná plniť svoje predchádzajúce dohody o reštrukturalizácii dlhu a nebude schopná plniť svoje bežné záväzky. Zároveň nepredložila žiaden aktualizovaný plán reštrukturalizácie a ani nebolo pravdepodobné, že sa stane ziskovou.
(97)
Poľsko teda nevymáhalo sumu 20,761 mil. PLN (suma 20,267 mil. PLN bola uvedená v 4. poľskej správe o reštrukturalizácii, poľské orgány však túto sumu neskôr opravili). Ide o prevádzkovú pomoc, aby firma pokračovala vo svojej neefektívnej činnosti, čo predstavuje výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych zdrojov a hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvnením obchodu medzi členskými štátmi, a preto je nezlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 Zmluvy o ES.
(98)
S cieľom kvantifikovať výšku pomoci je potrebné uskutočniť simuláciu hypotetického účinku nevymáhania dlhu. Vzhľadom na to, že súkromný veriteľ by uprednostnil vymáhanie svojich nárokov, výhodou, ktorú spoločnosť získa nevymáhaním, je celá výška nesplatených nárokov. Inými slovami spoločnosť disponuje sumou, ktorú by v dôsledku svojej finančnej situácie, nebola schopná získať na trhu. Konkrétne, keby štát vymáhal svoje nároky, spoločnosť by nebola schopná zaplatiť dlžnú sumu a pravdepodobne by bol vyhlásený konkurz. Nevymáhanie nárokov malo preto rovnaký účinok ako poskytnutie celej nevymáhanej sumy príjemcovi (44). To znamená, že získaná výhoda sa týka sumy 20,761 mil. PLN získanej od 1. januára 2005. Vzhľadom na skutočnosť, že subjekt trhového hospodárstva by vymáhal pôvodný dlh, tento dlh by hypoteticky nemal existovať, a preto by sa nemal zohľadňovať dvakrát.
(99)
Pokiaľ ide o rozpočtové prostriedky označené ako prostriedky na reštrukturalizáciu zamestnanosti poskytnuté po roku 2004, Komisia už nemá žiadne pochybnosti. Nie je možné považovať ich za štátnu pomoc, pretože poľské orgány vysvetlili, že sa poskytujú výlučne v prospech prepustených pracovníkov, ktorých nemožno považovať za podnik; rovnako sa tieto platby netýkajú zamestnávateľa, pretože sú poskytnuté po prepustení pracovníkov a neznižujú žiadne iné záväzky, ktoré by musela spoločnosť znášať, keby sa žiadna takáto pomoc neposkytla.
3. Zneužitie pomoci
(100)
Bod 18 písm. a) protokolu č. 8 oprávňuje Komisiu „prijať vhodné opatrenia, ktoré budú od dotknutej spoločnosti vyžadovať vrátenie akejkoľvek pomoci poskytnutej v rozpore s podmienkami stanovenými v tomto protokole […], ak by sa monitorovaním preukázalo, že podmienky pre prechodnú úpravu v tomto protokole neboli splnené“.
(101)
Komisia konštatuje, že spoločnosť TB neuskutočnila svoj plán reštrukturalizácie v plnom rozsahu, ako to bolo explicitne stanovené v bode 9 protokolu č. 8, a rôznymi opatreniami uvedenými v odôvodnení 56 prispela k vyhláseniu konkurzu. Poľsko o tomto zistení nepochybuje.
(102)
Spoločnosť TB ďalej nedodržala viaceré podmienky uvedené v bode 9 protokolu č. 8:
a)
spoločnosť TB nebola schopná získať finančnú podporu od veriteľov a miestnych finančných inštitúcií, ako sa uvádza v bode 9 písm. c) protokolu č. 8;
b)
spoločnosť TB len čiastočne znížila svoje náklady, ako sa uvádza v bode 9 písm. c) protokolu č. 8. Konzultant potvrdil, že táto povinnosť bola splnená len čiastočne (45);
c)
spoločnosť TB dokázala len čiastočne uskutočniť reštrukturalizáciu zamestnanosti ako súčasť programu úspory nákladov. Počet pracovníkov sa znížil z 550 na 294 len vďaka vyčleneniu valcovacieho oddelenia do spoločnosti HB a nie v dôsledku znížení v základnej činnosti (46);
d)
spoločnosť TB nebola schopná zvýšiť výkonnosť a účinnosť podnikového riadenia, ako sa uvádza v bode 9 písm. a) druhej zarážke protokolu č. 8. V skutočnosti bolo vedenie spoločnosti TB od roku 2002 niekoľkokrát vymenené.
(103)
Keďže spoločnosť TB nesplnila podmienky stanovené v protokole č. 8 a riadne neuskutočnila svoj IPZ, pomoc na reštrukturalizáciu bola zneužitá a musí byť vrátená.
4. Zlučiteľnosť pomoci
a) Na základe NPR medzi rokmi 1997 a 2003
(104)
Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia uviedla, že iné dôvody zlučiteľnosti pomoci s pravidlami spoločného trhu by mohli prevážiť nad skutočnosťou, že pomoc na reštrukturalizáciu nebola použitá v súlade s plánom reštrukturalizácie. Za týmto účelom Komisia poznamenala, že na základe NPR sa poskytla nielen pomoc na reštrukturalizáciu, ale aj iné druhy štátnej pomoci. Neúspech reštrukturalizácie nemusí nevyhnutne znamenať, že všetka táto pomoc bola zneužitá (47), ak je na základe iných pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci zlučiteľná so spoločným trhom (48).
(105)
Komisia upozornila, že pravidlá štátnej pomoci pre oceliarsky priemysel boli obsiahnuté až do 23. júla 2002 v rozhodnutí Komisie č. 2496/96/ESUO z 18. decembra 1996, ktoré stanovilo pravidlá Spoločenstva pre štátnu pomoc oceliarskemu priemyslu (49) (ďalej len „zákon o pomoci pre oceliarsky priemysel“) (50). Z praxe Komisie pri uplatňovaní protokolu č. 8 vyplýva, že v zásade je toho názoru, že pomoc poskytnutá na základe iných rámcových podmienok, ako sú rámcové podmienky pre VaV, ak Komisia nemá žiadne vážne pochybnosti, sa môže považovať za zlučiteľnú podľa článku 3 ods. 2 prílohy IV Zmluvy o pristúpení (51).
(106)
Po prvé, článkom 2 zákona o pomoci pre oceliarsky priemysel, podobne ako predpismi Spoločenstva pre štátnu pomoc, sa povoľuje poskytovanie pomoci, ktorá je v súlade s rámcovými podmienkami pre VaV. Dotácie na VaV poskytnuté v rámci NPR poskytla KBN a boli zahrnuté do programu predsedu KBN o kritériách a postupe poskytovania a výpočtu štátneho financovania pre vedu z 30. novembra 2001, ktoré Komisia prijala ako existujúcu pomoc v rámci opatrenia pomoci PL 6 prílohy IV k Zmluve o pristúpení. NPR označil „prostriedky KBN“ ako „povolené nástroje štátnej pomoci vo forme dotácií pre VaV“, ktoré sa jasne líšili od „nástrojov na reštrukturalizáciu“ (52). Tento NPR Rada schválila vo svojom rozhodnutí z júla 2003. Komisia preto rozhodla, že nevznesie námietky proti pomoci poskytnutej z prostriedkov KBN v rokoch 1997 a 2003 v súlade s prílohou IV k Zmluve o pristúpení, a tým považuje túto pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom (53).
(107)
Keďže KBN poskytol pomoc klasifikovanú v IPZ ako pomoc na VaV, možno ju považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. Okrem toho Komisia poznamenáva, že Poľsko bolo schopné preukázať, že pomoc bola poskytnutá len v súvislosti s vykonávaním činností spojených s VaV. Toto sa vzťahuje na pomoc poskytnutú v rokoch 2002 - 2003, ako aj na pomoc na VaV poskytnutú v rokoch 1997 - 2000.
(108)
V prípade ďalšej pomoci na odbornú prípravu, reštrukturalizáciu zamestnanosti a inú reštrukturalizáciu však Komisia nezistila, podľa akých ustanovení zákona o pomoci pre oceliarsky priemysel a pravidiel ES o štátnej pomoci by sa táto pomoc mohla považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom.
(109)
Po prvé, žiadna z týchto druhov pomoci nie je pomocou na ochranu životného prostredia v súlade s usmerneniami Spoločenstva (54). Poľsko tvrdilo, že pomoc označená v roku 1997 ako pomoc na ochranu životného prostredia sa poskytla na ochranu životného prostredia, avšak bez poskytnutia akýchkoľvek údajov o predmetných cieľoch. Ani skutočnosť, že pomoc poskytli Fondy vojvodstva na ochranu životného prostredia a vodohospodárstva, nestačí na preukázanie zlučiteľnosti pomoci, o týchto fondoch sa NPR zmieňuje ako o príklade „nástroja reštrukturalizácie“ a, na rozdiel od pomoci na VaV, nie sú vymenované nezávisle od nástrojov reštrukturalizácie (pozri odôvodnenie 106). Po druhé, pomoc sa nepoužila na ukončenie prevádzky (článok 4 zákona o pomoci pre oceliarsky priemysel), keďže spoločnosť TB nezatvorila žiaden závod. Okrem pomoci z fondov na ochranu životného prostredia poľské orgány nepožadovali výnimku, buď podľa zákona o pomoci pre oceliarsky priemysel alebo podľa pravidiel ES, v súlade s ktorými by sa pomoc mohla považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom.
(110)
Komisia poukazuje tiež na to, že aj keby sa niektoré opatrenia považovali za zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu v kontexte komplexného programu na reštrukturalizáciu zabezpečujúceho obnovenie životaschopnosti, skutočnosť, že celý plán reštrukturalizácie nebol úspešne uskutočnený, a že sa neobnovila životaschopnosť, v zásade znamená, že zlyhal celý program reštrukturalizácie, a že žiadne prostriedky poskytnuté na tento účel neslúžia danému cieľu. Preto pomoc poskytnutá predtým v súlade s týmto plánom takisto nie je opodstatnená, a preto sa musí považovať ex post za nezlučiteľnú so spoločným trhom.
(111)
V skutočnosti Poľsko tvrdí, že pomoc na reštrukturalizáciu zamestnanosti bola zlučiteľná so spoločným trhom, pretože jej schválenie bolo spojené s inými faktormi v prístupových rokovaniach. Komisia to nepopiera, napriek tomu poznamenáva, že tvrdenie o zlučiteľnosti neznamená, že by pomoc bola zlučiteľná v prípade chýbajúceho projektu reštrukturalizácie. Preto, v prípade že reštrukturalizácia zlyhá, musí sa aj také opatrenie pomoci, ako je reštrukturalizácia zamestnanosti, považovať za zneužité. Pri neexistencii akýchkoľvek údajov, že takáto pomoc bola zlučiteľná so spoločným trhom z iných dôvodov, musí ju Komisia považovať za nezlučiteľná so spoločným trhom.
(112)
Na záver vzhľadom na skutočnosť, že ďalšia pomoc na odbornú prípravu, reštrukturalizáciu zamestnanosti a inú reštrukturalizáciu nie je zahrnutá v rámci žiadnej inej výnimky na základe právneho predpisu ESUO o pomoci pre oceliarsky priemysel alebo pravidiel ES o štátnej pomoci, Komisia je toho názoru, že ide o neoprávnenú pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá sa v zmysle protokolu č. 8 považuje za nezlučiteľnú so spoločným trhom. Komisia preto uzatvára, že pomoc označená ako pomoc na reštrukturalizáciu vo výške 849 746 PLN, pomoc na odbornú prípravu vo výške 132 240 PLN, pomoc na ochranu životného prostredia vo výške 196 800 PLN a pomoc na zamestnanosť vo výške 190 400 PLN, t. j. celkovo 1 369 186 PLN, bola zneužitá.
b) Pomoc mimo NPR a po pristúpení do EÚ
(113)
Nevymáhanie dlhov na konci roku 2004 predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorá je nezlučiteľná so spoločným trhom. Je neprijateľná ako pomoc na reštrukturalizáciu buď na základe protokolu č. 8, ktorý kategoricky zakazuje akúkoľvek pomoc po roku 2003, alebo na základe akéhokoľvek iného ustanovenia článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES. Komisia poznamenáva, že poľské orgány netvrdili opak. Preto akákoľvek pomoc poskytnutá spoločnostiam TB, BA a HB po pristúpení Poľska do EÚ je nezlučiteľná so spoločným trhom bez ohľadu na to, či príjemca je, alebo nie je výrobcom ocele (v tomto prípade spoločnosť HB).
5. Príjemca pomoci
(114)
Komisia vyjadrila svoje stanovisko v rozhodnutí o začatí konania, že príjemcom pomoci je skupina TB vrátane všetkých jej dcérskych spoločností s prípadnou výnimkou spoločnosti TB-ZPR. Je tomu tak preto, že spoločnosti HB a BA sú jednoznačne súčasťou toho istého podnikateľského subjektu, t. j. skupiny TB.
(115)
Pokiaľ ide o nevymáhanie dlhu, ktorý dosiahol výšku 20 761 643 PLN, prebiehajúce zisťovanie potvrdzuje, že spoločnosti skupiny na tom získali. Komisia však nemohla zistiť tieto výhody v prípade spoločností ZPR a SAMKOL:
a)
Väčšina podielov spoločnosti ZPR nie je vo vlastníctve skupiny TB, ale vo vlastníctve zamestnancov; podľa poľského práva ZPR nie je teda súčasťou skupiny. Okrem toho, v spoločnosti sa neurobili žiadne investície, ani na ňu neboli prevedené žiadne aktíva alebo kapitál zo skupiny TB medzi rokmi 2003 a 2006 a pravdepodobne ani predtým.
b)
Spoločnosť SAMKOL, hoci je súčasťou skupiny, nie je výrobcom ocele. V spoločnosti sa neuskutočnili žiadne investície, ani na ňu neboli prevedené žiadne aktíva alebo kapitál medzi rokmi 2003 a 2006 a pravdepodobne ani predtým.
(116)
Na druhej strane, zisťovanie ukázalo, že spoločnosti BA a HB využili pomoc. Prevádzková pomoc nezostala v rámci TB, pretože nevymáhanie dlhov jej umožnilo pokračovať v obchodnej činnosti a organizovať vnútornú reštrukturalizáciu.
(117)
Pomoc na reštrukturalizáciu a prevádzková pomoc umožnili TB najprv dokončiť investície do výroby výfukových rúr pre automobilový priemysel vo výške okolo 6,383 mil. PLN (pozri odôvodnenie 43) (55), ktoré sa uskutočnili medzi rokmi 2003 a 2005 a ktoré by neboli možné, ak by TB riadne splácala svoj dlh alebo podala návrh na konkurz skôr. Aktíva nevyhnutné pre výrobu pre automobilový priemysel v súčasnosti prevádzkuje spoločnosť BA. Hoci táto spoločnosť má uvedené aktíva len v prenájme, musela by sama uskutočniť podobné investície v prípade, keby sa tieto investície nerealizovali. Okrem toho, nájmom týchto aktív spoločnosť BA predchádza vymáhaniu súvisiacich záložných práv, pričom užíva podobné práva ako vlastník vzhľadom na to, že doba prenájmu je neobmedzená. Okrem toho spoločnosť BA nesporne pokračuje v základnej činnosti TB rozvinutej v rámci plánu reštrukturalizácie TB s jej výrobnými aktívami a pracovnými silami ako súčasť skupiny TB.
(118)
Po druhé, prevod aktív, pracovníkov a kapitálu na dcérske spoločnosti (14,81 mil. PLN na spoločnosť HB a 1,55 mil. PLN na spoločnosť BA, pozri odôvodnenia 60 a 62) bol možný len vďaka tomu, že prevádzková pomoc zabránila vyhláseniu konkurzu TB. Bez tejto pomoci by pravdepodobne obidve dcérske spoločnosti neboli zriadené a rozhodne by neboli prevádzkyschopné.
(119)
Napriek skutočnosti, že spoločnosti BA, HB a TB sú rôzne právnické osoby, Komisia usudzuje, že hospodárska kontinuita existuje a na základe štruktúry vlastníctva považuje tieto tri spoločnosti za tvoriace jeden podnik (56), ktorý sa má z tohto dôvodu považovať za príjemcu pomoci (57).
(120)
Na posúdení skutočnosti, či spoločnosť získala výhodu, nemení to, že TB dostala určitú odmenu výmenou za prospech (t. j. podiely za zvýšenie kapitálu a nájomné na základe nájomnej zmluvy), pretože je naďalej konečným vlastníkom (priamo alebo nepriamo) všetkých týchto aktív a transakcie neboli zamerané na dosiahnutie zisku, ale sa uskutočnili z dôvodov vnútornej reorganizácie skupiny. Dôležité je, že prospech je presunutý v rámci skupiny, t. j. že presunutá je konkurenčná výhoda TB, ktorú vytvorila pomoc narúšajúca hospodársku súťaž. Nemení to skutočnosť, že skupina TB vlastní podiely svojich dcérskych spoločností (58). Komisia však nevyvodí ďalekosiahle závery týkajúce sa skutočnosti, že predaj aktív TB spoločnosti BA bude považovaný za výhodu, pokiaľ sa tento predaj neuskutočnil za primeranú cenu (59).
(121)
Komisia je na základe posúdenia skutočností a po zohľadnení judikatúry súdov Spoločenstva toho názoru, že je potrebné obrátiť sa na skupinu TB s cieľom vráteniu pomoci nezlučiteľnej so spoločným trhom vzhľadom na skutočný prospech získaný z pomoci (60).
(122)
Komisia však nesúhlasí s poľskými orgánmi v tom, že prípad sa týka výlučne prvotného adresáta nárokov, ktoré neboli vymožené, a ktoré predstavovali pomoc. V tomto prípade by sa vrátenie pomoci mohlo uskutočniť prihlásením nárokov do konkurznej podstaty. Táto možnosť by sa mohla zrealizovať na základe ustálenej judikatúry, ktorá uznáva, že likvidácia spoločnosti sa považuje za prijateľnú alternatívu úplného vrátenia pomoci, pretože cieľom je zrušiť pomoc a tento cieľ sa môže dosiahnuť konaním, ktoré vedie k likvidácii spoločnosti (61).
(123)
Komisia však konštatuje, že likvidácia pôvodného príjemcu pomoci je neuspokojivá z hľadiska hospodárskej súťaže, keď sa skutočný prospech z pomoci previedol na iný subjekt. V tomto prípade by prihlásenie nárokov do konkurznej podstaty neumožnilo kompenzovať konkurenčnú výhodu vyplývajúcu zo skutočného prospechu získaného z pomoci, ktorá sa previedla na dcérske spoločnosti TB. Zameranie sa len na TB by viedlo k predaju dcérskych spoločností ako právnických osôb, neovplyvnilo by však ich hospodársku činnosť ako takú, pretože predaj by nemal vplyv na samotnú činnosť, financie dcérskych spoločností alebo ich operácie.
(124)
Z hľadiska hospodárskej súťaže je preto vrátenie pomoci od skutočných príjemcov jedinou správnou možnosťou. Poľské orgány by sa preto mali zamerať predovšetkým na dcérske spoločnosti (na skupine len v prípade, ak by vrátenie pomoci od dcérskych spoločností nebolo možné). Toto riešenie je v súlade s ustálenou judikatúrou (62) týkajúcou sa podnikov v konkurze, a najmä s vecou Seleco, ktorá sa zakladá na podobných faktoch, ale v ktorej Komisia tvrdila, že nárok na vrátenie pomoci sa má rozšíriť na vyčlenený subjekt. Na rozdiel od veci Seleco však Komisia nechce rozširovať možnosť vrátenia pomoci, ale rozhodla iba o vymáhaní skutočne získaného prospechu v rámci skupiny. Zatiaľ čo rozhodujúca otázka, pokiaľ ide o rozšírenie možnosti vrátenia, spočíva v tom, či sa vyčlenením subjektu presunuli prostriedky z aktív likvidovaného podniku (63), nie je to v prípade scenára v rámci skupiny dôležité, ako bolo uvedené.
(125)
Súdy Spoločenstva pripúšťajú, aby sa vrátenie pomoci vyžadovalo od dcérskej spoločnosti, ak bola skutočným príjemcom pomoci (64), čo sa v tomto prípade stalo. Okrem toho Európsky súdny dvor súhlasil, aby Komisia žiadala o vrátenie pomoci aj mimo procesu likvidácie, aby sa zabránilo riziku, že vrátenie pomoci nebude mať účinok (65). Ako sa uvádza v odôvodnení 56, TB cielene vyčlenila oceliarsku činnosť pre automobilový priemysel do spoločnosti BA, aby mohla pokračovať v činnosti, ktorá využívala poskytnutú pomoci (66). Komisia je však toho názoru, že toto je iba ďalší dôvod na vrátenie pomoci od skutočného príjemcu.
(126)
Na druhej strane, Komisia nie je schopná zistiť, že zneužitá pomoc na reštrukturalizáciu poskytnutá pred rokom 2004 sa použila v prospech niektorej z dcérskych spoločností TB, preto sa musí vymáhať od skupiny TB.
VI. ZÁVERY
(127)
Komisia dospela k záveru, že reštrukturalizácia spoločnosti TB sa neuskutočnila riadne a nebola úspešná. V tejto súvislosti sa musí pomoc na reštrukturalizáciu poskytnutá TB počas obdobia reštrukturalizácie posudzovať ako zneužitá pomoc. Avšak každá pomoc zlučiteľná so spoločným trhom na základe jej poskytnutia ako pomoci na VaV, a ktorá bola na tento účel využitá, nebola zneužitá.
(128)
Pomoc na reštrukturalizáciu vo výške 1 369 186 PLN, ktorú TB dostala v rokoch 1997 až 2003, je preto nezlučiteľná s bodmi 9 a 18 protokolu č. 8 k Zmluve o pristúpení a musí sa v zmysle bodu 18 protokolu č. 8 vrátiť.
(129)
Okrem toho pomoc na reštrukturalizáciu poskytnutá koncom roku 2004 vo výške 20 761 643 PLN nie je zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a bodov 6 a 18 protokolu č. 8.
(130)
Ako bolo uvedené, táto pomoc sa považuje za dotáciu prijatú 1. januára 2005, ktorá sa má ako taká vymáhať s úrokmi, ako sa uvádza v odôvodnení 133. Vzhľadom na to, že táto pomoc má podobné účinky ako zrieknutie sa nároku na dlh, Komisia by mohla súhlasiť s tým, že poľské orgány postupovali pri vymáhaní, ako keby sa veriteľ zriekol nároku na pôvodný dlh. Komisia by mohla tiež považovať za prijateľné, že s cieľom vrátiť pomoc sa všetky nové záväzky spoločnosti TB, ktoré vznikli po roku 2004, nebrali do úvahy, pretože v čase medzi začiatkom roku 2005 a augustom 2006 TB splatila verejnoprávnym veriteľom niektoré dlhy, čo viac-menej vyrovnáva záväzky, ktoré vznikli po roku 2004 (67). Ako sa uvádza v odôvodnení 36, celková zadlženosť TB po januári 2005 nikdy nepredstavovala menej ako 20,76 mil. PLN a do augusta 2005 vzrástla zadlženosť voči verejnoprávnym veriteľom na 22,7 mil. PLN.
(131)
Ako už bolo uvedené, vrátenie pomoci by malo zohľadňovať, ktoré spoločnosti z nej mali skutočný prospech. Pokiaľ ide o sumu 20 761 643 PLN, treba vziať do úvahy, že 7,833 mil. PLN sa previedlo na spoločnosť BA a 14,81 mil. PLN na spoločnosť HB (pozri odôvodnenia 117 a 118). Keďže súčet týchto súm (22,643 mil. PLN) prevyšuje prijatú sumu pomoci, celková suma vrátenej pomoci by sa mala náležite znížiť na celú sumu pomoci. Toto zníženie by malo byť primerané, t. j. spoločnosť BA, ktorá získala 34,6 % celkového zisteného prospechu, by aj mala zaplatiť 34,6 % sumy, ktorá má byť vrátená (7 183 528 PLN); zvyšných 65,4 % (13 578 115 PLN) by sa malo vymôcť od spoločnosti HB.
(132)
Okrem toho, zneužitá pomoc vo výške 1 369 186 PLN, ktorú TB dostala pred rokom 2002, by sa mala od nej vymôcť, keďže nič nenasvedčuje tomu, že táto pomoc bola prevedená iným členom skupiny TB.
(133)
Sumy, ktoré majú byť vrátené, budú zvýšené o úroky vypočítané v súlade s ustanoveniami vykonávacieho nariadenia. Konkrétne článok 9 ods. 4 vykonávacieho nariadenia ustanovuje, že ak nie sú k dispozícii päťročné medzibankové swapové sadzby, Komisia môže v úzkej spolupráci s príslušným členským štátom stanoviť úrokovú sadzbu pre vymáhanie štátnej pomoci na základe inej metódy a na základe informácií, ktoré má k dispozícii. Keďže Poľsko nemalo k dispozícii päťročné medzibankové swapové sadzby za obdobie, v ktorom bola poskytnutá pomoc nezlučiteľná so spoločným trhom, úroková sadzba vymáhanej sumy pomoci, ktorá sa má uplatňovať, má byť založená na dostupnej úrokovej sadzbe považovanej za primeranú pre dané obdobie. S týmto cieľom sa možno odvolať na ustálenú prax medzi Poľskom a Komisiou (68),
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc vo výške 20 761 643 PLN, ktorú Poľsko neoprávnene poskytlo skupine Technologie Buczek, je v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES a je nezlučiteľná so spoločným trhom.
Článok 2
Štátna pomoc vo výške 1 369 186 PLN, ktorú Poľsko poskytlo skupine Technologie Buczek v rokoch 1997 - 2003, nebola použitá v súlade s podmienkami stanovenými v protokole č. 8 k Zmluve o pristúpení a je preto nezlučiteľná so spoločným trhom.
Článok 3
1. Poľsko zabezpečí vrátenie pomoci uvedenej v článku 1, ktorá bola neoprávnene poskytnutá skupine Technologie Buczek, najmä od dcérskych spoločností Huta Buczek Sp. z o.o a Buczek Automotive Sp. z o.o, úmerne k pomoci, ktorú skutočne dostali. Poľsko musí preto vymôcť 13 578 115 PLN od spoločnosti Huta Buczek Sp. z o.o a 7 183 528 PLN od spoločnosti Buczek Automotive Sp. z.o.o.
2. Poľsko zabezpečí vrátenie zneužitej pomoci uvedenej v článku 2, poskytnutej skupine Technologie Buczek.
3. Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky od dátumu, ku ktorému boli sprístupnené príjemcovi až do dátumu vrátenia.
4. Úroky sa vypočítajú podľa zloženej úrokovej sadzby v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania článku 93 Zmluvy o ES (69).
Článok 4
1. Vrátenie pomoci uvedené v článkoch 1 a 2 musí byť bezodkladné a účinné.
2. Poľsko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.
Článok 5
1. Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Poľsko predloží Komisii tieto informácie:
a)
celkovú sumu (základnú sumu a úroky), ktorú má príjemca vrátiť;
b)
podrobný opis už uskutočnených a plánovaných opatrení s cieľom vykonať toto rozhodnutie;
c)
dokumenty preukazujúce, že príjemca bol požiadaný o vrátenie pomoci.
2. Poľsko bude priebežne informovať Komisiu o ďalších opatreniach prijatých na vnútroštátnej úrovni s cieľom vykonať toto nariadenie, a to až do vrátenia celkovej sumy pomoci uvedenej v článkoch 1 a 2. Na žiadosť Komisie okamžite predloží informácie o už uskutočnených a plánovaných opatreniach s cieľom vykonať toto rozhodnutie. Poľsko tiež poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré už príjemca vrátil.
Článok 6
Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.
V Bruseli 23. októbra 2007