NARIADENIE RADY (ES) č. 1260/1999
z 21. júna 1999
o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 161,
so zreteľom na návrh Komisie[1],
so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu[2],
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru[3]
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[4],
(1) keďže článok 158 zmluvy stanovuje, že na účely posilňovania svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti sa spoločenstvo snaží o znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov, vrátane vidieckych oblastí; keďže článok 159 stanovuje, že táto činnosť má byť podporovaná prostredníctvom štrukturálnych fondov, Európskej investičnej banky (EIB) a iných existujúcich finančných nástrojov;
(2) keďže článok 19 nariadenia Rady (EHS) č. 2052/88 zo dňa 24. júna 1988 o úlohách štrukturálnych fondov a ich účinnosti a o koordinácii ich činností navzájom, ako aj s činnosťami Európskej investičnej banky a ďalšími existujúcimi finančnými nástrojmi[5]požaduje, aby Rada preskúmala uvedené nariadenie na návrh Komisie do 31. decembra 1999; keďže na zlepšenie prehľadnosti právnych predpisov spoločenstva je žiaduce zlúčiť všetky ustanovenia týkajúce sa štrukturálnych fondov do jedného nariadenia a zrušiť nariadenie (EHS) č. 2052/88 a nariadenie Rady (EHS) č. 4253/88 z 19. decembra 1988 na vykonanie nariadenia (EHS) č. 2052/88, pokiaľ ide o koordináciu činností rozličných štrukturálnych fondov navzájom na jednej strane a ich činností a s operáciami Európskej investičnej banky a ďalšími existujúcimi finančnými nástrojmi na strane druhej[6];
(3) keďže na základe článku 5 protokolu č. 6 o osobitných ustanoveniach pre cieľ 6 v rámci štrukturálnych fondov vo Fínsku a Švédsku, pripojeného k Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska, by mali byť ustanovenia tohto protokolu preskúmané do konca roka 1999 súčasne s nariadením (EHS) č. 2052/88;
(4) keďže s cieľom zvýšiť sústredenie prostriedkov a zjednodušiť činnosť štrukturálnych fondov je potrebné znížiť počet prioritných cieľov v porovnaní s nariadením (EHS) č. 2052/88; keďže tieto ciele je potrebné znovu definovať, aby pôsobili v prospech rozvoja a štrukturálnych zmien regiónov, ktorých rozvoj zaostáva, hospodárskych a sociálnych premien oblastí, ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam, a prispôsobovaniu a modernizácii politík a systémov vzdelávania, školenia a zamestnanosti;
(5) keďže spoločenstvo v snahe posilňovať hospodársku a sociálnu súdržnosť sa tiež usiluje o podporu harmonického, vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja hospodárskych činností, vysokej úrovne zamestnanosti, rovnoprávnosti mužov a žien a o vysokú úroveň ochrany a zlepšovanie životného prostredia; keďže tieto snahy majú hlavne začleniť požiadavky na ochranu životného prostredia do koncepcie a uskutočňovania činností štrukturálnych fondov a pomôcť odstraňovať nerovnosti a podporovať rovnoprávnosť mužov a žien; keďže činnosti fondov môžu tiež vytvoriť možnosť pre boj s každou formou diskriminácie na základe rasy, etnického pôvodu, telesného postihnutia alebo veku najmä prostredníctvom hodnotenia potrieb, finančných stimulov a rozšíreného partnerstva;
(6) keďže kultúrny rozvoj, kvalita prírody a človekom vytváraného prostredia, kvalitatívny a kultúrny rozmer života a rozvoj turistiky prispievajú k tomu, že sa regióny stávajú hospodársky a sociálne príťažlivejšie, pokiaľ napomáhajú vytváraniu trvalo udržateľnej zamestnanosti;
(7) keďže Európsky fond pre regionálny rozvoj (EFRR) zásadne prispieva k dosiahnutiu cieľa podpory rozvoja a štrukturálnych zmien regiónov, ktorých rozvoj zaostáva a ktorých hospodárska a sociálna premena čelí štrukturálnym ťažkostiam;
(8) keďže je potrebné prispôsobiť úlohy Európskeho sociálneho fondu (ESF) tak, aby bral do úvahy a uskutočňoval európsku stratégiu zamestnanosti;
(9) keďže štrukturálne aspekty spoločnej politiky rybného hospodárstva boli začlenené ako úplná štrukturálna politika do pravidiel, ktorými sa spravujú štrukturálne fondy od roku 1993; keďže je potrebné, aby vykonávanie pokračovalo v rámci štrukturálnych fondov prostredníctvom Finančného nástroja na usmerňovanie rybného hospodárstva (FNURH); keďže pomoc zo strany FNURH v rámci cieľa 1 tvorí súčasť programovania tohto cieľa a pomoc mimo cieľa 1 je predmetom jednotného programu v každom dotknutom členskom štáte;
(10) keďže sa spoločenstvo zaviazalo k reforme Spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorá zahŕňa štrukturálne a sprievodné opatrenia pre podporu rozvoja vidieka; keďže by v tejto súvislosti sekcia usmerňovania Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) mala naďalej prispievať k dosiahnutiu prioritného cieľa rozvoja a štrukturálnych zmien regiónov, ktorých rozvoj zaostáva, tým, že bude zlepšovať účinnosť štruktúr výroby, spracovanie a uvádzanie poľnohospodárskych a lesníckych výrobkov na trh a rozvíjať miestny potenciál vo vidieckych oblastiach; keďže v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF), ktorým sa menia, dopĺňajú a rušia niektoré nariadenia[7], sekcia usmerňovania EPUZF prispieva k dosiahnutiu prioritného cieľa hospodárskej a sociálnej premeny oblastí, ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam;
(11) keďže vo vykonávacích rozhodnutiach prijímaných podľa článkov 37, 148 a 162 zmluvy majú byť stanovené osobitné pravidlá platné pre každý fond;
(12) keďže by mali byť bližšie určené kritériá pre označenie spôsobilých regiónov a oblastí; keďže na tento účel je vhodné, aby bola identifikácia prioritných regiónov a oblastí na úrovni spoločenstva založená na spoločnom systéme klasifikácie regiónov, ďalej len "nomenklatúra územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS)", zavedená Štatistickým úradom Európskych spoločenstiev v spolupráci s národnými štatistickými inštitúciami;
(13) keďže regióny, ktorých rozvoj zaostáva, by mali byť definované ako tie, ktorých HDP na obyvateľa je nižší ako 75 % priemeru spoločenstva; keďže na účely zaistenia účinného sústredenia pomoci by Komisia mala toto kritérium prísne uplatňovať pomocou objektívnych štatistických údajov; keďže na najodľahlejšie regióny a oblasti s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, na ktoré sa vzťahuje cieľ 6 stanovený v protokole č. 6 pripojenom k Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska na obdobie rokov 1995 až 1999, by sa mal vzťahovať aj cieľ 1 podľa tohto nariadenia;
(14) keďže oblasti, ktoré prechádzajú hospodárskou a sociálnou premenou by mali byť definované ako také, ktoré zahŕňajú oblasti prechádzajúce spoločensko-hospodárskymi zmenami v odvetviach priemyslu a služieb, upadajúce vidiecke oblasti, mestské oblasti nachádzajúce sa v ťažkostiach a krízou postihnuté oblasti závislé na rybolove; keďže táto pomoc má byť účinne sústredená na najvážnejšie postihnuté časti spoločenstva; keďže tieto oblasti má určiť Komisia na návrh členských štátov a v úzkej zhode s nimi;
(15) keďže pre zabezpečenie toho, že činnosti fondov budú mať charakter činností spoločenstva, by mali byť oblasti prechádzajúce spoločensko-hospodárskou premenou v odvetví priemyslu a upadajúce vidiecke oblasti, pokiaľ je to možné, určované na základe objektívnych ukazovateľov definovaných na úrovni spoločenstva; keďže naviac obyvateľstvo, na ktoré sa ako na celok vzťahuje prioritný cieľ prevzatý spoločenstvom, by pre usmernenie malo tvoriť orientačne asi 10 % celkového obyvateľstva spoločenstva v prípade priemyselných oblastí, 5 % v prípade vidieckych oblastí, 2 % v prípade mestských oblastí a 1 % v prípade oblastí rybolovu; keďže aby sa zabezpečilo, že každý členský štát primerane prispeje k celkovému úsiliu o sústredenie prostriedkov, nesmie maximálne možné zníženie obyvateľstva, na ktoré sa vzťahuje cieľ 2 v roku 2006, stanovené týmto nariadením prekročiť jednu tretinu v porovnaní s počtom, na ktorý sa vzťahujú ciele 2 a 5b v roku 1999, ako ich stanovuje nariadenie (EHS) č. 2052/88;
(16) keďže v záujme účinného programovania by mali byť regióny, ktorých rozvoj zaostáva a kde HDP na obyvateľa je nižší ako 75 % priemeru spoločenstva, rovnaké ako oblasti, ktorým členské štáty pomáhajú podľa článku 87 ods. 3 písm. a) zmluvy, pričom sa zoberú do úvahy všetky špecifické opatrenia prijaté podľa článku 299 ods. 2 zmluvy v prospech najodľahlejších regiónov (francúzskych zámorských departementov, Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov); keďže oblasti, ktoré prechádzajú hospodárskou a sociálnou premenou, by mali do značnej miery podobne zodpovedať oblastiam, ktorým členské štáty pomáhajú podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy; keďže cieľom spoločenstva by malo byť zvýšenie súdržnosti na konci obdobia rokov 2000 až 2006 vhodným úsilím členských štátov, s ohľadom na ich súčasnú situáciu;
(17) keďže cieľom prispôsobovania a modernizácie politík a systémov vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti je poskytnúť finančnú pomoc v regiónoch a oblastiach, na ktoré sa nevzťahuje cieľ 1; keďže cieľ 3 má tiež poskytnúť rámec pre zabezpečovanie súladu so všetkými činnosťami v prospech ľudských zdrojov v danom členskom štáte;
(18) keďže pomoc ESF v rámci cieľa 2 by sa mala vzťahovať na regionálne a miestne činnosti, ktoré zodpovedajú špecifickej situácii v oblasti cieľa 2 a ktoré sú koordinované s intervenciami iných štrukturálnych fondov; keďže každý príspevok ESF na jednotný programový dokument cieľa 2 musí mať dostatočnú veľkosť, aby to odôvodnilo jeho samostatné riadenie, a nemal by preto predstavovať menej ako 5 % celkového príspevku štrukturálnych fondov;
(19) keďže regióny, na ktoré sa vzťahuje prioritný cieľ v roku 1999 a ktoré naďalej nespĺňajú kritériá spôsobilosti, by mali dostávať prechodnú podporu na postupne klesajúcej úrovni; keďže táto podpora by mala byť v roku 2000 nižšia ako v roku 1999;
(20) keďže je potrebné, aby existovalo ustanovenie o prideľovaní podielov z dostupných zdrojov; keďže tieto zdroje by mali byť prideľované každoročne a pritom by boli prevažne sústreďované do regiónov, ktorých rozvoj zaostáva, vrátane tých, ktoré dostávajú prechodnú podporu;
(21) keďže celkové ročné príjmy každého členského štátu zo štrukturálnych fondov podľa tohto nariadenia - v spojení s pomocou poskytovanou v rámci Kohézneho fondu - je potrebné, na základe tohto všeobecného ustanovenia, obmedziť podľa schopnosti štátu túto pomoc využiť;
(22) keďže Komisia by mala vypracovať prídely z dostupných vyčlenených prostriedkov v rámci každého prioritného cieľa a vychádzať pritom z príslušných objektívnych kritérií; keďže 4 % prostriedkov vyčlenených pre členské štáty by Komisia mala týmto spôsobom prideliť v strednodobej lehote; keďže ako prejav uznania za mimoriadne úsilie vyvíjané v prospech mierového procesu v Severnom Írsku by program PEACE mal pokračovať do roku 2004; keďže na obdobie rokov 2000 až 2006 bude zriadený zvláštny program pomoci pre švédske regióny NUTS II, ktoré nie sú zahrnuté v zozname uvedenom v článku 3 ods. 2 a ktoré spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 protokolu č. 6 k Aktu o pristúpení Rakúska, Švédska a Fínska;
(23) keďže 5,35 % celkových dostupných vyhradených prostriedkov by malo byť použitých na iniciatívy spoločenstva a 0,65 % na inovačné programy a technickú pomoc;
(24) keďže prostriedky, ktoré majú štrukturálne fondy k dispozícii, by mali byť na účely programovania indexované jednotnou sadzbou a technické úpravy tejto indexácie by mali byť v prípade potreby uskutočnené do 31. decembra 2003;
(25) keďže by sa fondy mali naďalej riadiť základnými zásadami reformy štrukturálnych fondov z roku 1988 až do roku 2006; keďže doposiaľ získané skúsenosti však ukázali potrebu tieto zásady zjednodušiť a sprehľadniť; keďže je potrebné, aby za základnú zásadu bola považovaná hlavne účinnosť;
(26) keďže ak majú byť činnosti štrukturálnych fondov účinné a prehľadné, je potrebné presne definovať zodpovednosť členských štátov a spoločenstva; keďže táto zodpovednosť by mala byť bližšie určená pre každú fázu programovania, monitorovania, hodnotenia a kontroly; keďže v súlade so zásadou subsidiarity, bez toho, aby boli dotknuté právomoci udelené Komisii, vykonávanie a monitorovanie pomoci má byť prednostne zodpovednosťou členských štátov;
(27) keďže činnosť spoločenstva má dopĺňať alebo byť určená ako príspevok k činnosti členských štátov; keďže k zabezpečeniu značnej pridanej hodnoty je potrebné posilniť partnerské vzťahy; keďže toto sa týka regionálnych a miestnych orgánov, ďalších príslušných orgánov vrátane tých, ktoré sú zodpovedné za životné prostredie a za podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami, hospodárskych a sociálnych partnerov a iných príslušných subjektov; keďže príslušní partneri majú byť spojení pri príprave, monitorovaní a hodnotení pomoci;
(28) keďže by mal byť stanovený postup programovania od východzej koncepcie až po konečného príjemcu pomoci a mal by byť v členských štátoch uľahčený všeobecnými pokynmi o príslušných a schválených politikách vo vzťahu k štrukturálnym fondom vypracovaným Komisiou;
(29) keďže programovanie by malo zabezpečiť ako vzájomnú koordináciu štrukturálnych fondov, tak aj ich koordináciu s inými existujúcimi finančnými nástrojmi a EIB; keďže táto koordinácia smeruje ku kombinovaniu grantov a pôžičiek;
(30) keďže činnosti fondov a činnosti, ktorými poskytujú finančnú pomoc, musia byť zlučiteľné s inými politikami spoločenstva a byť v súlade s právnymi predpismi spoločenstva a mali by byť stanovené osobitné ustanovenia; keďže činnosti v tejto oblasti, ktoré majú šíriť a využívať výsledky výskumov a technologický rozvoj dosiahnutý v súvislosti zo štrukturálnymi fondmi, musia zabezpečiť ochranu práv týkajúcich sa získavania a využívania vedomostí a musia byť vykonávané v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže spoločenstva;
(31) keďže by mali byť stanovené jednoduchšie kritériá a podrobné pravidlá pre overovanie a vykonávanie zásady dodatkovosti;
(32) keďže je potrebné zjednodušiť systém programovania stanovením jednotnej dĺžky programov na sedem rokov; keďže na tento účel by mali byť obmedzené formy a počet programov pomoci a mali by bežne pozostávať z jednotnej integrovanej pomoci pre každý región tak, že sa normou stanú jednotné programové dokumenty pre prioritné ciele a väčšie projekty a globálne granty budú začlenené do iných foriem pomoci;
(33) keďže aby sa posilnil integrovaný prístup k rozvoju, mali by byť so zohľadnením špecifických charakteristík dotknutých regiónov vykonané opatrenia pre zabezpečenie súladu medzi činnosťami rôznych fondov a politikami spoločenstva, stratégiou zamestnanosti, hospodárskymi a sociálnymi politikami členských štátov a regionálnymi politikami členských štátov;
(34) keďže aby sa urýchlili a zjednodušili postupy programovania, mala by byť zodpovednosť Komisie odlíšená od zodpovednosti členských štátov; keďže je teda potrebné ustanoviť, aby Komisia na návrh členských štátov prijímala stratégie a rozvojové priority, ktorými sa bude programovanie riadiť, ako aj veľkosť finančných príspevkov spoločenstva a vykonávacie mechanizmy, ktoré sa na ne viažu, zatiaľ čo členské štátymusia rozhodnúť o ich uplatňovaní; keďže je takisto potrebné bližšie určiť obsah rôznych foriem pomoci;
(35) keďže by takéto decentralizované vykonávanie činností štrukturálnych fondov členskými štátmi malo poskytovať dostatočné záruky, pokiaľ ide o podrobnosti a kvalitu vykonávania, výsledky činností a ich hodnotenie a riadnu správu finančných prostriedkov a ich kontrolu;
(36) keďže Komisia, ak to je vhodné spolu s EIB, by mala schvaľovať väčšie investičné projekty, ktorých finančný objem prekročí bližšie určenú čiastku s cieľom vyhodnotiť ich vplyv a navrhované využitie prostriedkov spoločenstva;
(37) keďže by malo existovať ustanovenie o činnostiach uskutočňovaných na podnet Komisie v záujme spoločenstva na účel doplnenia týchto činností vykonávaných v rámci prioritných cieľov;
(38) keďže by sa tieto iniciatívy spoločenstva mali sústreďovať na podporu cezhraničnej, medzištátnej a medziregionálnej spolupráce (Interreg), hospodársku a spoločenskú obnovu miest a prímestských oblastí nachádzajúcich sa v kríze (URBAN), kde obidva majú byť financované EFRR, rozvoj vidieka (Leader), ktorý má byť financovaný sekciou usmerňovania EPUZF, a rozvoj ľudských zdrojov v súvislosti s rovnosťou príležitostí (EQUAL), ktorý má byť financovaný ESF; keďže podpora cezhraničnej spolupráce, hlavne s výhľadom na rozšírenie a na medzištátnu a medziregionálnu spoluprácu, získava v tejto súvislosti zvláštny význam; keďže je potrebné venovať náležitú pozornosť spolupráci s najodľahlejšími regiónmi; keďže je potrebné posilňovať koordináciu cezhraničnú, medzištátnu a medziregionálnu spoluprácu opatreniami upravenými nariadením Rady (EHS) č. 3906/89[8], nariadením Rady (Euratom, ES) č. 1279/96[9] a nariadením Rady (ES) č. 1488/96[10], najmä s ohľadom na rozšírenie Európskej únie a európsko-stredozemského partnerstva; že je potrebné v rámci programu EQUAL riadne zohľadňovať integráciu žiadateľov o azyl ako po stránke sociálnej, tak aj po stránke zamestnanosti;
(39) keďže by štrukturálne fondy mali poskytovať podporu štúdiám, pilotným projektom a výmenám skúseností s cieľom podporovať inovačné prístupy a praktiky pomocou jednoduchého a prehľadného vykonávania;
(40) keďže aby sa posilnil pákový účinok (účinok nižších úrokových sadzieb) prostriedkov spoločenstva tým, že sa bude pokiaľ možno čo najviac dávať prednosť prechodu k súkromným zdrojom financovania a lepšie brať do úvahy ziskovosť projektov, mali by formy pomoci dostupné zo štrukturálnych fondov byť diverzifikované a miery pomoci rozlišované s ohľadom na podporu záujmov spoločenstva, podporujúc pritom široké využívanie finančných zdrojov, a obmedzoval príspevok fondov tým, že sa podporí využívanie vhodných foriem pomoci; keďže na tento účel je potrebné zaviesť zníženú mieru intervencie v prípade investícií do tých foriem a projektov infraštruktúry, z ktorých sa získavajú značné výnosy; keďže na účely tohto nariadenia je potrebné značný čistý výnos pokusne definovať ako výnos vyšší než najmenej 25 % z celkových nákladov dotknutej investície;
(41) keďže v súlade so zásadou subsidiarity, ak neexistujú žiadne predpisy spoločenstva, spravujú sa uplatniteľné výdavky predpismi príslušného štátu, hoci ak sú zreteľne potrebné pre jednotné a spravodlivé vykonávanie štrukturálnych fondov v rámci spoločenstva, môžu byť stanovené Komisiou; keďže je však potrebné definovať dátumy začatia a ukončenia pre uplatniteľnosť výdavku a je potrebné stanoviť, že investičné projekty nesmú podstúpiť väčšie zmeny; keďže následkom toho pre zaistenie účinnosti a dlhodobého vplyvu pomoci fondov by celá pomoc alebo časť pomoci fondu mala zostať viazaná na činnosť, len ak povaha činnosti alebo podmienky jej vykonávania neprejdú nejakou podstatnou zmenou, ktorá by viedla k tomu, že sa činnosť, ktorej sa pomoci dostáva, odchýli od svojich pôvodných cieľov;
(42) keďže pravidlá a postupy pre vyhradenie prostriedkov a vykonávanie platieb je potrebné zjednodušiť; keďže rozpočtové prostriedky na tento účel je potrebné vyhradiť raz za rok v súlade s viacročným finančným výhľadom a plánom financovania pomoci, zatiaľ čo platby je potrebné vykonávať formou záloh, po ktorých nasleduje uhradenie skutočne vzniknutých výdavkov; keďže v súlade s existujúcim prípadovým právom je akýkoľvek úrok získaný na vyplatenej zálohe potrebné považovať za prostriedky pre dotknutý členský štát a pre posilnenie vplyvu fondov má byť pridelený na rovnaký účel ako záloha sama;
(43) keďže je potrebné zaistiť riadnu správu finančných prostriedkov ustanovením, že výdavok má byť náležite opodstatnený a potvrdený a väzbou platieb na plnenie základnej zodpovednosti, pokiaľ ide o monitorovanie programovania, finančné kontroly a uplatňovanie práva spoločenstva;
(44) keďže pre zabezpečenie riadnej správy prostriedkov spoločenstva je potrebné zlepšiť predpovedanie a vykonávanie výdavkov; keďže na týmto účel je potrebné, aby členské štáty pravidelne zasielali Komisii svoje prognózy využívania prostriedkov spoločenstva, a že každé oneskorenie vo finančnom vykonávaní by malo byť dôvodom na vrátenie záloh a automatické zrušenie vyhradenia prostriedkov;
(45) keďže po celé prechodné obdobie od 1. januára 1999 do 31. decembra 2001 sa má všetkým odkazom na euro bežne rozumieť ako odkazom na euro ako menovú jednotku, ako to uvádza druhá veta článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 974/98 z 3. mája 1998 o zavedení eura[11];
(46) keďže jedným zo spôsobov ako zabezpečiť, aby činnosti štrukturálnych fondov boli účinné, je účinné monitorovanie; keďže monitorovanie je treba zlepšiť a zodpovednosť v tejto oblasti lepšie definovať; keďže treba hlavne oddeliť riadiace funkcie od funkcií monitorovacích;
(47) keďže je potrebné, aby pre každú pomoc existoval jeden riadiaci orgán s definovanou zodpovednosťou; keďže táto zodpovednosť má predovšetkým obsahovať zber údajov o výstupoch a odovzdávanie správ o týchto údajoch Komisii, zabezpečovanie riadneho financovania, organizáciu hodnotenia a plnenia povinností vo vzťahu k verejnosti a právu spoločenstva; keďže v súlade s tým by malo existovať ustanovenie o pravidelných stretnutiach medzi Komisiou a riadiacim orgánom pre účel monitorovania pomoci;
(48) keďže je potrebné stanoviť, že monitorovacie výbory sú subjekty určené členským štátom, ktoré kontrolujú, ako je pomoc spravovaná riadiacim orgánom, zabezpečujú dodržiavanie svojich vlastných pokynov a vykonávacích pravidiel a preskúmavajú hodnotenie;
(49) keďže ukazovatele a výročné správy o vykonávaní sú pre monitorovanie podstatné a treba ich lepšie definovať, aby spoľahlivo odrážali pokrok programov pomoci a kvalitu programovania;
(50) keďže aby sa zaručilo účinné a správne vykonávanie, je potrebné ustanoviť povinnosti členských štátov s ohľadom na systémy riadenia a kontroly, potvrdzovanie výdavkov a prevenciu, zisťovanie a nápravu nezrovnalostí a porušenia práva spoločenstva;
(51) keďže bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť Komisie za finančnú kontrolu, je potrebné v tomto ohľade zlepšiť spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou hlavne prostredníctvom ustanovení o pravidelných poradách medzi členskými štátmi a Komisiou, pri ktorých sa posúdia opatrenia prijaté členskými štátmi a umožní sa Komisii požadovať v nevyhnutných prípadoch nápravné opatrenia;
(52) keďže je treba bližšie určiť zodpovednosť členských štátov za zisťovanie a nápravu pravidiel práva a zodpovednosť Komisie v prípadoch, keď členské štáty neplnia svoje povinnosti;
(53) keďže účinnosť a vplyv činností štrukturálnych fondov závisí tiež na zlepšenom a dôkladnejšom hodnotení; keďže je potrebné ustanoviť jednak zodpovednosť členských štátov a Komisie v tomto ohľade, jednak opatrenie pre zabezpečenie spoľahlivosti hodnotenia;
(54) keďže programy pomoci by mali byť hodnotené so zreteľom na ich prípravu, preskúmanie v polovici obdobia programu a posúdenie ich vplyvu a že postup hodnotenia by mal byť začlenený do monitorovania pomoci; keďže na tento účel je potrebné definovať ciele a obsah každej etapy hodnotenia a zlepšiť hodnotenie stavu, pokiaľ ide o sociálnu a hospodársku situáciu, životné prostredie a rovnoprávnosť medzi mužmi a ženami;
(55) keďže hodnotenie v polovici obdobia programu a zadržanie časti pôvodných vyhradených prostriedkov ako rezerv umožňuje, aby v rámci každého členského štátu boli prideľované dodatočné finančne prostriedky na základe výkonnosti; keďže tieto prídely by mali byť založené na objektívnych, jednoduchých a prehľadných kritériách, v ktorých sa odrazí účinnosť a kvalita riadenia a uskutočňovania financovania;
(56) keďže má byť každé tri roky predložená správa o pokroku, ktorý sa urobí smerom k hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ktorá by mala obsahovať analýzu situácie regiónov spoločenstva a ich hospodárskeho a sociálneho rozvoja;
(57) keďže v záujme dobrého pracovného partnerstva a náležitej propagácie pomoci spoločenstva treba zabezpečiť čo najširšiu informovanosť o tejto pomoci a publicitu; keďže je potrebné, aby orgány zodpovedné za riadenie pomoci boli zodpovedné za toto hľadisko a za to, že Komisia bude stále informovaná o prijímaných opatreniach;
(58) keďže je potrebné ustanoviť pravidlá pre činnosť výborov zriaďovaných pre napomáhanie Komisii pri vykonávaní tohto nariadenia;
(59) keďže je potrebné ustanoviť podrobné prechodné ustanovenia umožňujúce prípravu nového programovania bezprostredne po tom, čo toto nariadenie nadobudne účinnosť, a zaisťujúce, že pomoc členským štátom nebude prerušená v priebehu prípravy regionálnych plánov rozvoja a programov pomoci v súlade s novým systémom,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
VŠEOBECNÉ ZÁSADY
KAPITOLA I
CIELE A ÚLOHY
Článok 1
Ciele
Činnosť spoločenstva vykonávaná prostredníctvom štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF), sekcie záruk, Európskej investičnej banky (EIB) a iných existujúcich finančných nástrojov podporuje dosiahnutie všeobecných cieľov stanovených v článkoch 158 a 160 zmluvy. Štrukturálne fondy, EIB a iné existujúce finančné nástroje prispievajú vhodným spôsobom k dosiahnutiu týchto troch prioritných cieľov:
1. podpora rozvoja a štrukturálnych zmien regiónov, ktorých rozvoj zaostáva, ďalej len "cieľ 1";
2. podpora hospodárskej a spoločenskej premeny oblastí, ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam, ďalej len "cieľ 2";
3. podpora prispôsobovania a modernizácia politík a systémov vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti, ďalej len "cieľ 3". Tento cieľ poskytuje finančnú pomoc regiónom okrem regiónov, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1, a stanovuje politický rámec pre všetky opatrenia pre podporu ľudských zdrojov na štátnom území, bez toho, aby boli dotknuté špecifické charakteristiky regiónu.
Pri sledovaní týchto cieľov spoločenstvo prispieva k harmonickému, vyváženému a trvalo udržateľnému rozvoju hospodárskych činností, rozvoju zamestnanosti a ľudských zdrojov, ochrane a zlepšovaniu životného prostredia a odstraňovaniu nerovností a presadzovaniu rovnosti medzi mužmi a ženami.
Článok 2
Prostriedky a úlohy
1. Na účely tohto nariadenia sa výrazom "štrukturálne fondy" rozumie Európsky fond pre regionálny rozvoj (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond (EPUZF), sekcia usmerňovania a Finančný nástroj na usmerňovanie rybného hospodárstva (FNURH), ďalej len "fondy".
2. V súlade s článkami 33, 146 a 160 zmluvy fondy prispejú, každý podľa osobitných ustanovení, ktorými sa spravujú ich činnosti, na dosiahnutie cieľov 1, 2 a 3 takto:
a) cieľ 1: EFRR, ESF, sekcia usmerňovania EPUZF a FNURH;
b) cieľ 2: EFRR a ESF;
c) cieľ 3: ESF.
3. FNURH prispieva na štrukturálne činnosti v odvetví rybného hospodárstva, okrem regiónov spadajúcich pod cieľ 1 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1263/1999 z 21. júna 1999 o finančnom nástroji na usmerňovanie rybného hospodárstva[12].
Sekcia záruk EPUZF prispieva k dosiahnutiu cieľa 2 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999.
4. Fondy prispievajú na financovanie iniciatív spoločenstva a na podporu inovačných opatrení a technickej pomoci.
Opatrenia technickej pomoci sú uskutočňované v rámci programovania podľa článkov 13 až 27 alebo na podnet Komisie podľa článku 23.
5. Na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 1 možno z ostatných prostriedkov z rozpočtu spoločenstva použiť najmä tie, ktoré sú vyhradené na iné štrukturálne opatrenia a pre Kohézny fond.
Komisia a členské štáty zabezpečia, aby činnosti fondov boli v súlade s inými politikami a činnosťami spoločenstva, najmä v oblastiach zamestnanosti, rovnosti medzi mužmi a ženami, sociálnej politiky a odbornej prípravy, spoločnej poľnohospodárskej politiky, spoločnej politiky rybolovu, dopravy, energetiky a transeurópskych sietí a začlenenia požiadaviek ochrany životného prostredia do definície a vykonávania činností fondov.
6. EIB spolupracuje pri dosiahnutí cieľov uvedených v článku 1 v súlade s postupmi, ktoré stanoví jej štatút.
Inými existujúcimi finančnými nástrojmi, ktoré môžu prispievať podľa osobitných ustanovení, ktorými sa spravujú ich činnosti, na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 1, sú Európsky investičný fond a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu (Euratom) (pôžičky, záruky), ďalej len "iné finančné nástroje".
KAPITOLA II
GEOGRAFICKÉ KRITÉRIÁ PRE PRIORITNÉ CIELE
Článok 3
Cieľ 1
1. Regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1, sú tie regióny, ktoré zodpovedajú úrovni II nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS úroveň II), ktorých HDP na obyvateľa, meraný paritou kúpnej sily a vypočítaný na základe údajov spoločenstva za posledné tri roky dostupných k 26. marcu 1999, je nižší ako 75 % priemeru spoločenstva.
Tento cieľ zahŕňa tiež najodľahlejšie regióny (francúzske zámorské departementy, Azory, Kanárske ostrovy a Madeiru), ktoré sú všetky pod prahovou hodnotou 75 %, a oblasti spôsobilé pre obdobie 1995 až 1999 podľa cieľa 6 protokolu č. 6 k Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska.
2. Komisia vypracuje zoznam regiónov, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1, prísne v súlade s prvým pododsekom odseku 1 bez toho, aby bol dotknutý článok 6 ods. 1 a článok 7 ods. 4, druhý pododsek. Tento zoznam platí sedem rokov, počínajúc 1. januárom 2000.
Článok 4
Cieľ 2
1. Regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ 2, sú tie regióny, ktoré čelia štrukturálnym problémom, ktorých sociálno-ekonomická premena má byť podporovaná podľa článku 1 ods. 2 a ktorých obyvateľstvo alebo plocha sú dostatočne veľké. Patria sem najmä oblasti, ktoré prechádzajú sociálno-ekonomickými zmenami v priemysle a službách, upadajúce vidiecke oblasti, mestské oblasti nachádzajúce sa v ťažkostiach a krízou postihnuté oblasti závislé na rybolove.
2. Komisia a členské štáty sa usilujú o to, aby zabezpečili, že pomoc bude skutočne sústredená na oblasti najvážnejšie postihnuté a na najvhodnejšej geografickej úrovni. Podiel obyvateľstva oblastí uvedených v odseku 1 nesmie prekročiť 18 % celkového obyvateľstva spoločenstva. V súlade s tým Komisia stanoví pre každý členský štát hornú hranicu počtu obyvateľov na základe faktorov, ktorými sú:
a) celkový počet obyvateľov každého členského štátu v oblastiach NUTS III, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v odsekoch 5 a 6;
b) závažnosť štrukturálnych problémov na celoštátnej úrovni v každom členskom štáte v porovnaní s ostatnými dotknutými členskými štátmi. Táto závažnosť je hodnotená na základe celkovej nezamestnanosti a dlhodobej nezamestnanosti mimo regiónov, ktoré sú spôsobilé podľa cieľa 1;
c) potreba zabezpečiť, aby každý členský štát primerane prispieval k celkovému úsiliu o sústredenie prostriedkov, ako ho definuje tento pododsek; maximálny pokles počtu obyvateľov, na ktorých sa vzťahuje cieľ 2, neprekročí jednu tretinu počtu, na ktorý sa v roku 1999 vzťahujú ciele 2 a 5b podľa nariadenia (EHS) č. 2052/88.
Komisia poskytne členským štátom všetky informácie, ktoré má k dispozícii o kritériách uvedených v odsekoch 5 a 6.
3. Podľa horných hraníc, ktoré uvádza odsek 2, členské štáty navrhnú Komisii zoznam významných oblastí, medzi ktoré patria:
a) regióny NUTS III alebo najvážnejšie postihnuté oblasti v tých regiónoch, ktoré spĺňajú buď kritériá stanovené v odseku 5, alebo kritériá stanovené v odseku 6;
b) oblasti spĺňajúce kritériá uvedené v odseku 7 alebo v odseku 8, alebo špecifické kritériá členských štátov uvedené v odseku 9.
Členské štáty poskytujú na najvhodnejšej geografickej úrovni tiež štatistické údaje a ďalšie informácie, ktoré Komisia vyžaduje, aby tieto návrhy zhodnotila.
4. Na základe informácií uvedených v odseku 3 vypracuje Komisia v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom a s náležitým ohľadom na vnútroštátne priority zoznam oblastí spôsobilých podľa cieľa 2 bez toho, aby bol dotknutý článok 6 ods. 2.
Oblasti, ktoré spĺňajú kritériá v odsekoch 5 a 6, musia mať najmenej 50 % obyvateľov, na ktorých sa vzťahuje cieľ 2 v každom členskom štáte, okrem prípadov riadne odôvodnených objektívnymi okolnosťami.
5. Oblasti, ktoré prechádzajú sociálno-ekonomickými zmenami uvedenými v odseku 1, musia predstavovať územnú jednotku NUTS úrovne III alebo do nej musia patriť. Táto jednotka spĺňa nasledovné kritériá:
a) priemerná miera nezamestnanosti za posledné tri roky je vyššia ako priemer spoločenstva;
b) percentuálny podiel zamestnanosti v priemysle na celkovej zamestnanosti je rovnaký alebo vyšší, ako je priemer spoločenstva v akomkoľvek referenčnom roku od roku 1985;
c) existuje pozorovateľný pokles zamestnanosti v priemysle v porovnaní s referenčným rokom, ktorý bol zvolený podľa písmena b).
6. Vidiecke oblasti uvedené v odseku 1 musia predstavovať územnú jednotku NUTS úrovne III alebo do nej musia patriť. Táto jednotka spĺňa nasledujúce kritériá:
a) buď je hustota obyvateľstva nižšia ako 100 osôb na km2, alebo je percentuálny podiel zamestnanosti v poľnohospodárstve na celkovej zamestnanosti rovnaký alebo vyšší ako dvojnásobok priemeru spoločenstva v ktoromkoľvek referenčnom roku od roku 1985;
b) buď je priemerná miera nezamestnanosti za posledné tri roky vyššia ako priemer spoločenstva, alebo od roku 1985 poklesol počet obyvateľov.
7. Mestskými oblasťami uvedenými v odseku 1 sa rozumejú husto osídlené oblasti, ktoré tiež spĺňajú najmenej jedno z týchto kritérií:
a) miera dlhodobej nezamestnanosti vyššia ako priemer spoločenstva;
b) vysoká hladina chudoby, vrátane tiesnivých podmienok bývania;
c) obzvlášť poškodené životné prostredie;
d) vysoká miera zločinnosti a delikvencie;
e) nízka úroveň vzdelania obyvateľstva.
8. Oblasťami závislými na rybnom hospodárstve, ktoré sú uvedené v odseku 1, sa rozumejú pobrežné oblasti, v ktorých je percentuálny podiel pracovných miest v odvetví rybného hospodárstva na celkovej zamestnanosti významný a ktoré čelia štrukturálnym sociálno-ekonomickým problémom spojeným s reštrukturalizáciou odvetvia rybného hospodárstva, ktorá vedie k významnému zníženiu počtu pracovných miest v tomto odvetví.
9. Pomoc spoločenstva sa môže rozšíriť i na oblasti, ktorých obyvateľstvo alebo plocha sú významné a ktoré spadajú do jednej z týchto kategórií:
a) oblasti, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v odseku 5 a priliehajú k priemyselnej oblasti, oblasti, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v odseku 6 a priliehajú k vidieckej oblasti, oblasti, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v odseku 5 alebo v odseku 6 a priliehajú k regiónu, na ktorý sa vzťahuje cieľ 1;
b) vidiecke oblasti so sociálno-ekonomickými problémami zapríčinenými buď starnutím alebo úbytkom obyvateľstva pracujúceho v poľnohospodárstve;
c) oblasti, ktoré čelia alebo sú ohrozené vážnymi štrukturálnymi problémami v dôsledku relevantných, overiteľných charakteristík alebo vysokou úrovňou nezamestnanosti vznikajúcej z prebiehajúcej alebo plánovanej reštrukturalizácie jednej či viacerých činností v poľnohospodárstve, priemysle alebo službách.
10. Každá jednotlivá oblasť môže byť spôsobilá na pomoc len podľa jedného z cieľov 1 alebo 2.
11. Tento zoznam oblastí platí sedem rokov počínajúc 1. januárom 2000.
Ak v regióne existuje vážna kríza, môže Komisia na návrh členského štátu podľa odsekov 1 až 10 pozmeniť zoznam oblastí v priebehu roka 2003 bez toho, aby sa zvýšil podiel obyvateľstva v každom regióne podľa článku 13 ods. 2
Článok 5
Cieľ 3
Oblasti spôsobilé na financovanie v rámci cieľa 3 sú oblasti, na ktoré sa nevzťahuje cieľ 1.
Článok 6
Prechodná podpora
1. Bez ohľadu na článok 3 budú oblasti, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1 v roku 1999 podľa nariadenia (EHS) č. 2052/88 a ktoré nie sú uvedené v druhom pododseku článku 3 ods. 1 a 2 tohto nariadenia, aj naďalej prechodne prijímať podporu od fondov v rámci cieľa 1 od 1. januára 2000 do 31. decembra 2005.
V čase prijatia zoznamu uvedeného v článku 3 ods. 2 Komisia vypracuje v súlade s článkom 4 ods. 5 a 6 zoznam oblastí NUTS úrovne III, ktoré patria do tých regiónov, ktoré majú prechodne dostávať podporu fondov podľa cieľa 1 v roku 2006.
V rámci hraničného počtu obyvateľov oblastí uvedených v druhom pododseku a v zhode s ustanoveniami druhého pododseku článku 4 ods. 4 môže Komisia na návrh členského štátu tieto oblasti nahradiť inými oblasťami na úrovni NUTS III alebo menšími, ktoré patria do týchto regiónov, ktoré vyhovujú kritériám článku 4 ods. 5 až 9.
Oblasti regiónov, ktoré nie sú v zozname uvedenom v druhom a treťom pododseku, naďalej dostávajú podporu v roku 2006 len od ESF, FNURH a sekcie usmerňovania EPUZF v rámci tej istej formy pomoci.
2. Bez ohľadu na článok 4 regióny, na ktoré sa v roku 1999 vzťahujú ciele 2 a 5b podľa nariadenia (EHS) č. 2052/88 a ktoré nie sú v zozname uvedenom v článku 4 ods. 4 tohto nariadenia, dostávajú podľa tohto nariadenia prechodne podporu v rámci cieľa 2 od EFRR v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2005.
Tieto oblasti dostávajú podporu od ESF v období od 1. januára 2000 do 31. decembra 2006 v rámci cieľa 3 na rovnakom základe, ako oblasti cieľa 3, od sekcie záruk EPUZF v rámci podpory, ktorú poskytuje rozvoju vidieka, a od FNURH v rámci jeho štrukturálnych opatrení v odvetví rybného hospodárstva okrem cieľa 1.
KAPITOLA III
FINANČNÉ USTANOVENIA
Článok 7
Prostriedky a ich sústredenie
1. Prostriedky, ktoré sú k dispozícii pre záväzok fondov na obdobie 2000 až 2006, predstavujú 195 miliárd EUR v cenách roku 1999.
Podrobné rozdelenie týchto prostriedkov na jednotlivé roky uvádza príloha.
2. Podrobné rozdelenie rozpočtových prostriedkov na ciele musí byť také, aby sa dosiahlo ich podstatné sústredenie na regióny cieľa 1.
69,7 % štrukturálnych fondov sa pridelí na cieľ 1, vrátane 4,3 % na prechodnú podporu (t. j. celkom 135,9 miliardy EUR).
11,5 % štrukturálnych fondov sa pridelí na cieľ 2, vrátane 1,4 % na prechodnú podporu (t. j. celkom 22,5 miliardy EUR).
12,3 % štrukturálnych fondov sa pridelí na cieľ 3 (t. j. celkom 24,05 miliardy EUR).
Čísla uvedené pre ciele 1, 2 a 3 nezahŕňajú finančné prostriedky uvedené v odseku 6, ani financie pre FNURH okrem cieľa 1.
3. Komisia transparentným postupom vypracuje podrobné rozdelenie vyhradených prostriedkov, ktoré sú k dispozícii pre programovanie uvedené v článkoch 13 až 19, podľa členských štátov, pričom pre ciele 1 a 2 zoberie plne do úvahy jedno alebo viac objektívnych kritérií podobných kritériám, ktoré sú obsiahnuté v nariadení (EHS) č. 2052/88, menovite zodpovedajúci počet obyvateľov, regionálnu prosperitu, celoštátnu prosperitu a relatívnu závažnosť štrukturálnych problémov, hlavne úroveň nezamestnanosti.
Pre cieľ 3 je podrobné rozdelenie podľa členských štátov založené v zásade na spôsobilom obyvateľstve, situácii v zamestnanosti a závažnosti problémov, ako sú vylučovanie zo spoločnosti, úroveň vzdelania a odbornej prípravy a účasť žien na trhu práce.
Pre ciele 1 a 2 tieto rozdelenia odlišujú prideľovanie prostriedkov do regiónov a oblastí, ktoré dostávajú prechodnú podporu. Tieto prostriedky sa stanovené podľa kritérií uvedených v prvom pododseku. Rozdelenie týchto prostriedkov na jednotlivé roky klesá počínajúc 1. januárom 2000 a v roku 2000 bude nižšie ako v roku 1999. Profil prechodnej podpory môže byť upravený podľa špecifických potrieb jednotlivých regiónov po dohode s Komisiou za predpokladu, že bude rešpektované pridelenie finančných prostriedkov pre každý región.
Komisia tiež transparentnými postupmi vypracuje podrobné rozdelenie vyhradených prostriedkov, ktoré sú k dispozícii pre štrukturálne činnosti v odvetví rybného hospodárstva, podľa členských štátov okrem regiónov, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1, ako ich uvádza prvý pododsek článku 2 ods. 3
4. Pre podporu mierového procesu v Severnom Írsku je na roky 2000 až 2004 v rámci cieľa 1 zriadený program PEACE v prospech Severného Írska a prihraničných oblastí Írska.
V rámci cieľa 1 je zriadený osobitný program pomoci na obdobie rokov 2000 až 2006 pre švédske regióny NUTS II, na ktoré sa nevzťahuje zoznam uvedený v článku 3 ods. 2 a ktoré spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 protokolu č. 6 k Aktu o pristúpení Rakúska, Švédska a Fínska.
5. 4 % vyhradených prostriedkov v rámci každého vnútroštátneho podrobného rozdelenia, ktoré je uvedené v odseku 3, sú pridelené podľa článku 44.
6. V období uvedenom v odseku 1 sa 5,35 % prostriedkov vyhradených pre štrukturálne fondy použije na financovanie iniciatív spoločenstva.
0,65 % prostriedkov uvedených v odseku 1 sa použije na financovanie inovačných opatrení a technickú pomoc podľa článkov 22 a 23.
7. Na účel ich programovania a následného začlenenia do celkového rozpočtu Európskych spoločenstiev sú čiastky uvedené v odseku 1 indexované sadzbou 2 % ročne počínajúc 1. januárom 2000.
Ak je to nevyhnutné, Komisia vykoná revíziu indexovania vyhradených prostriedkov na roky 2004 až 2006 na základe najnovších dostupných ekonomických informácií v rámci technických úprav najneskôr do 31. decembra 2003. Rozdiel oproti pôvodne vypracovaným programom je znovu pridelený tak, aby bol zahrnutý do čiastky uvedenej v odseku 5.
8. Celkové ročné príjmy každého členského štátu zo štrukturálnych fondov podľa tohto nariadenia - v spojení s pomocou poskytovanou v rámci Kohézneho fondu - by nemali prekročiť 4 % HDP členského štátu.
KAPITOLA IV
ORGANIZÁCIA
Článok 8
Doplnkovosť a partnerstvo
1. Činnosti spoločenstva dopĺňajú zodpovedajúce vnútroštátne činnosti alebo k nim prispievajú. Sú pripravované v úzkej spolupráci, ďalej len "partnerstvo", medzi Komisiou a členským štátom spoločne s orgánmi a subjektmi, ktoré určí členský štát v rámci svojej vnútroštátnej úpravy a bežnej praxe, najmä s:
- regionálnymi a miestnymi orgánmi a inými príslušnými verejnými orgánmi,
- hospodárskymi a sociálnymi partnermi,
- všetkými ostatnými príslušnými subjektmi v tomto rámci.
Toto partnerstvo sa uskutočňuje v plnom súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami každého z partnerov, ako ich definuje prvý pododsek.
Pri určení najreprezentatívnejších partnerov na vnútroštátnej, regionálnej, miestnej a inej úrovni vytvorí členský štát široké a účinné združenie všetkých príslušných subjektov podľa vnútroštátnej úpravy a praxe, pričom vezme do úvahy potrebu podporovať rovnosť medzi mužmi a ženami a trvalo udržateľný rozvoj prostredníctvom integrácie ochrany životného prostredia a požiadaviek na pokrok.
Všetky určené strany, ďalej len "partneri", musia byť partnermi sledujúcimi spoločný cieľ.
2. Partnerstvo sa týka prípravy, financovania, monitorovania a hodnotenia pomoci. Členské štáty zabezpečia združenie príslušných partnerov v rôznych fázach programovania, pričom zohľadnia lehoty pre jednotlivé fázy.
3. Pri uplatňovaní zásady subsidiarity je vykonávanie pomoci na príslušnej územnej úrovni a podľa mechanizmov špecifických pre každý členský štát na zodpovednosti členských štátov bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie, najmä právomoc vykonávať celkový rozpočet Európskych spoločenstiev.
4. Členské štáty spolupracujú s Komisiou, aby zabezpečili, že fondy spoločenstva budú využívané podľa zásad riadnej správy finančných prostriedkov.
5. V otázkach štrukturálnej politiky spoločenstva sa Komisia každoročne poradí s organizáciami na európskej úrovni, ktoré zastupujú sociálnych partnerov.
Článok 9
Definície
Na účely tohto nariadenia sa rozumie:
a)"programovaním" proces organizovania, rozhodovania a financovania, uskutočňovaný vo viacerých fázach s cieľom vykonávať na viacročnom základe spoločnú činnosť spoločenstva a členských štátov na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 1;
b) "plánom rozvoja"(ďalej len "plán") analýza situácie vypracovaná členským štátom so zreteľom na ciele uvedené v článku 1 a prioritné potreby pre dosiahnutie týchto cieľov, ako aj stratégia, plánované prioritné činnosti, ich špecifické ciele a s tým spojených predbežné finančné zdroje;
c) "referenčný rámec politiky cieľa 3"dokument, ktorý stanoví súvislosti pomoci vo vzťahu k zamestnanosti a rozvoju ľudských zdrojov na celom území členského štátu a ktorý identifikuje vzťah k prioritám stanoveným v národnom akčnom pláne pre zamestnanosť;
d) "rámcom podpory spoločenstva" dokument schválený Komisiou po dohode s dotknutým členským štátom, ktorý vyplýva z hodnotenia plánu predloženého členským štátom a obsahuje stratégiu a priority pre činnosť fondov a členského štátu, ich špecifické ciele, príspevok fondov a ostatné finančné zdroje. Tento dokument je rozdelený na priority a vykoná sa prostredníctvom jedného alebo viacerých operačných programov;
e) "pomocou"formy pomoci poskytované fondami, t. j.:
i) operačné programy alebo jednotné programové dokumenty;
ii) programy iniciatív spoločenstva;
iii) podpora technickej pomoci a inovačné opatrenia;
f) "operačným programom"dokument schválený Komisiou pre vykonávanie rámca podpory spoločenstva a obsahujúci súvislý súbor priorít zahrňujúcich viacročné opatrenia, ktorý môže byť vykonávaný využitím pomoci jedného alebo viacerých fondov, jedného alebo viacerých iných existujúcich finančných nástrojov a EIB. Integrovaným operačným programom sa rozumie operačný program financovaný z viac ako jedného fondu;
g) "jednotným programovým dokumentom" jednotný dokument schválený Komisiou a obsahujúci rovnaké informácie, ktoré sa nachádzajú v rámci podpory spoločenstva a v operačnom programe;
h) "prioritou" jedna z priorít stratégie prijatej v rámci podpory spoločenstva alebo pomoci; tejto priorite je pridelený príspevok z fondov a iných finančných nástrojov, príslušné finančné zdroje členského štátu a súbor bližšie určených konkrétnych cieľov;
i) "globálnym grantom"tá časť pomoci, ktorej vykonávanie a riadenie môžu byť v súlade s článkom 27 ods. 1 zverené jednému alebo viacerým schváleným sprostredkovateľom vrátane miestnych orgánov, subjektov pre regionálny rozvoj alebo mimovládnych organizácií, a ktorá je využívaná predovšetkým pre pomoc iniciatívam miestneho rozvoja. Rozhodnutie o použití globálneho grantu prijme členský štát po dohode s Komisiou, alebo ich prijme riadiaci orgán po dohode s členským štátom.
V prípade programov iniciatív a inovačných opatrení spoločenstva môže Komisia rozhodnúť o použití globálneho grantu na celú pomoc alebo jej časť. V prípade iniciatív spoločenstva môže byť toto rozhodnutie prijaté len s predchádzajúcim súhlasom dotknutého členského štátu;
j) "opatrením"prostriedok, ktorým je v priebehu niekoľkých rokov uskutočňovaná priorita a ktorý umožňuje financovanie činností. Každý program podpory podľa článku 87 zmluvy alebo každá podpora poskytovaná subjektmi určenými členskými štátmi alebo každá skupina programov podpory či podporných grantov tohto druhu či akákoľvek ich kombinácia, ktorá má rovnaký účel a je definovaná ako opatrenie;
k) "operácia" každý projekt alebo činnosť vykonávaná konečnými príjemcami pomoci;
l) "konečnýmipríjemcami"subjekty a verejnoprávne alebo súkromné podniky zodpovedné za zadávanie zákaziek činností. V prípade systémov pomoci podľa článku 87 zmluvy a v prípade pomoci poskytovanej subjektmi určenými členskými štáty sú konečnými príjemcami tie subjekty, ktoré túto podporu poskytujú;
m) "programovým doplnkom" dokument vykonávajúci stratégiu a priority pomoci a obsahujúci podrobné prvky na úrovni opatrenia, ako sú uvedené článku 18 ods. 3, ktorý vypracuje členský štát alebo riadiaci orgán a ktorý bude v nevyhnutných prípadoch prehodnotený podľa článku 34 ods. 3. Zasiela sa Komisii pre informáciu;
n) "riadiacim orgánom" každý verejnoprávny alebo súkromnoprávny orgán alebo subjekt na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni určený členským štátom alebo členský štát, ak túto funkciu sám vykonáva, aby riadil pomoc na účely tohto nariadenia. Ak určí členský štát iný riadiaci orgán ako sám seba, stanoví podrobnosti svojho vzťahu k riadiacemu orgánu a vzťahu tohto orgánu ku Komisii. Ak sa členský štát tak rozhodne, môže byť pre príslušnú pomoc riadiacim orgánom rovnaký orgán, ktorý je platobným orgánom;
o) "platobným orgánom" jeden alebo viac vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych orgánov či subjektov určených členskými štátmi na účely vypracovania a predkladania žiadostí o platby a prijímanie platieb od Komisie. Členský štát stanoví podrobnosti svojho vzťahu k platobnému orgánu a vzťahu tohto orgánu ku Komisii.
Článok 10
Koordinácia
1. Koordinácia medzi rôznymi fondmi je zabezpečovaná najmä pomocou:
a) plánov, rámcov podpory spoločenstva, operačných programov a jednotných programových dokumentov (v zmysle článku 9) vrátane referenčného rámca, ak je to vhodné podľa článku 9 ods. 1 písm. c);
b) monitorovanie a hodnotenie pomoci podľa cieľa;
c) usmernení uvedených v odseku 3.
2. Komisia a členský štát zabezpečujú spôsobom, ktorý je v súlade so zásadou partnerstva koordináciu pomoci od rôznych fondov, medzi týmito fondmi navzájom a s pomocou od EIB a iných existujúcich finančných nástrojov.
S cieľom maximalizovať účinnosť uvoľnených rozpočtových prostriedkov pri využití vhodných finančných nástrojov môže byť pomoc spoločenstva poskytnutá vo forme grantov, kombinovaná vhodným spôsobom s pôžičkami a zárukami. Táto kombinácia môže byť stanovená v súčinnosti EIB pri vypracovávaní rámca pomoci spoločenstva alebo jednotného programového dokumentu. Môže vziať do úvahy vyváženosť navrhovaného plánu financovania, príspevku z fondov a sledovaných rozvojových cieľov.
3. Najneskôr jeden mesiac po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a následne pred prehodnotením v polovici programu uvedeným v článku 42 vždy po porade so všetkými členskými štátmi vydá Komisia indikatívne usmernenia k príslušným a schváleným politikám spoločenstva vo vzťahu k cieľom uvedeným v článku 1, aby tak pomohla príslušným vnútroštátnym a regionálnym orgánom vypracovať plány rozvoja a vykonávať všetky prehodnotenia pomoci. Tieto usmernenia budú zverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
Článok 11
Dodatkovosť
1. S cieľom dosiahnuť skutočné hospodárske účinky nesmú prostriedky fondov nahradzovať verejné alebo iné rovnocenné štrukturálne výdavky členského štátu.
2. Na tento účel Komisia a dotknutý členský štát stanovia úroveň verejných alebo im rovnocenných výdavkov, ktorú má členský štát úhrnom dodržovať v období, na ktoré je program vypracovaný, vo svojich regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1.
Pokiaľ ide o ciele 2 a 3 spoločne, Komisia a dotknutý členský štát stanovia úroveň výdavkov na aktívnu politiku zamestnanosti, a ak to je odôvodnené, na iné činnosti, ktoré majú umožniť dosiahnuť výsledky uvedených dvoch cieľov a ktoré má členský štát dodržať v období, na ktoré je program vypracovaný, na celoštátnej úrovni.
Takéto výdavky stanovia členský štát a Komisia s tým, že vezmú do úvahy ustanovenie štvrtého pododseku, a to pred rozhodnutím Komisie schvaľujúcim akýkoľvek rámec podpory spoločenstva alebo jednotné programové dokumenty týkajúce sa dotknutého členského štátu. Tieto výdavky budú začlenené do uvedených dokumentov.
Vo všeobecnosti platí, že úroveň výdavkov uvedených v prvom a druhom pododseku je prinajmenšom rovnaká ako čiastka priemerných ročných výdavkov v reálnych cenách, dosahovaná v predchádzajúcom programovacom období s prihliadnutím na celkové makroekonomické podmienky, v ktorých sa financovanie vykonáva, aj keď je potrebné vziať do úvahy určité špecifické hospodárske situácie, menovite privatizáciu, výnimočnú úroveň verejného štrukturálneho úsilia alebo rovnocenných snáh vyvíjaných na strane členského štátu v priebehu predchádzajúceho programovacieho obdobia a trendy celoštátnej ekonomiky.
Vezmú sa do úvahy tiež akékoľvek zníženia výdavkov štrukturálnych fondov v porovnaní s rokmi 1994 až 1999.
3. Dodatkovosť je overovaná na územnej úrovni stanovenej v odseku 2 trikrát v priebehu programovacieho obdobia:
a) predbežné overenie, ako ho popisuje tretí pododsek odseku 2, aby poskytlo referenčný rámec pre celé programovacie obdobie;
b) overenie v polovici obdobia najneskôr do troch rokov po schválení rámca podpory spoločenstva alebo jednotných programových dokumentov a spravidla najneskôr do 31. decembra 2003. Potom sa môžu Komisia a členský štát dohodnúť na prehodnotení úrovne štrukturálnych výdavkov, ktorá sa má dosiahnuť, ak hospodárska situácia vedie v dotknutom členskom štáte k takému vývoju verejných príjmov alebo zamestnanosti, že sú významne odlišné od tých, ktoré sa očakávali v čase predbežného overovania;
c) overenie pred 31. decembrom 2005.
Členský štát na tento účel poskytne Komisii príslušné informácie v čase, keď sa predkladajú plány a keď sa vykonávajú overenia v polovici obdobia a overenia pred 31. decembrom 2005. Ak je to potrebné, použijú sa metódy štatistického odhadu.
Nezávisle od týchto overení členský štát informuje kedykoľvek v priebehu programovacieho obdobia Komisiu o vývoji, ktorý pravdepodobne spochybní jeho schopnosť dodržať úroveň výdavkov uvedenú v odseku 2.
Článok 12
Zlučiteľnosť
Činnosti financované fondmi alebo tie, ktoré dostanú pomoc od EIB alebo iného finančného nástroja, musia byť v súlade s ustanoveniami zmluvy, s nástrojmi, ktoré boli v jej rámci prijaté, a s politikami a činnosťami spoločenstva, vrátane pravidiel o hospodárskej súťaži, o uzatváraní verejných zmlúv, o ochrane a zlepšovaní životného prostredia a o odstraňovaní nerovností a podpore rovnosti medzi mužmi a ženami.
HLAVA II
PROGRAMOVANIE
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA CIEĽOV 1, 2 A 3
Článok 13
Rozsah územnej pôsobnosti
1. Plány predkladané podľa cieľa 1 sa vypracujú na územnej úrovni, ktorú dotknutý členský štát považuje za najvhodnejšiu, ale spravidla predstavujú jediný región na úrovni NUTS II. Členské štáty však môžu predložiť celkový plán rozvoja, do ktorého spadajú niektoré alebo všetky ich regióny začlenené do zoznamu uvedeného v článku 3 ods. 2, článku 6 ods. 1 a článku 7 ods. 4 za predpokladu, že taký plán obsahuje charakteristiky uvedené v článku 16.
2. Plány predkladané podľa cieľa 2 sa vypracujú na územnej úrovni, ktorú dotknutý členský štát považuje za najvhodnejšiu, ale spravidla obsahujú všetky oblasti, ktoré sa nachádzajú v jedinom regióne na úrovni NUTS II, ktorý je v zozname uvedenom v článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 2. Členské štáty však môžu predložiť plán, do ktorého spadajú niektoré alebo všetky ich regióny začlenené do zoznamu uvedeného v článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 2 za predpokladu, že taký plán obsahuje charakteristiky uvedené v článku 16. Ak sa plány vzťahujú na iné regióny, ako sú regióny spadajúce pod cieľ 2, je potrebné rozlišovať medzi činnosťami v regiónoch či oblastiach, na ktoré sa cieľ 2 vzťahuje, a činnosťami vykonávanými inde.
3. Plány predkladané podľa cieľa 3 sa vzťahujú na územie členského štátu s ohľadom na pomoc mimo regiónov, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1, s tým, že sa zoberú do úvahy celkové potreby oblastí, ktoré čelia štrukturálnym problémom spoločensko-hospodárskej premeny a poskytujú referenčný rámec pre rozvoj ľudských zdrojov pre štátne územie ako celok.
Článok 14
Doba trvania a revízia
1. Každý plán, rámec podpory spoločenstva, operačný program a jednotný programový dokument pokrýva obdobie siedmich rokov bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 6 a článku 7 ods. 4 prvého pododseku.
Programovacie obdobie začne 1. januára 2000.
2. Rámce podpory spoločenstva, operačné programy a jednotné programové dokumenty sú preskúmané a ak je to nevyhnutné, upravené, na podnet členského štátu alebo Komisie po dohode s členským štátom, podľa tejto hlavy po hodnotení v polovici obdobia uvedeného v článku 42 a po pridelení realizačnej rezervy uvedenej v článku 44.
Môžu byť tiež prehodnotené v prípade významných zmien spoločensko-hospodárskej situácie a trhu práce.
Článok 15
Príprava a schvaľovanie
1. Členské štáty predložia Komisii plán pre ciele 1, 2 a 3. Tento plán je vypracovaný príslušnými orgánmi určenými členským štátom na celoštátnej, regionálnej a inej úrovni. V prípadoch, keď má mať pomoc formu jednotného programového dokumentu, plán sa prerokuje ako návrh jednotného programového dokumentu.
Pokiaľ ide o cieľ 1, rámce podpory spoločenstva sa uplatnia pre všetky regióny spoločenstva, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1; ak je však prídel od spoločenstva nižší než 1 miliarda EUR alebo túto čiastku podstatne neprekračuje, členský štát spravidla predkladá návrh jednotného programového dokumentu.
Pokiaľ ide o ciele 2 a 3, sú spravidla použité jednotné programové dokumenty, členské štáty sa však môžu rozhodnúť nechať vypracovať rámec podpory spoločenstva.
2. Tieto plány členský štát predloží Komisii po porade s partnermi, ktorí predložia svoje stanoviská v lehote, ktorá je v súlade s konečným termínom uvedeným v druhom pododseku.
Pokiaľ neexistuje iná dohoda s dotknutým členským štátom, plány sú predložené najneskôr štyri mesiace po tom, ako je vypracovaný zoznam spôsobilých regiónov uvedený v článku 3 ods. 2 a článku 4 ods. 4
3. Komisia tieto plány vyhodnotí, aby stanovila, či sú v súlade s cieľmi tohto nariadenia, a zoberie pritom do úvahy referenčný rámec uvedený v článku 9 ods. 1 písm. c), iné politiky spoločenstva a článok 41 ods. 2
Komisia tiež zhodnotí každý plán navrhovaný v rámci cieľa 3 s ohľadom na súlad opatrení predpokladaných v národnom pláne pre vykonávanie Európskej stratégie zamestnanosti podľa článku 16 ods. 1 písm. b) a na spôsob, akým a v akej miere sa berú do úvahy celkové potreby oblastí, ktoré čelia štrukturálnym problémom zo spoločensko-hospodárskou premenou.
4. Ak je to vhodné podľa odseku 1, Komisia vypracuje rámce podpory spoločenstva po dohode s dotknutým členským štátom pri dodržaní postupov ustanovených v článkoch 48 až 51. Do prípravy rámcov podpory spoločenstva môže byť zapojená EIB. Komisia rozhodne o príspevku z fondov najneskôr päť mesiacov po tom, čo obdrží príslušný plán alebo plány za predpokladu, že tieto plány obsahujú všetky charakteristiky uvedené v článku 16.
Komisia zhodnotí navrhované operačné programy predložené členským štátom a určí, či sú v súlade s cieľmi zodpovedajúceho rámca podpory spoločenstva a zlučiteľné s inými politikami spoločenstva. Komisia prijme rozhodnutie o príspevku fondov podľa článku 28 ods. 1 a po dohode s dotknutým členským štátom za predpokladu, že návrhy obsahujú všetky charakteristiky uvedené v článku 18 ods. 2
S cieľom urýchliť preskúmanie žiadostí a vykonávanie programov môžu členské štáty súčasne s predložením svojich plánov predložiť návrhy operačných programov. Keď Komisia prijíma rozhodnutie o rámci podpory spoločenstva, tiež podľa článku 28 ods. 1 schváli operačné programy predložené súčasne s plánmi za predpokladu, že obsahujú všetky charakteristiky uvedené v článku 18 ods. 2
5. Ak je to podľa odseku 1 vhodné, Komisia na základe plánov prijme rozhodnutie o jednotných programových dokumentoch po dohode s dotknutým členským štátom, pričom dodrží postupy uvedené v článkoch 48 až 51. Do prípravy jednotných programových dokumentov môže byť zapojená EIB. Komisia prijme samostatné rozhodnutie o jednotnom programovom dokumente a príspevku fondov podľa článku 28 ods. 1 najneskôr do piatich mesiacov po tom, čo obdrží príslušný plán za predpokladu, že obsahuje všetky charakteristiky uvedené v článku 19 ods. 3
6. Členský štát alebo riadiaci orgán prijmú po dohode s monitorovacím výborom programový doplnok definovaný v článku 9 písm. m), ak bol programový doplnok vypracovaný po rozhodnutí Komisie o príspevku fondov, alebo po porade s príslušnými partnermi, ak bol vypracovaný pred rozhodnutím o príspevku fondov. V poslednom prípade monitorovací výbor buď potvrdí programový doplnok, alebo požiada o jeho zmenu podľa článku 34 ods. 3
Do troch mesiacov po rozhodnutí Komisie, ktorým schválila operačný program alebo jednotný programový dokument, členský štát zašle Komisii pre informáciu programový doplnok v jedinom dokumente.
7. Rozhodnutia Komisie o rámci podpory spoločenstva alebo jednotnom programovom dokumente sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Na žiadosť Európskeho parlamentu mu Komisia zašle pre informáciu tieto rozhodnutia, rámec podpory spoločenstva a jednotné programové dokumenty, ktoré schválila.
KAPITOLA II
OBSAH PROGRAMOVANIA PRE CIELE 1, 2 A 3
Článok 16
Plány
1. Plány predkladané podľa cieľov 1, 2 a 3 sú založené na príslušných národných a regionálnych prioritách, zohľadňujú usmernenia uvedené v článku 10 ods. 3 a obsahujú:
a) popis - ak je to možné - kvantifikovaný, ktorý charakterizuje aktuálnu situáciu buď so zreteľom na rozdiely, medzery a potenciál pre rozvoj v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1, alebo so zreteľom na premenu v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje cieľ 2, alebo so zreteľom na rozvoj ľudských zdrojov a politiku zamestnanosti v členskom štáte a oblasti, na ktoré sa vzťahuje cieľ 3; rovnako popis použitých finančných zdrojov a hlavných výsledkov činností vykonaných v predchádzajúcom programovacom období s ohľadom na dostupné výsledky hodnotenia;
b) popis vhodnej stratégie na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 1 a priorít vybraných pre trvalo udržateľný rozvoj a premenu regiónov a oblastí vrátane vidieckych oblastí a s tým súvisiaceho rozvoja ľudských zdrojov, prispôsobenie a modernizácia politík a systémov vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti.
Okrem iných položiek uvedených v tomto bode doložia členské štáty v každom pláne pre cieľ 3, že plánované priority sú v súlade s hlavným národným plánom zamestnanosti odkazom na popis hlavných cieľov stratégie a hlavných prostriedkov, ako ich dosiahnuť.
Podobne členské štáty doložia, že činnosti stanovené v každom pláne ľudských zdrojov a zamestnanosti cieľa 2, ktorým má pomôcť ESF, sú začlenené do stratégie premeny koordinovanej s inými fondmi a sú v súlade s predbežným hodnotením týkajúcim sa ľudských zdrojov a zamestnanosti, ako sú uvedené v článku 41 ods. 2. Ak tieto potreby nepredstavujú podstatnú čiastku, budú pokryté cieľom 3;
c) uvedenie plánovaného využitia a formy finančného príspevku z fondov a, ak je to vhodné, od EIB a iných finančných nástrojov vrátane pre informáciu, celkovej čiastky od sekcie záruk EPUZF na opatrenia uvedené v článku 33 nariadenia (ES) č. 1257/1999; očakávanú požiadavku na technickú pomoc; informáciu ohľadne dodatkovosti podľa článku 11 ods. 2, ktorá má pre cieľ 1 mať formu celkovej tabuľky financovania, ktorá zhrnie verejné alebo im rovnocenné, a ak je to vhodné, odhadované súkromné zdroje a pridelené štrukturálne zdroje spoločenstva, ktoré zodpovedajú každej z priorít navrhnutých v pláne.
V každom prípade musia plány rozlišovať medzi finančnými čiastkami pridelenými oblastiam, ktoré dostávajú prechodnú podporu, a tými, ktoré sú prideľované iným oblastiam, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1 alebo 2.
V prípade pomoci ESF v rámci cieľa 2 alebo 3 môže byť príspevok vyjadrený v percentách vyšší v oblastiach cieľa 2 než v iných oblastiach.
V prípade cieľa 3 sa v pláne financovania uvedie sústredenie prostriedkov plánovaných pre oblasti, ktoré čelia štrukturálnym problémom hospodárskej a spoločenskej premeny;
d) správu o opatreniach vykonaných na účely porady s partnermi.
2. Plány pre regióny, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1, obsahujú všetky príslušné opatrenia pre hospodársku a spoločenskú premenu a rozvoj ľudských zdrojov so zvážením referenčného rámca uvedeného v článku 9 ods. 1 písm. c) a rozvoj vidieka a štruktúry rybolovu.
Ak členský štát spadá do oblasti cieľa 1 ako celok, plán zahŕňa body v odseku 1 písm. b) druhom pododseku.
3. Členské štáty uvedú podrobnosti týkajúce sa každého z fondov, vrátane požadovaného objemu finančného príspevku a stručného popisu plánovaných operačných programov s osobitným zreteľom na ich špecifické ciele a hlavným druhom plánovaných činností.
Článok 17
Rámce podpory spoločenstva
1. Rámec podpory spoločenstva zabezpečuje koordináciu akejkoľvek štrukturálnej pomoci spoločenstva v dotknutých regiónoch, vrátane pomoci pre rozvoj ľudských zdrojov podľa článku 1 ods. 3
2. Každý rámec podpory spoločenstva obsahuje:
a) vyhlásenie o stratégii a o prioritách spoločnej činnosti členského štátu a spoločenstva; ich špecifické ciele vyjadrené - ak je to možné - kvantitatívne; hodnotenie očakávaného vplyvu podľa článku 41 ods. 2; uvedenie, ako táto stratégia a tieto priority zohľadňujú usmernenia uvedené v článku 10 ods. 3, hospodársku politiku, stratégiu rozvoja zamestnanosti zlepšovaním prispôsobivosti a odbornej kvalifikácie ľudí, a ak je to vhodné, regionálne politiky dotknutého členského štátu;
b) uvedenie povahy a doby trvania operačných programov, o ktorých sa nerozhodlo v tom čase, ako o rámci podpory spoločenstva, vrátane ich špecifických cieľov a zvolených priorít;
c) orientačný plán financovania, ktorý v súlade s článkami 28 a 29 špecifikuje predpokladaný prídel vyhradených finančných prostriedkov od každého fondu, a ak je to vhodné, od EIB a iných finančných nástrojov, na každú prioritu a každý rok - pre informáciu vrátane celkovej čiastky poskytnutej sekciou záruk EPUZF na opatrenia, ktoré uvádza článok 33 nariadenia (ES) č. 1257/1999 - keď prispejú priamo na dotknutý plán financovania a celkovú čiastku uplatniteľných verejných a predpokladaných súkromných finančných prostriedkov, ktoré majú vzťah k príspevkom každého fondu.
V prípade cieľa 3 sa v pláne financovania uvedie sústredenie prostriedkov plánovaných pre oblasti, ktoré čelia štrukturálnym problémom hospodárskej a spoločenskej premeny.
V pláne financovania sa v celkovom príspevku od rôznych fondov odlíši financovanie plánované pre regióny, ktoré dostávajú prechodnú podporu.
Celkový príspevok fondov plánovaný na každý rok pre každý rámec podpory spoločenstva musí byť zlučiteľný s príslušným finančným výhľadom, pričom musí zohľadniť postupný pokles podľa článku 7 ods. 3 tretieho pododseku;
d) ustanovenia pre vykonávanie rámca podpory spoločenstva vrátane:
- menovania riadiaceho orgánu členským štátom v zmysle článku 9 písm. n) zodpovedného za riadenie rámca podpory spoločenstva podľa článku 34,
- mechanizmov pre zapojenie partnerov do monitorovacích výborov uvedených v článku 35;
e) ak je to vhodné, informácie o prostriedkoch požadovaných pre prípravu, monitorovanie a hodnotenie pomoci.
V súlade s článkom 11 obsahujú rámce podpory spoločenstva predbežné overenie dodatkovosti a príslušné informácie týkajúce sa prehľadnosti finančných tokov, najmä z dotknutého členského štátu do prijímajúcich regiónov.
Článok 18
Operačné programy
1. Pomoc v rámci podpory spoločenstva je spravidla poskytovaná vo forme integrovaného operačného programu podľa jednotlivých regiónov spôsobom stanoveným v článku 9.
2. Každý operačný program obsahuje:
a) priority programu, ich zhodu s príslušným rámcom podpory spoločenstva, ich špecifické ciele uvedené kvantitatívne, ak to ich povaha umožňuje, a hodnotenie očakávaného vplyvu podľa článku 41 ods. 2;
b) súhrnný opis opatrení plánovaných pre vykonávanie priorít, vrátane informácií potrebných pre kontrolu súladu s systémami pomoci podľa článku 87 zmluvy; ak je to vhodné, povahu opatrení požadovaných pre prípravu, monitorovanie a hodnotenie operačného programu;
c) orientačný plán financovania, ktorý v súlade s článkami 28 a 29 špecifikuje predpokladané vyhradené finančné prostriedky od každého fondu, a ak je to vhodné, od EIB a iných finančných nástrojov, na každú prioritu a každý rok - pre informáciu vrátane celkovej čiastky poskytnutej sekciou záruk EPUZF na opatrenia uvedené v článku 33 nariadenia (ES) č. 1257/1999 - keď prispejú priamo k plánu financovania - a celkovú čiastku uplatniteľných verejných, ako aj predpokladaných súkromných finančných prostriedkov, ktoré majú vzťah k príspevkom každého fondu.
Tento plán financovania musí v celkovom príspevku od rôznych fondov odlíšiť financovanie plánované pre regióny, ktoré dostávajú prechodnú podporu.
Celkový príspevok fondov plánovaný na každý rok musí byť zlučiteľný s príslušným finančným výhľadom, pričom musí zohľadniť postupný pokles podľa článku 7 ods. 3 tretieho pododseku;
d) ustanovenia pre vykonávanie operačného programu, ktorý zahŕňa:
i) určenie riadiaceho orgánu členským štátom v zmysle článku 9 písm. n) zodpovedného za riadenie operačného programu podľa článku 34;
ii) popis mechanizmov pre riadenie operačného programu;
iii) popis systémov pre monitorovanie a hodnotenie, vrátane úlohy monitorovacieho výboru;
iv) definíciu postupov týkajúcich sa mobilizácie a obehu finančných tokov zavedených pre zabezpečenie ich priehľadnosti;
v) popis špecifických mechanizmov a postupov pre kontrolu operačného programu.
3. Programový doplnok obsahuje:
a) opatrenia, ktorými sa vykonajú zodpovedajúce priority v operačnom programe; predbežné hodnotenie - ak je to možné - kvantifikovaných opatrení podľa článku 41 ods. 3; príslušné ukazovatele monitorovania podľa článku 36;
b) definíciu druhov konečného príjemcu opatrení;
c) plán financovania, ktorý v súlade s článkami 28 a 29 špecifikuje pre každé opatrenie predpokladané vyhradené finančné prostriedky ako príspevok od každého fondu, a ak je to vhodné, od EIB a ostatných finančných nástrojov, a celkovú čiastku uplatniteľných verejných a im rovnocenných finančných prostriedkov a predpokladaných súkromných finančných prostriedkov, ktoré majú vzťah k príspevkom každého fondu; percentuálny podiel príspevku fondu na opatrenie je určený podľa článku 29 a táto celková čiastka fondov spoločenstva je pridelená dotknutej priorite.
Tento plán financovania musí odlíšiť financovanie plánované pre regióny, ktoré dostávajú prechodnú podporu.
Súčasťou plánu financovania je opis mechanizmov, ktoré zabezpečia spolufinancovanie pre opatrenie a ktoré zohľadnia inštitucionálne, právne a finančné systémy dotknutého členského štátu;
d) opatrenia určené na publicitu operačného programu podľa článku 46;
e) popis mechanizmov dohodnutých medzi Komisiou a dotknutým členským štátom pre - ak je to možné - elektronickú výmenu dát potrebných na plnenie požiadaviek nariadení, monitorovaní a hodnotení, ktoré ukladá toto nariadenie.
Článok 19
Jednotné programové dokumenty
1. Pomoc v rámci cieľov 2 a 3 a v rámci cieľa 1 podľa článku 15 ods. 1 je vo všeobecnosti poskytovaná vo forme jednotného programového dokumentu. V prípade cieľov 2 a 3 sa použije článok 15 ods. 1 písm. c).
2. Jednotný programový dokument podľa cieľa 1 obsahuje všetky príslušné opatrenia pre hospodársku a spoločenskú premenu, rozvoj zamestnanosti zlepšovaním prispôsobivosti a odbornej kvalifikácie ľudí so zreteľom na referenčný rámec podľa článku 9 ods. 1 písm. c) a pre rozvoj vidieka a štruktúry rybolovu.
Jednotný programový dokument podľa cieľa 2 zabezpečuje koordináciu akejkoľvek štrukturálnej pomoci spoločenstva podľa článku 41 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1257/1999, vrátane koordinácie opatrení pre rozvoj vidieka podľa článku 33 uvedeného nariadenia, ale s vylúčením pomoci pre rozvoj ľudských zdrojov, poskytovanej podľa cieľa 3 vo všetkých oblastiach, na ktoré sa cieľ 2 vzťahuje.
Jednotný programový dokument podľa cieľa 3 zabezpečuje koordináciu akejkoľvek štrukturálnej pomoci spoločenstva pre rozvoj ľudských zdrojov v oblastiach uvedených v článku 5 s vylúčením podpory poskytovanej v týchto oblastiach podľa cieľa 2.
3. Každý jednotný programový dokument obsahuje tieto prvky:
a) vyhlásenie o stratégii a o prioritách jednotnej akcie členského štátu a spoločenstva; ich špecifické ciele vyjadrené - ak je to možné - kvantitatívne; hodnotenie očakávaného vplyvu, vrátane vplyvu na životné prostredie podľa článku 41 ods. 2; uvedenie, ako táto stratégia a tieto priority berú do úvahy orientačné pokyny spomínané v článku 10 ods. 3, hospodársku politiku, stratégiu rozvoja zamestnanosti zlepšovaním prispôsobivosti a odbornej kvalifikácie ľudí, a ak to je vhodné, regionálnej politiky dotknutého členského štátu;
b) súhrnný popis opatrení plánovaných pre vykonávanie priorít, vrátane informácií potrebných pre kontrolu súladu so systémami pomoci podľa článku 87 zmluvy; ak je to vhodné, povahu opatrení požadovaných pre prípravu, monitorovanie a hodnotenie jednotného programového dokumentu;
c) orientačný plán financovania, ktorý v súlade s článkami 28 a 29 špecifikuje predpokladaný prídel finančných prostriedkov od každého fondu, a ak je to vhodné, od EIB a iných finančných nástrojov, na každú prioritu a každý rok - pre informáciu vrátane celkovej čiastky poskytnutej sekciou záruk EPUZF na opatrenia, ktoré uvádza článok 33 nariadenia (ES) č. 1257/1999 - ak prispejú priamo k plánu financovania, ako aj celkovú čiastku uplatniteľných verejných a im rovnocenných finančných prostriedkov a predpokladaných súkromných finančných prostriedkov, ktoré majú vzťah k príspevkom každého fondu.
Tento plán financovania musí odlíšiť financovanie plánované pre regióny, ktoré dostávajú prechodnú podporu.
Celkový príspevok fondov plánovaný na každý rok musí byť zlučiteľný s príslušným finančným výhľadom, pričom zohľadní postupný pokles podľa článku 7 ods. 3 tretieho pododseku.
V prípade cieľa 3 sa v pláne financovania uvedie sústredenie prostriedkov plánovaných pre oblasti, ktoré čelia problémom štrukturálnych, hospodárskych a sociálnych premien;
d) ustanovenia na vykonávanie jednotného programového dokumentu, ktoré zahŕňajú:
i) určenie riadiaceho orgánu členským štátom v zmysle článku 9 zodpovedného za riadenie jednotného programového dokumentu podľa článku 34;
ii) opis mechanizmov pre riadenie jednotného programového dokumentu;
iii) opis systémov pre monitorovanie a hodnotenie, vrátane úlohy monitorovacieho výboru;
iv) definíciu postupov týkajúcich sa mobilizácie a obehu finančných tokov zavedených pre zabezpečenie ich prehľadnosti;
v) opis špecifických mechanizmov a postupov pre kontrolu jednotného programového dokumentu;
e) ak je to vhodné, informácie o prostriedkoch požadovaných pre prípravu, monitorovanie a hodnotenie pomoci.
V súlade s článkom 11 jednotný programový dokument obsahuje predbežné overenie dodatkovosti pre príslušný cieľ alebo ciele dohodnuté medzi členským štátom a Komisiou a príslušné informácie týkajúce sa prehľadnosti finančných tokov, najmä z dotknutého členského štátu do prijímajúcich regiónov.
4. Každý jednotný programový dokument je doplnený programovým doplnkom v zmysle článku 9 písm. m) a článku 18 ods. 3
KAPITOLA III
INICIATÍVY SPOLOČENSTVA
Článok 20
Obsah
1. Iniciatívy spoločenstva sa týkajú týchto oblastí:
a) cezhraničnej, medzištátnej a medziregionálnej spolupráce zameranej na posilnenie harmonického, vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja celej oblasti spoločenstva ("Interreg");
b) hospodárskej a spoločenskej obnovy miest a prímestských oblastí postihnutých krízou s cieľom podporiť trvalo udržateľný rozvoj miest ("URBAN");
c) rozvoja vidieka ("Leader");
d) medzištátnej spolupráce na podporu nových prostriedkov boja so všetkými formami diskriminácie a nerovnoprávnosti v spojení s trhom práce ("EQUAL").
2. Aspoň 2,5 % vyčlenených prostriedkov štrukturálnych fondov uvedených v článku 7 ods. 1 sa vyhradí pre Interreg, v ktorého rámci by mala byť venovaná zvláštna pozornosť cezhraničným činnostiam, najmä s výhľadom na rozšírenie, a členským štátom, ktoré majú dlhé hranice s kandidátskymi krajinami, rovnako ako zlepšenej koordinácii s programami Phare, Tacis a MEDA. Náležitá pozornosť musí byť venovaná tiež spolupráci s najodľahlejšími regiónmi.
V rámci programu EQUAL sa musí náležitá pozornosť venovať spoločenskej a kvalifikačnej integrácii žiadateľov o azyl.
3. Programy schválené v rámci iniciatív spoločenstva sa môžu vzťahovať na iné oblasti ako oblasti uvedené v článkoch 3 a 4.
Článok 21
Príprava, schvaľovanie a vykonávanie
1. V súlade s postupmi uvedenými v článkoch 48 až 51 a potom, čo budú pre informáciu oznámené Európskemu parlamentu, Komisia stanoví usmernenia, ktoré pre každú iniciatívu opíšu ciele, rozsah a vhodný spôsob vykonávania. Tieto pokyny sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
2. Každá oblasť uvedená v článku 20 ods. 1 je financovaná jediným fondom; oblasť uvedená v odseku 1 písm. a) a b) z EFRR, oblasť uvedená v odseku 1 písm. c) zo sekcie usmerňovania EPUZF a oblasť uvedená v odseku 1 písm. d) z ESF. Rozhodnutím o príspevku z fondu môže byť rozšírená pôsobnosť každého fondu definovaná v nariadeniach špecifických pre jednotlivé fondy, aby zahrnula všetky opatrenia potrebné pre vykonávanie dotknutého programu iniciatívy spoločenstva, avšak bez toho, aby boli tieto osobitné ustanovenia prekročené.
3. Na základe návrhov vypracovaných podľa pokynov uvedených v odseku 1 a podľa článku 42 ods. 2 a predložených členským štátom či štátmi rozhodne Komisia o programoch iniciatívy spoločenstva podľa článku 28.
4. Programy iniciatívy spoločenstva sú preskúmané po hodnotení v polovici obdobia uvedenom v článku 42, a ak to bude potrebné, na požiadanie pozmenené dotknutým členským štátom (alebo štátmi) alebo Komisiou po dohode s členským štátom (alebo štátmi).
5. Programy iniciatívy spoločenstva sa vzťahujú na obdobie siedmich rokov, počínajúc 1. januárom 2000.
KAPITOLA IV
INOVAČNÉ ČINNOSTI A TECHNICKÁ POMOC
Článok 22
Inovačné činnosti
1. Na podnet Komisie a po následných poradách vo výboroch uvedených v článkoch 48 až 51 o pokynoch pre rôzne druhy inovačných činností môžu fondy financovať inovačné činnosti na úrovni spoločenstva až do horného limitu 0,40 % z ich príslušného ročného objemu prostriedkov. K týmto činnostiam patria štúdie, pilotné projekty a výmeny skúseností.
Takéto inovačné činnosti prispejú k príprave inovačných metód a praktických postupov určených pre zlepšovanie kvality pomoci v rámci cieľov 1, 2 a 3. Sú vykonávané jednoduchým, prehľadným spôsobom a v súlade so zásadami riadnej správy finančných prostriedkov.
2. Každá oblasť činnosti pre pilotné projekty sa financuje len z jedného fondu. Rozhodnutím o príspevku z fondu môže byť rozšírená pôsobnosť každého fondu definovaná v nariadeniach špecifických pre jednotlivé fondy, aby zahrnula všetky opatrenia potrebné pre vykonávanie dotknutého programu iniciatívy spoločenstva, avšak bez toho, aby boli tieto osobitné ustanovenia prekročené.
Článok 23
Technická pomoc
Na podnet Komisie alebo v jej zastúpení a po následných poradách vo výboroch uvedených v článkoch 48 až 51 o rôznych druhoch opatrení môžu fondy financovať opatrenia na prípravu, monitorovanie, hodnotenie a kontrolu nevyhnutné pre vykonávanie tohto nariadenia až do horného limitu 0,25 % ich príslušného ročného objemu prostriedkov. K týmto opatreniam patria:
a) štúdie vrátane štúdií všeobecnej povahy zaoberajúce sa činnosťou fondov;
b) opatrenia technickej pomoci, výmeny skúseností a informácií zamerané na partnerov, konečných príjemcov pomoci z fondov a verejnosť;
c) montáž, prevádzka a vzájomné prepojenie počítačových systémov pre riadenie, monitorovanie a hodnotenie;
d) zlepšovanie metód hodnotenia a výmeny informácií o praktických postupoch v tejto oblasti.
Článok 24
Schválenie inovačných činností a technickej pomoci
1. Komisia zhodnotí žiadosti o príspevok z fondov podľa článkov 22 a 23, a to s využitím informácií o inovačných činnostiach získaných od dotknutého členského štátu a na základe podrobných údajov, ku ktorým patria:
a) opis navrhovanej pomoci, jej rozsah, vrátane územného rozsahu, a jej špecifické ciele;
b) subjekty, ktoré budú zodpovedné za vykonávanie pomoci, a jej príjemcovia;
c) časový harmonogram a plán financovania vrátane príspevkov z akýchkoľvek iných zdrojov financovania spoločenstva;
d) ustanovenia zabezpečujúce účinné a správne vykonávanie;
e) všetky ostatné informácie nevyhnutné na overenie zlučiteľnosti s politikami spoločenstva a s usmerneniami uvedenými v článku 10 ods. 3
Komisia schváli príspevok fondov, ak jej tieto informácie umožnia žiadosť posúdiť.
2. Komisia bezodkladne informuje dotknuté členské štáty o schválení žiadosti.
3. Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov vyplývajúce z inštitucionálnych ustanovení špecifických pre každý členský štát, finančné záväzky členských štátov v zmysle tohto nariadenia nesmú byť využité na inovačné činnosti uvedené v článku 22, ani na opatrenia technickej pomoci uvedené v článku 23.
KAPITOLA V
VEĽKÉ PROJEKTY
Článok 25
Definícia
Fondy môžu ako súčasť každej pomoci financovať výdavky týkajúce sa veľkých projektov, teda tých:
a) ktoré obsahujú ekonomicky nedeliteľný súhrn prác, ktoré plnia presné technické funkcie a ktoré majú jasne identifikované ciele; a
b) ktorých celkové náklady, brané do úvahy pri určovaní príspevku z fondov, prekračujú čiastku EUR 50 miliónov.
Článok 26
Schvaľovanie a vykonávanie
1. V priebehu vykonávania pomoci, pre ktorú členský štát alebo riadiaci orgán plánuje, že fondy prispejú na veľký projekt, informuje o tom dopredu Komisiu a poskytne jej tieto informácie:
a) subjekt, ktorý má byť zodpovedný za vykonanie;
b) povahu investície a jej popis, jej finančný objem a umiestnenie;
c) časový plán pre vykonávanie projektu;
d) analýzu nákladov a prínosov, vrátane finančných nákladov a výnosov, hodnotenie rizík a informácií o ekonomickej uskutočniteľnosti projektu;
e) ďalej:
- v prípade investícií do infraštruktúry: analýzu nákladov a spoločensko-hospodárskych prínosov projektu, vrátane vyznačenia predpokladanej miery využitia, výhľadového vplyvu na rozvoj alebo premenu dotknutého regiónu a uplatňovanie ustanovení spoločenstva o verejnom obstarávaní,
- v prípade investície do výrobných zariadení: analýzu trhových perspektív v príslušnom odvetví a predpokladanú návratnosť projektu;
f) priame a nepriame vplyvy na zamestnanosť, pokiaľ je to možné, na úrovni spoločenstva;
g) informácie dovoľujúce posúdiť vplyv na životné prostredie a uplatňovanie zásady prevencie a zásad, podľa ktorých je potrebné vykonávať preventívnu činnosť, že poškodenie životného prostredia je potrebné prednostne odstrániť pri zdroji a že znečisťovateľ má platiť, a súlad s pravidlami spoločenstva pre životné prostredie;
h) informácie potrebné na posúdenie súladu s pravidlami hospodárskej súťaže, okrem iného s pravidlami o štátnej pomoci;
i) uvedenie vplyvu príspevku fondov na uskutočnenie projektu;
j) plán financovania a celkové finančné zdroje očakávané od príspevkov fondov a akýchkoľvek iných finančných zdrojov spoločenstva.
2. Komisia hodnotí projekt z hľadiska nasledujúcich faktorov, v prípade potreby sa poradí s EIB:
a) druh plánovanej investície, a ak je to vhodné, očakávané výnosy;
b) výsledky analýzy nákladov a prísnosov;
c) výsledky posudzovania vplyvu na životné prostredie;
d) zhoda s prioritami zodpovedajúcej pomoci;
e) súlad s inými politikami spoločenstva;
f) očakávané hospodárske a sociálne prínosy, najmä pokiaľ ide o zamestnanosť, s prihliadnutím na vynaložené finančné prostriedky;
g) koordinácia finančných nástrojov a spojenie pomoci a pôžičiek podľa článku 10 ods. 2
3. Do dvoch mesiacov od doručenia informácií uvedených v odseku 1 alebo do troch mesiacov v prípade potreby porady s EIB Komisia rozhodne o potvrdení alebo zmene úrovne pomoci spoločenstva. Ak usúdi, že projekt neodôvodňuje celý príspevok fondov alebo jeho časť, môže rozhodnúť o ododňatí časti alebo celého tohto príspevku, pričom uvedie dôvody svojho rozhodnutia.
KAPITOLA VI
GLOBÁLNE GRANTY
Článok 27
Globálne granty
1. Ak je vykonávanie alebo riadenie časti pomoci zverené prostredníkom podľa článku 9 písm. i), títo prostredníci musia poskytnúť záruky svojej platobnej schopnosti a doloženej kvalifikácie a skúseností v správe a finančnom riadení. Musia byť bežným spôsobom usadení alebo zastúpení v regióne či v dotknutých regiónoch, ale pri obmedzených a odôvodnených okolnostiach môžu byť usadení mimo tohto regiónu či regiónov. Musia mať niekoľkoročné skúsenosti v príslušnom odbore, konať vo verejnom záujme a primerane zapojiť spoločensko-hospodárske záujmy priamo ovplyvňované vykonávaním plánovaných opatrení.
2. Voľba globálneho grantu sa uvedie v zodpovedajúcom rozhodnutí o príspevku fondov ako osobitné vykonávacie ustanovenie podľa článku 18 ods. 2 písm. d) a článku 19 ods. 3 písm. d). Postupy pre použitie globálnych grantov podliehajú dohode medzi členským štátom alebo riadiacim orgánom a dotknutým sprostredkujúcim subjektom.
V prípade programov iniciatívy spoločenstva a inovačných opatrení podliehajú postupy pre použitie globálnych grantov dohode medzi Komisiou a dotknutým sprostredkujúcim subjektom. V prípade programov iniciatívy spoločenstva musia byť tieto postupy dohodnuté tiež s dotknutými členskými štátmi. Programový doplnok uvedený v článku 18 sa netýka tej časti pomoci, ktorá sa opiera o globálny grant.
3. Postupy pre použitie globálneho grantu podrobne uvádzajú:
a) opatrenia, ktoré je potrebné vykonať;
b) kritéria pre výber príjemcov pomoci;
c) podmienky a sadzby pomoci z fondov, vrátane využitia každého naakumulovaného úroku;
d) mechanizmy pre monitorovanie, hodnotenie a zabezpečovanie finančnej kontroly globálneho grantu;
e) ak je to vhodné, každé využitie bankovej záruky; v takom prípade Komisia musí byť informovaná.
HLAVA III
PRÍSPEVKY A FINANČNÉ RIADENIE VYKONÁVANÉ FONDMI
KAPITOLA I
FINANČNÉ PRÍSPEVKY Z FONDOV
Článok 28
Rozhodnutie o príspevkoch z fondov
1. Za predpokladu, že budú splnené všetky požiadavky tohto nariadenia, Komisia prijme samostatným rozhodnutím príspevky od všetkých fondov do piatich mesiacov od prijatia žiadosti o pomoc. Ak je to vhodné, toto rozhodnutie zreteľne odlíši regióny a oblasti, ktoré dostávajú prechodnú podporu.
Pre každú prioritu v pomoci je stanovený maximálny príspevok z fondov.
Na dané obdobie nesmie opatrenie obdržať v určitom čase finančný príspevok od viac ako jedného fondu.
Na opatrenie alebo činnosť môže byť v určitom čase poskytnutý príspevku od štrukturálneho fondu len v rámci jedného z cieľov uvedených v článku 1.
Žiadna činnosť nesmie čerpať prostriedky súčasne z príspevku od fondu v rámci cieľa 1, 2 alebo 3 a v rámci iniciatívy spoločenstva.
Žiadna činnosť nesmie čerpať prostriedky súčasne z príspevku od fondu v rámci cieľa 1, 2 alebo 3 a v rámci sekcie záruk EPUZF.
Žiadna činnosť nesmie čerpať prostriedky súčasne z príspevku od fondu v rámci iniciatívy spoločenstva a v rámci sekcie záruk EPUZF.
2. Príspevok fondov na operačné programy podniknuté pri vykonávaní rámca podpory spoločenstva musí byť v súlade s plánom financovania stanoveným v zodpovedajúcom rámci podpory spoločenstva podľa článku 17 ods. 2 písm. c).
3. Pri vykonávaní opatrení má príspevok fondov v zásade formu nevratnej priamej pomoci (ďalej len "priama pomoc"), rovnako ako iné formy, ako je návratná pomoc, subvencovanie úrokovej sadzby, záruka, majetková účasť, účasť rizikového kapitálu alebo inú formu financovania.
Pomoc vrátená riadiacemu orgánu alebo inému verejnému orgánu sa znovu pridelí na rovnaký účel.
Článok 29
Rozlišovanie sadzieb príspevku
1. Príspevky fondov sú rozlišované sa zreteľom na:
a) závažnosť špecifických problémov, najmä regionálnej alebo sociálnej povahy, ktoré má pomoc vyriešiť;
b) finančné možnosti dotknutého členského štátu, pričom sa zoberie do úvahy najmä jeho relatívna prosperita a potreba vyhnúť sa nadmerným rastom rozpočtových výdavkov;
c) v rámci cieľov fondov stanovených v článku 1 dôležitosť prikladaná pomoci a prioritám z hľadiska spoločenstva, ak je to vhodné, pre odstraňovanie nerovností a podporu rovnosti medzi mužmi a ženami a pre ochranu a zlepšovanie životného prostredia, najmä uplatňovaním zásady prevencie, zásady preventívnej starostlivosti a zásady "znečisťovateľ platí";
d) dôležitosť prikladaná pomoci a prioritám z regionálneho a vnútroštátneho hľadiska;
e) zvláštna charakteristika dotknutého druhu pomoci a priority berúce do úvahy potreby zistené predbežným hodnotením, najmä s ohľadom na ľudské zdroje a zamestnanosť;
f) optimálne využitie finančných zdrojov v plánoch financovania, vrátane kombinácie verejných a súkromných prostriedkov, využitie príslušných finančných nástrojov v súlade s článkom 10 ods. 2 a voľbu foriem financovania podľa článku 28 ods. 3.
Ak je rozlíšený príspevok ESF podľa článku 16 ods. 1, je rozlíšený s uvážením potrieb zistených predbežným hodnotením, najmä v oblasti ľudských zdrojov a zamestnanosti.
2. Príspevok z fondov je vypočítavaný vo vzťahu buď k celkovým uplatniteľným výdavkom, alebo celkovým verejným alebo podobne uplatniteľným výdavkom (vnútroštátnym, regionálnym alebo miestnym, a výdavkom spoločenstva) v rámci každej pomoci.
3. Pre príspevok fondov platia tieto horné limity:
a) maximálny podiel 75 % z celkových uplatniteľných nákladov a spravidla najmenej 50 % uplatniteľných verejných výdavkov v prípade opatrení uskutočňovaných v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1. Ak sa tieto regióny nachádzajú v členskom štáte, na ktorý sa vzťahuje Kohézny fond, môže príspevok spoločenstva vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch vzrásť až na maximálny podiel 80 % z celkových uplatniteľných nákladov a maximálny podiel 85 % z celkových uplatniteľných nákladov u najodľahlejších regiónov a okrajových gréckych ostrovov, ktoré sú znevýhodnené svojou odľahlou polohou;
b) maximálny podiel 50 % z celkových uplatniteľných nákladov a spravidla najmenej 25 % z uplatniteľných verejných výdavkov v prípade opatrení uskutočňovaných v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje cieľ 2 alebo 3.
V prípade investícií do podnikov musí byť príspevok fondov v súlade s hornými limitmi pre výšku pomoci a pre kombinácie pomoci stanovené v oblasti štátnej pomoci.
4. Ak dotknutá pomoc so sebou nesie financovanie investícií, ktoré prinášajú zisk, je príspevok z fondov do týchto investícií určený z hľadiska ich vnútorných charakteristík, vrátane veľkosti hrubého rozpätia medzi výnosmi a nákladmi pri samofinancovaní, ktoré by sa normálne očakávalo v dotknutej triede investícií podľa makroekonomických podmienok, v ktorých sa tieto investície majú vykonávať; príspevky z fondov nesmú viesť k rastu výdavkov štátneho rozpočtu.
V každom prípade je príspevok fondov viazaný na tieto horné limity:
a) v prípade investícií do infraštruktúry, z ktorých sa získa značný čistý výnos, nesmie príspevok prekročiť:
i) 40 % z celkových uplatniteľných nákladov v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1; tento podiel môže byť zvýšený o najviac ďalších 10 % v členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje Kohézny fond;
ii) 25 % z celkových uplatniteľných nákladov v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje cieľ 2;
iii) tieto podiely možno zvýšiť o určitú čiastku pre iné formy financovania, ako je priama pomoc, za predpokladu, že toto zvýšenie neprekročí 10 % z celkových uplatniteľných nákladov;
b) v prípade investícií do podnikov nesmie príspevok prekročiť:
i) 35 % z celkových uplatniteľných nákladov v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ 1;
ii) 15 % z celkových uplatniteľných nákladov v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje cieľ 2;
iii) v prípade investícií do malých a stredných podnikov možno tieto miery zvýšiť o určitú čiastku pre iné formy financovania, než je priama pomoc, za predpokladu, že toto zvýšenie neprekročí 10 % celkových uplatniteľných nákladov;
5. Odkazy v odsekoch 3 a 4 na regióny a oblasti, na ktoré sa vzťahujú ciele 1 a 2, sa tiež rozumejú ako odkazy na regióny a oblasti, ktoré dostávajú na jednej strane prechodnú podporu podľa článku 6 ods. 1 a podporu podľa článku 7 ods. 4, a na druhej strane podľa článku 6 ods. 2
6. Opatrenia uskutočňované na podnet Komisie uvedené v článkoch 22 a 23 môžu byť financované krytím 100 % celkových nákladov. Opatrenia vykonávané v mene Komisie uvedené v článku 23 sú financované krytím 100 % celkových nákladov.
7. Podiely uvedené v tomto článku sa použijú pre opatrenia technickej pomoci v rámci programovania a pre iniciatívy spoločenstva.
Článok 30
Uplatniteľnosť výdavkov
1. Výdavky spojené s činnosťami sú oprávnené pre príspevok z fondov len vtedy, ak tieto činnosti tvoria súčasť dotknutej pomoci.
2. Výdavok nesmie byť považovaný za výdavok pre príspevok z fondov, ak už bol konečným príjemcom zaplatený pred dňom, kedy bola žiadosť o pomoc doručená Komisii. Tento dátum predstavuje východzí bod pre posúdenie uplatniteľnosti výdavku.
Konečný dátum uplatniteľností výdavku je stanovený v rozhodnutí o poskytnutí príspevku z fondov. Vzťahuje sa na platby, ktoré koneční príjemcovia zaplatili. Komisia môže lehotu predĺžiť na základe riadne odôvodnenej žiadosti členského štátu podľa článkov 14 a 15.
3. Na uplatniteľné výdavky sa uplatnia príslušné vnútroštátne predpisy, okrem nevyhnutných prípadov, keď Komisia stanoví pre uplatniteľnosť výdavkov spoločné pravidlá v súlade s postupom uvedeným v článku 53 ods. 2
4. Členské štáty zabezpečia, že príspevok od fondov bude pre činnosť zachovaný len vtedy, ak v období piatich rokov odo dňa, kedy príslušné vnútroštátne orgány alebo riadiaci orgán rozhodli o príspevku z fondu, v nej nedošlo k nejakej podstatnej zmene:
a) ktorá ovplyvňuje jeho povahu alebo podmienky vykonávania alebo poskytuje nejakej firme alebo verejnému subjektu neopodstatnenú výhodu a
b) ktorá je výsledkom buď zmeny v povahe vlastníctva nejakej súčasti infraštruktúry, alebo ukončenia či premiestnenia nejakej produktívnej činnosti.
Členské štáty o každej takejto zmene informujú Komisiu. V prípade, že k takej zmene dôjde, použijú sa ustanovenia článku 39.
KAPITOLA II
FINANČNÉ RIADENIE
Článok 31
Vyhradené rozpočtové prostriedky
1. Rozpočtové prostriedky spoločenstva sa vyhradzujú na základe rozhodnutia o poskytnutí príspevku z fondov.
2. Vo všeobecnosti platí, že prostriedky pre pomoc, ktorá má byť uskutočnená v dvojročnom alebo dlhšom období, sa vyhradzujú každoročne. Prvýkrát sa viažu po tom, čo Komisia vydá rozhodnutie, ktorým pomoc schváli. Následne sa spravidla vyhradzujú každý rok k 30. aprílu.
Komisia automaticky zruší každú časť vyhradenia prostriedkov, ktorá nebola uhradená platbou na účet alebo na ktorú neobdržala prijateľnú žiadosť o platbu podľa článku 32 ods. 3 do konca druhého roku, ktorý nasleduje po roku vyhradení prostriedkov, alebo ak je to vhodné a pre dotknuté čiastky, po dátume následného rozhodnutia Komisie nevyhnutného pre schválenie opatrenia alebo činnosti, alebo do uplynutia lehoty na odoslanie záverečnej správy uvedenej v článku 37 ods. 1; príspevok z fondov na túto pomoc sa zníži o túto čiastku.
Lehota pre automatické zrušenie vyhradenia uvedená v druhom pododseku neplynie pre tú časť záväzku, ktorá zodpovedá činnostiam, ktoré sú k určenému dátumu zrušenia vyhradenia prostriedkov predmetom súdneho konania alebo odvolania v správnom konaní s odkladným účinkom pod podmienkou, že Komisia dopredu obdrží zdôvodňujúce informácie od dotknutého členského štátu, a pod podmienkou, že Komisia sama vydá príslušné informácie.
Komisia informuje v každom prípade a v primeranom čase členský štát a platobný orgán vždy, keď existuje riziko uplatnenia automatického zrušenia vyhradenia prostriedkov podľa druhého pododseku.
Ak toto nariadenie nadobudne účinnosť po 1. januári 2000, lehota pre automatické zrušenia vyhradenia prostriedkov podľa druhého pododseku sa predĺži pre prvé vyhradenie prostriedkov o počet mesiacov, ktoré uplynú od 1. januára 2000 do dňa rozhodnutia o príspevkoch z fondov uvedeného v článku 28.
3. Pre pomoc uskutočňovanú po dobu kratšiu než dva roky sa prostriedky vo výške celkovej čiastky príspevku fondov vyhradia, akonáhle Komisia prijme rozhodnutie, ktorým príspevok z fondov udelí.
Článok 32
Platby
1. Komisia vyplatí príspevok z fondov platobnému orgánu v zmysle článku 9 písm. o) v súlade so zodpovedajúcimi vyhradenými rozpočtovými prostriedkami.
Platby sa priradia na najstaršie otvorené vyhradené prostriedky podľa článku 31.
Platby môžu mať formu platieb na účet, priebežných platieb alebo preplatenia konečnej bilancie. Priebežné platby a preplácanie bilancie sa musí vzťahovať na skutočne zaplatené výdavky. Tieto výdavky musia zodpovedať platbám vykonaným konečnými príjemcami a musia byť doložené potvrdenými faktúrami alebo účtovnými dokladmi rovnocennej dôkaznej hodnoty.
Podľa finančných prostriedkov, ktoré má k dispozícii, vykonáva Komisia priebežné platby najneskôr dva mesiace po obdržaní prijateľnej žiadosti o platbu podľa odseku 3.
Platobný orgán zabezpečí, že koneční príjemcovia obdržia platbu príspevku z fondov v plnej výške a čo najrýchlejšie. Táto čiastka nesmie byť znížená žiadnou zrážkou, zadržaním platby alebo iným špecifickým poplatkom.
2. Pri prvom vyhradení prostriedkov Komisia prevedie platbu na účet platobného orgánu. Tato platba na účet predstavuje 7 % z príspevku z fondov na príslušnú pomoc. Môže byť v zásade rozdelená najviac na dva rozpočtové roky podľa toho, aké rozpočtové prostriedky sú k dispozícii.
Po celú dobu trvania pomoci musí platobný orgán používať platbu na účte na vyplácanie príspevku spoločenstva na výdavky, ktoré sa týkajú tejto pomoci.
Celú platbu na účet alebo jej časť, podľa pokroku pri vykonávaní pomoci, vráti platobný orgán Komisii, ak Komisii nie je zaslaná žiadna žiadosť o platbu do 18 mesiacov od jej rozhodnutia poskytnúť príspevok z fondov. Ak je z platby na účte získaný akýkoľvek úrok, pridelí ho platobný orgán na tú formu pomoci, ktorej sa to týka.
3. Priebežné platby vykonáva Komisia na úhradu výdavkov skutočne zaplatených v rámci fondov, ako ich platobný orgán potvrdí. Takéto platby sú vykonávané na úrovni každej pomoci a počítané na úrovni opatrení obsiahnutých v pláne financovania programového doplnku. Musia spĺňať tieto podmienky:
a) programový doplnok obsahujúci informácie bližšie určené v článku 18 ods. 3 bol predložený Komisii;
b) posledná povinná výročná správa o vykonávaní obsahujúca informácie bližšie určené v článku 37 bola postúpená Komisii;
c) hodnotenie pomoci v polovici obdobia uvedené v článku 42 bolo postúpené Komisii v riadnej lehote;
d) rozhodnutia prijaté riadiacim orgánom a monitorovacím výborom sú v zhode s celkovým objemom príspevku z fondov poskytnutým na dotknuté priority;
e) v prípadoch, keď vydané odporúčania majú za cieľ napraviť vážne nedostatky v systéme monitorovania alebo riadenia pomoci, ktoré podrývajú správne finančné riadenie pomoci, bolo každé odporúčanie uvedené v článku 34 ods. 2 v určenom období uskutočnené, alebo členský štát oznámil dôvody, prečo nebolo žiadne opatrenie prijaté; boli uskutočnené všetky požiadavky na nápravné opatrenia uvedené v článku 38 ods. 4, ak sa žiadosť týka dotknutého opatrenia alebo dotknutých opatrení;
f) Komisia nerozhodla o žiadnom pozastavení platieb podľa prvého pododseku článku 39 ods. 2, ani neprijala žiadne rozhodnutie o začatí konania pre porušenie práva v zmysle článku 226 zmluvy, ktoré sa vzťahuje na opatrenie, ktorého alebo ktorých sa týka predložená žiadosť.
Komisia bezodkladne informuje členský štát a platobný orgán, ak nie je jedna z týchto podmienok splnená a žiadosť o úhradu je teda neprijateľná, členský štát a platobný orgán musí prijať nevyhnutné opatrenia, aby tento stav napravili.
Členské štáty zabezpečia, pokiaľ to je možné, aby žiadosti o priebežné platby boli predkladané Komisii hromadne trikrát za rok, pričom posledná žiadosť má byť predložená najneskôr do 31. októbra.
Žiadosti o priebežné platby odlíšia pre každú prioritu výdavky vzniknuté v regiónoch a oblastiach, ktoré dostávajú prechodnú podporu.
Spojený úhrn platieb podľa odseku 2 a tohto odseku, ktoré sa vyplatia na pomoc, nesmie prekročiť podiel 95 % príspevku fondov na túto pomoc.
4. Záverečná bilancia pomoci je preplatená, ak:
a) platobný orgán do šiestich mesiacov po uplynutí lehoty pre platbu stanovenej v rozhodnutí o poskytnutí príspevku z fondov predloží Komisii overené vyúčtovanie skutočne zaplatených výdavkov;
b) záverečná správa o vykonávaní pomoci bola predložená Komisii a bola ňou schválená;
c) členský štát zaslal Komisii vyhlásenie podľa článku 38 ods. 1 písm. f).
5. Záverečné preplatenie bilancie nemožno na žiadosť členského štátu opraviť, ak platobný orgán nezaslal Komisii žiadosť do deviatich mesiacov odo dňa prevodu záverečnej bilancie.
6. Členské štáty určia orgány poverené vydávať potvrdenia a vyhlásenia uvedené v odsekoch 3 a 4.
7. Členské štáty zašlú Komisii najneskôr do 30. apríla každého roka svoje aktualizované odhady žiadostí o platby na bežný rok a odhady na nasledujúci rok.
8. Komisia v súlade s cieľmi týchto ustanovení ustanoví príslušné postupy pre platby na inovačné opatrenia uvedené v článku 22 a opatrenia uvedené v článku 23 a informuje o nich výbory uvedené v článkoch 48 až 51.
Článok 33
Používanie eura
Rozhodnutia Komisie, vyhradené prostriedky a platby sú vyčísľované a vykonávané v menových jednotkách euro v súlade s úpravou, ktorú vypracuje Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 53 ods. 2.
HLAVA IV
ÚČINNOSŤ POMOCI Z FONDOV
KAPITOLA I
MONITOROVANIE
Článok 34
Riadenie riadiacim orgánom
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 3, riadiaci orgán v zmysle článku 9 písm. n) je zodpovedný za účinnosť, správnosť riadenia a vykonávanie pomoci, najmä za:
a) zavedenie systému pre zhromažďovanie spoľahlivých finančných a štatistických informácií o vykonávaní pomoci, pre ukazovatele monitorovania uvedené v článku 36 a pre hodnotenie v súlade s článkami 42 a 43; pre odovzdávanie týchto údajov v súlade s úpravou dohodnutou medzi členským štátom a Komisiou, s použitím ak je to možné, počítačových systémov umožňujúcich výmenu dát s Komisiou, ako ju definuje čl. 18 ods. 3 písm. e);
b) prispôsobenie programového doplnku podľa odseku 3 a jeho vykonávanie v zmysle článku 18 ods. 3 bez toho, aby bol dotknutý článok 35;
c) vypracovanie výročnej správy o vykonávaní a po schválení monitorovacím výborom jej predloženie Komisii;
d) zorganizovanie hodnotenia v polovici obdobia podľa článku 42 v spolupráci s Komisiou a členským štátom;
e) zabezpečenie toho, aby subjekty, ktoré sa zúčastňujú na riadení a vykonávaní pomoci, viedli samostatný účtovný systém, alebo používali vhodné kódové označenie účtov pre všetky transakcie týkajúce sa pomoci;
f) zabezpečenie správnosti činností financovaných v rámci pomoci, najmä zavedením vnútorných kontrolných opatrení, dodržiavaním zásad riadnej správy finančných prostriedkov a reagovaním na každú pripomienku alebo požiadavku na nápravné opatrenia prijímané podľa článku 38 ods. 4 prvého pododseku alebo na odporučenie úprav vykonaných podľa odseku 2 tohto článku v súlade s ustanoveniami uvedených článkov;
g) zabezpečenie súladu s politikami spoločenstva podľa článku 12; v súvislosti s uplatňovaním pravidiel spoločenstva pre verejné obstarávanie uvádzajú oznámenia zasielané na uverejnenie v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev výslovne tie projekty, v prípade ktorých bolo požiadané o príspevok z fondov, alebo ak bol takýto príspevok poskytnutý;
h) plnenie povinností týkajúcich sa informovania a publicity uvedených v článku 46.
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia tohto nariadenia, riadiaci orgán koná pri uskutočňovaní svojich úloh v plnom súlade s inštitucionálnymi, právnymi a finančnými systémami dotknutého členského štátu.
2. Každoročne pri predložení výročnej správy o vykonávaní uvedenej v článku 37 Komisia a riadiaci orgán preskúmajú hlavné výsledky predchádzajúceho roka v súlade s úpravou dohodnutou s dotknutým členským štátom a riadiacim orgánom.
Po tomto preskúmaní môže Komisia vzniesť voči členskému štátu a riadiacemu orgánu pripomienky. Členský štát Komisiu informuje, aké opatrenia prijal so zreteľom na tieto pripomienky. V riadne odôvodnených prípadoch, a ak Komisia považuje prijaté opatrenia za nezodpovedajúce, môže členskému štátu a riadiacemu orgánu odporučiť úpravy zamerané na zlepšenie účinnosti mechanizmov pre monitorovanie alebo riadenie pomoci spoločne s dôvodmi pre tieto odporúčania. Ak riadiaci orgán obdrží akékoľvek takéto odporučenie, následne doloží opatrenia urobené pre zlepšenie monitorovacích a riadiacich mechanizmov, alebo vysvetlí, prečo žiadne neurobil.
3. Na žiadosť monitorovacieho výboru alebo z vlastného podnetu upraví riadiaci orgán programový doplnok bez toho, aby zmenil celkovú čiastku príspevku z fondov poskytnutú na dotknutú prioritu alebo jej špecifické ciele. Po schválení monitorovacím výborom informuje riadiaci orgán o týchto úpravách Komisiu do jedného mesiaca.
O každej úprave prvkov obsiahnutých v rozhodnutí o príspevku z fondov rozhodne Komisia po dohode s dotknutým členským štátom do štyroch mesiacov po schválení monitorovacím výborom.
Článok 35
Monitorovacie výbory
1. Na každý rámec podpory spoločenstva alebo jednotný programový dokument a každý operačný program dohliada monitorovací výbor.
Monitorovacie výbory zriaďuje členský štát po dohode s riadiacim orgánom a po porade s partnermi. Partneri podporia vyváženú účasť mužov a žien.
Monitorovacie výbory sa zriaďujú najneskôr tri mesiace po rozhodnutí o príspevku z fondov. Monitorovacie výbory konajú v rámci príslušnosti členského štátu, vrátane súdnej.
2. Na práci monitorovacieho výboru sa s poradnou funkciou podieľa zástupca Komisie, a ak je to vhodné, zástupca EIB.
Monitorovací výbor si vypracuje vlastný rokovací poriadok v inštitucionálnom, právnom a finančnom rámci dotknutého členského štátu a dohodne ho s riadiacim orgánom.
Monitorovaciemu výboru v zásade predsedá zástupca členského štátu alebo riadiaceho orgánu.
3. Monitorovací výbor sa presviedča o účinnosti a kvalite vykonávania pomoci. Na tento účel:
a) podľa článku 15 potvrdí alebo upraví programový doplnok, vrátane materiálnych a finančných ukazovateľov, ktoré sa používajú na monitorovanie pomoci. Pred každou ďalšou úpravou sa musí získať jej schválenie;
b) zvažuje a schvaľuje kritéria pre výber činností financovaných v rámci každého opatrenia do šiestich mesiacov po schválení pomoci;
c) pravidelne sa presviedča o pokroku smerujúcemu k dosiahnutiu špecifických cieľov pomoci;
d) skúma výsledky vykonávania pomoci, najmä dosiahnutie cieľov stanovených pre rôzne opatrenia a priebežné hodnotenie podľa článku 42;
e) posudzuje a schvaľuje výročné a záverečné správy o vykonávaní, ktoré sú odosielané Komisii;
f) posudzuje a schvaľuje každý návrh na zmenu obsahu rozhodnutia Komisie o príspevku z fondov;
g) v každom prípade môže navrhnúť riadiacemu orgánu akúkoľvek úpravu alebo preskúmanie pomoci, ktorá pravdepodobne umožní dosiahnutie cieľov uvedených v článku 1, alebo zlepší riadenie pomoci, vrátane finančného riadenia. Každá úprava pomoci je vykonaná podľa článku 34 ods. 3.
Článok 36
Ukazovatele monitorovania
1. Riadiaci orgán a monitorovací výbor vykonávajú monitorovanie s ohľadom na materiálne a finančné ukazovatele bližšie stanovené v operačnom programe, jednotnom programovom dokumente alebo programovom doplnku. Je potrebné, aby pri vypracovaní ukazovateľov brali do úvahy metodológiu a zoznam príkladov ukazovateľov vydané Komisiou, rovnako ako kategorizáciu oblastí intervencií, ktorú Komisia navrhne pri nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Tieto ukazovatele sa viažu na špecifický charakter dotknutej pomoci, jej ciele a spoločensko-hospodársku, štrukturálnu a ekologickú situáciu dotknutého členského štátu a jeho regiónov. Ak je to vhodné, zoberú tiež do úvahy existenciu regiónov alebo oblastí, ktoré dostávajú prechodnú podporu. Medzi tieto ukazovatele patria najmä tie, ktoré sa používajú na pridelenie rezervy uvedenej v článku 44.
2. Tieto ukazovatele pre príslušnú pomoc bližšie určia:
a) špecifické ciele pre opatrenia a priority - ak je to možné - vyjadrené kvantitatívne a ich vzájomný súlad;
b) fázu dosiahnutú v pomoci, pokiaľ ide o jej materiálne vykonávanie, výsledky a, akonáhle je to možné, jej vplyv na príslušnej úrovni (prioritu alebo opatrenie);
c) postup plánu financovania.
Ak to povaha pomoci umožňuje, sú štatistické údaje rozpisované podľa pohlavia a veľkosti podnikov príjemcu.
3. Finančné ukazovatele a ukazovatele pokroku sú také, aby informácie stanovené v odseku 2 písm. a), b) a c) mohli byť pri väčších projektoch uvádzané samostatne.
Článok 37
Výročné a záverečné správy o vykonávaní
1. Pri viacročnej pomoci predkladá riadiaci orgán Komisii do šiestich mesiacov od konca každého celého kalendárneho roka výročnú správu o vykonávaní podľa článku 34 ods. 1 písm. c). Záverečná správa je predložená Komisii najneskôr šesť mesiacov po konečnom termíne uplatniteľnosti výdavkov.
Za celú pomoc vykonávanú v období kratšom ako dva roky predkladá riadiaci orgán Komisii len záverečnú správu. Tá musí byť predložená do šiestich mesiacov od poslednej platby, ktorú vykonal platobný orgán.
Monitorovací výbor túto správu preskúma a schváli pred odoslaním Komisii.
Komisia do dvoch mesiacov po doručení výročnej správy o vykonávaní oznámi spolu s odôvodnením, či správu považuje za neuspokojivú, inak sa správa považuje za prijatú. V prípade záverečnej správy Komisia odpovie do piatich mesiacov po doručení správy.
2. Všetky výročné a záverečné správy o vykonávaní obsahujú tieto informácie:
a) každú zmenu vo všeobecných podmienkach, ktorá má význam pre vykonávanie pomoci, najmä hlavné spoločensko-hospodárske trendy, zmeny štátnych, regionálnych alebo odvetvových politík či v referenčnom rámci uvedenom v článku 9 písm. c), a ak to je možné, ich dôsledky na vzájomný súlad pomoci od rôznych fondov medzi pomocou z fondov a pomocou od iných finančných nástrojov;
b) pokrok vo vykonávaní priorít a opatrení za každý z fondov, pokiaľ ide o ich špecifické ciele, ak je to možné, vyjadrený kvantitatívne na príslušnej úrovni (priority alebo opatrenia) pomocou materiálnych ukazovateľov a ukazovateľov výsledkov a dôsledkov podľa článku 36;
c) finančné vykonávanie pomoci, pričom sú pre každé opatrenie zhrnuté celkové výdavky skutočne zaplatené platobným orgánom, a záznam všetkých platieb obdržaných od Komisie. Finančné ukazovatele uvedené v článku 36 ods. 2 písm. c) sú vyjadrené kvantitatívne; finančné vykonávanie v oblastiach, ktoré dostávajú prechodnú podporu, je uvedené samostatne vzhľadom ku každej z priorít; finančné vykonávanie sekcie záruk EPUZF pre opatrenia, ktoré sú uvedené v článku 33 nariadenia (ES) č. 1257/1999, sa predloží na úrovni celkového objemu finančného vykonávania;
d) opatrenia prijaté riadiacim orgánom a monitorovacím výborom pre zabezpečenie kvality a účinnosti vykonávania, najmä:
i) opatrenia pre monitorovanie, finančnú kontrolu a hodnotenie, vrátane mechanizmov zberu dát;
ii) súhrn všetkých významných problémov, ktoré sa objavili v riadení pomoci a všetky prijaté opatrenia, vrátane činnosti vykonanej na základe odporúčaní pre úpravy podľa článku 34 ods. 2, alebo na žiadosť o nápravné opatrenia podľa článku 38 ods. 4;
iii) využitie technickej pomoci;
iv) opatrenia prijaté pre zabezpečenie publicity pre pomoc podľa článku 46;
e) opatrenia urobené pre zabezpečenie zlučiteľnosti s politikami spoločenstva podľa článku 12 a pre zabezpečenie koordinácie akejkoľvek štrukturálnej pomoci spoločenstva uvedené v článku 17 ods. 1 a v článku 19 ods. 2 druhom pododseku;
f) ak to je vhodné, samostatný oddiel o pokroku a financovaní veľkých projektov a globálnych grantov.
KAPITOLA II
FINANČNÁ KONTROLA
Článok 38
Všeobecné ustanovenia
1. Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť Komisie za vykonávanie všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev, členské štáty prevezmú zodpovednosť za finančnú kontrolu pomoci v prvom stupni. Medzi opatrenia, ktoré na tento účel prijmú, patria:
a) overenie toho, že boli zriadené riadiace a kontrolné mechanizmy a vykonávajú sa v praxi tak, že zabezpečujú, aby sa fondy spoločenstva využívali účinne a správne;
b) poskytnutie opisu týchto mechanizmov Komisii;
c) zabezpečovanie toho, že pomoc je riadená podľa všetkých platných pravidiel spoločenstva a že finančné prostriedky, ktoré dostali k dispozícii, sa používajú podľa zásad riadnej správy finančných prostriedkov;
d) overovanie toho, že vyhlásenia o výdavkoch predkladané Komisii sú správne a presné, a zabezpečovanie toho, že sú výsledkom účtovných systémov založených na overiteľných dokladoch;
e) predchádzanie, zisťovanie a náprava nezrovnalostí, ich oznamovanie Komisii v súlade s pravidlami a stále informovanie Komisie o pokroku v správnych a súdnych konaniach;
f) predloženie vyhlásenia vypracovaného osobou alebo útvarom, ktorých funkcia je nezávislá na určenom riadiacom orgáne, Komisii pri ukončení každej pomoci. Toto vyhlásenie zhrnie závery kontrol vykonaných v predchádzajúcich rokoch a posúdi platnosť žiadosti o preplatenie záverečnej bilancie a zákonnosť a súlad transakcií zahrnutých do záverečného overenia výdavkov s pravidlami. Ak to považujú za nevyhnutné, členské štáty môžu k tomuto overeniu pripojiť vlastné stanovisko;
g) spolupráca s Komisiou na zabezpečovaní toho, že sa fondy spoločenstva používajú v súlade so zásadami riadnej správy finančných prostriedkov;
h) spätné získanie všetkých čiastok stratených následkom zistených nezrovnalostí, a ak je to vhodné, uplatnenie úroku z omeškania.
2. Komisia sa v rámci svojej zodpovednosti za vykonávanie všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev presvedčí, že členské štáty majú také hladko fungujúce systémy riadenia a kontroly, že fondy spoločenstva sú účinne a správne využívané.
Na ten účel bez toho, aby boli dotknuté kontroly vykonávané členskými štátmi podľa vnútroštátnych zákonov, vykonávacích predpisov a správnych predpisov, úradníci alebo zamestnanci Komisie môžu v súlade s mechanizmami dohodnutými s členským štátom v rámci spolupráce opísanej v odseku 3 vykonávať kontroly na mieste, vrátane kontroly vzoriek, na činnostiach financovaných fondmi a na systémoch riadenia a kontroly, pričom ich oznámi najmenej jeden pracovný deň dopredu. Komisia podá oznámenie dotknutému členskému štátu, aby dostala všetku nevyhnutnú pomoc. Na takýchto kontrolách sa môžu zúčastniť úradníci alebo zamestnanci dotknutého členského štátu.
Komisia môže dotknutý členský štát požiadať, aby vykonal pre overenie správnosti jednej alebo viacerých transakcií kontrolu na mieste. Na takýchto kontrolách sa môžu zúčastniť úradníci alebo zamestnanci Komisie.
3. Komisia a členské štáty spolupracujú na základe dvojstranných administratívnych dohôd na koordinácii plánov, metód a vykonávaní kontrol tak, aby maximálne zvýšili ich užitočnosť. Výsledky vykonaných kontrol si bezodkladne vymenia.
Najmenej raz ročne a v každom prípade pred výročným preskúmaním uvedeným v článku 34 ods. 2 sú prešetrené a vyhodnotené:
a) výsledky kontrol vykonaných členským štátom a Komisiou;
b) všetky pripomienky vznesené inými kontrolnými subjektmi alebo orgánmi štátu alebo spoločenstva;
c) finančné dôsledky zaznamenaných nezrovnalostí, opatrenia už urobené alebo dosiaľ požadované pre ich nápravu, a ak to je nevyhnutné, úpravy riadiacich a kontrolných systémov.
4. Po tomto prešetrení a vyhodnotení, bez toho, aby boli dotknuté opatrenia, ktoré má bezodkladne prijať členský štát podľa tohto článku a článku 39, môže Komisia vzniesť pripomienky, zvlášť pokiaľ ide o finančné dôsledky všetkých zistených nezrovnalostí. Tieto pripomienky sú určené členskému štátu a riadiacemu orgánu dotknutej pomoci. Ak je to nevyhnutné, sú k týmto pripomienkam pripojené požiadavky na opatrenia pre nápravu zistených nedostatkov v riadení a odstránení tých zistených nezrovnalostí, ktoré dosiaľ neboli odstránené. Členský štát dostane príležitosť vyjadriť sa k týmto pripomienkam.
Ak po tom, čo členský štát vyjadril svoje pripomienky alebo neposkytol žiadne vyjadrenie, Komisia prijme závery, členský štát prijme do konca stanovenej lehoty nevyhnutné opatrenia, aby vyhovel požiadavkám Komisie a informuje o tom Komisiu.
5. Bez toho, aby bol dotknutý tento článok, môže Komisia po riadnom overení pozastaviť celú priebežnú platbu alebo jej časť, ak zistí, že dotknutý výdavok súvisí so závažnými nezrovnalosťami, ktoré neboli napravené, a že situácia vyžaduje bezprostredný zásah. Komisia o vykonanom zásahu a jeho dôvodoch informuje dotknutý členský štát. Ak ešte po piatich mesiacoch pretrvávajú dôvody pozastavenia, alebo dotknutý členský štát neoznámil Komisii opatrenia, ktoré prijal na odstránenie týchto závažných nezrovnalostí, použijú sa ustanovenia článku 39.
6. Pokiaľ sa v dvojstranných správnych dohodách nerozhodne inak, zodpovedné orgány po obdobie troch rokov potom, čo Komisia preplatí konečnú bilanciu každej pomoci, uchovajú k dispozícii pre Komisiu všetky podklady (buď originály alebo vo verziách, ktorých zhoda s originálom je riadne overená, na všeobecne používaných nosičoch dát), ktoré sa vzťahujú na výdavky a kontroly pomoci, ktorej sa to týka. Toto obdobie je prerušené buď v prípade súdneho konania, alebo na základe riadne odôvodnenej žiadosti Komisie.
Článok 39
Úpravy financovania
1. Členské štáty ponesú v prvom stupni zodpovednosť za vyšetrovanie nezrovnalostí, pričom konajú na základe dôkazu o každej väčšej zmene ovplyvňujúcej povahu podmienok pre vykonávanie pomoci alebo jej kontroly a vykonajú žiaduce úpravy financovania.
Členský štát vykoná úpravy financovania, ktoré sú žiaduce v spojitosti s jednotlivými alebo systematickými nezrovnalosťami. Tieto úpravy vykonané členským štátom spočívajú v zrušení celého príspevku spoločenstva alebo jeho časti. Fondy spoločenstva, ktoré sa týmto spôsobom uvoľnia, môžu byť členským štátom znovu použité na dotknutú pomoc v súlade s ustanoveniami prijatými podľa článku 53 ods. 2
2. Ak po dokončení nevyhnutného overovania dôjde Komisia k záveru, že:
a) členský štát neplní svoje povinnosti podľa odseku 1; alebo
b) celá činnosť alebo jej časť nie je oprávnená na príspevok z fondov ani ako celok, ani ako časť; alebo
c) existujú závažné nedostatky v systémoch riadenia alebo kontroly, ktoré by mohli viesť k systémovým nezrovnalosťami;
Komisia pozastaví priebežné platby, ktorých sa to týka a s uvedením dôvodov požiada aby členský štát poskytol svoje vyjadrenie, a ak je to vhodné, v stanovenej lehote vykonal akékoľvek opravy.
Ak členský štát vznesie námietky proti pripomienkam Komisie, Komisia ho pozve na vypočutie, pri ktorom obe strany v spolupráci založenej na partnerstve vyvinú úsilie dosiahnuť dohodu o pripomienkach a záveroch, ktoré z nich vyplynú.
3. Pokiaľ sa nedosiahne dohoda a členský štát nevykoná spomenuté opravy do uplynutia Komisiou stanovenej lehoty, Komisia môže, pri zohľadnení každého vyjadrenia členského štátu, rozhodnúť do troch mesiacov o tom, že:
a) zníži platbu na účet uvedenú v článku 32 ods. 2; alebo
b) vykoná požadované úpravy financovania tak, že zruší celý príspevok fondov na dotknutú pomoc alebo jeho časť.
V súlade so zásadou proporcionality Komisia pri rozhodovaní o objeme úpravy zoberie do úvahy druh nezrovnalostí alebo zmeny a rozsah a finančné dôsledky nedostatkov zistených v systémoch riadenia alebo kontroly členských štátov.
Ak nevydá Komisia rozhodnutie o postupe podľa písmena a) alebo b), pozastavenie priebežných platieb je okamžite ukončené.
4. Každá čiastka, ktorá bola neoprávnene prijatá a má byť získaná späť, musí byť nahradená Komisii vrátane úrokov z omeškania.
5. Tento článok sa použije, bez toho, aby bol dotknutý článok 32
KAPITOLA III
HODNOTENIE
Článok 40
Všeobecné ustanovenia
1. Na účel merania účinnosti podlieha štrukturálna pomoc spoločenstva predbežnému hodnoteniu, hodnoteniu v polovici obdobia a následnému hodnoteniu, ktoré sú určené na zhodnotenie jej dôsledkov, pokiaľ ide o ciele stanovené v článku 1, a na analýzu jej účinkov na špecifické štrukturálne problémy.
2. Účinnosť činností fondov sa meria podľa týchto kritérií:
a) ich celkový dosah na ciele stanovené v článku 158 zmluvy, a najmä na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti spoločenstva;
b) dosah priorít navrhnutých v plánoch rozvoja a priorít včlenených do každého rámca podpory spoločenstva a každého prípadu pomoci.
3. Príslušné orgány členských štátov a Komisia sústredia príslušné prostriedky a zhromaždia údaje potrebné pre zabezpečenie toho, že toto hodnotenie je možné uskutočniť čo najúčinnejšie. V tejto súvislosti hodnotenie využije rôzne podrobné údaje, ktoré môžu poskytnúť monitorovacie mechanizmy, doplnené v nevyhnutných prípadoch zberom informácií pre zvýšenie ich významnosti.
Na podnet členských štátov alebo Komisie po tom, čo bol informovaný dotknutý členský štát, a pokiaľ to je pre špecifickú tému vhodné, môžu byť začaté doplňujúce hodnotenia s cieľom identifikovať prenosné skúsenosti.
4. Výsledky hodnotenia sa na požiadanie sprístupnia verejnosti. Pokiaľ ide o výsledky hodnotenia stanoveného v článku 42, bude v súlade s inštitucionálnymi mechanizmami každého členského štátu vyžiadaný súhlas monitorovacieho výboru.
5. Postupy hodnotenia sa stanovia v rámcoch podpory spoločenstva a formách pomoci.
Článok 41
Predbežné hodnotenie
1. Účelom predbežného hodnotenia je poskytnúť základ pre prípravu plánov rozvoja, pomoci a programového doplnku, ktorých súčasť tvorí.
Predbežné hodnotenie je povinnosťou orgánov zodpovedných za prípravu plánov, prípravu pomoci a programového doplnku.
2. Pre prípravu plánu a pomoci zahŕňa predbežné hodnotenie analýzu predností, slabých stránok a potenciálu dotknutého členského štátu, regiónu alebo odvetvia. Z hľadiska kritérií uvedených v článku 40 ods. 2 písm. a) posúdi zhodu zvolenej stratégie a konkrétnych cieľov so špecifickými charakteristikami dotknutých regiónov alebo oblastí, vrátane demografických trendov, a očakávaný dosah priorít plánovaných pre činnosť, pričom - ak je to možné - kvantitatívne opíše špecifické ciele vo vzťahu k východzej situácii.
Predbežné okrem iného zohľadní situáciu v oblastiach konkurencieschopnosti a inovácie, malých a stredných podnikov, zamestnanosti a trhu práce s ohľadom na Európsku stratégiu zamestnanosti, životné prostredie a rovnoprávnosť medzi mužmi a ženami. Obsahuje najmä:
a) predbežné hodnotenie sociálnej a hospodárskej situácie, najmä trendy vnútroštátneho trhu práce, vrátane regiónov, ktoré čelia špecifickým problémom zamestnanosti, ďalej celkovej stratégii v oblasti rozvoja ľudských zdrojov a spôsobu, ktorým sa táto stratégia viaže na národnú stratégiu zamestnanosti, ako ju stanovia národné akčné plány;
b) predbežné hodnotenie ekologickej situácie v dotknutom regióne, najmä tých úsekov životného prostredia, o ktorých možno predpokladať, že budú pomocou značne ovplyvnené; mechanizmov začlenenia ekologického rozmeru do pomoci a do akej miery zapadajú do krátkodobých a dlhodobých národných, regionálnych a miestnych cieľov (napr. plánov ekologického riadenia); predpisov pre zabezpečenie zhody s právnou úpravou spoločenstva o životnom prostredí. Toto predbežné hodnotenie podá opis, čo v najväčšej miere vyjadrený kvantitatívne, o existujúcej ekologickej situácii a odhad očakávaného dosahu tejto stratégie a pomoci na stav životného prostredia;
c) predbežné hodnotenie situácie, pokiaľ ide o rovnosť príležitostí pre ženy a mužov na trhu práce a rovnaké zaobchádzanie v práci vrátane špecifických prekážok na strane každej skupiny; odhad očakávaného dosahu stratégie a pomoci, obzvlášť na začlenenie žien a mužov do trhu práce, na vzdelanie, odbornú prípravu, na postavenie žien v zamestnaní a na zladenie rodinného a pracovného života.
Predbežné hodnotenie overí významnosť navrhovaných vykonávacích a monitorovacích mechanizmov, zhodu s politikami spoločenstva a do akej miery sú zohľadnené usmernenia uvedené v článku 10 ods. 3
Zohľadní výsledky hodnotení výsledkov z predchádzajúcich programovacích období.
3. Hodnotenie opatrení v programovom doplnku predstavuje zhodu s cieľmi zodpovedajúcimi prioritám, vyjadrí - ak je to možné - kvantitatívne ich špecifické ciele a následne overí významnosť kritérií pre výber, ako sú stanovené v článku 35 ods. 3 písm. b).
Článok 42
Hodnotenie v polovici obdobia
1. Hodnotenie v polovici obdobia preskúma, so zreteľom na predbežné hodnotenie, počiatočné výsledky pomoci, ich významnosť a rozsah, v akej boli dosiahnuté konkrétne ciele. Posúdi tiež využitie finančných prostriedkov a priebeh monitorovania a vykonávania.
2. Hodnotenie v polovici obdobia sa uskutočňuje v rámci zodpovednosti riadiaceho orgánu v spolupráci s Komisiou a členským štátom. Vzťahuje sa na každý rámec podpory spoločenstva a na každú pomoc. Uskutočňuje ho nezávislý posudzovateľ, v súlade s článkom 35 ods. 3 sa predloží monitorovaciemu výboru pre dotknutý rámec podpory spoločenstva alebo pomoc a potom zašle Komisii spravidla tri roky po prijatí rámca podpory spoločenstva alebo pomoci, najneskôr však do 31. decembra 2003, na účel vykonania preskúmania uvedeného v článku 14 ods. 2
3. Komisia preskúma závažnosť a kvalitu hodnotenia na základe kritérií dopredu definovaných Komisiou a členským štátom v partnerstve na účel preskúmania pomoci a pridelenia rezervy uvedenej v článku 44.
4. Ako pokračovanie hodnotenia v polovici obdobia bude toto aktualizované pre každý rámec podpory spoločenstva a pomoci a ukončené najneskôr 31. decembra 2005 s cieľom pripraviť sa na následné činnosti spojené s poskytnutím pomoci.
Článok 43
Následné hodnotenie
1. Na základe výsledkov hodnotenia, ktoré sú už k dispozícii, sa následné hodnotenie vzťahuje na využitie prostriedkov, účinnosť a efektivitu pomoci a jeho dosahu a vyvodí závery ohľadne politiky hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Zaoberá sa faktormi, ktoré prispievajú k úspechu alebo zlyhaniu vykonávania, dosiahnutými cieľmi a výsledkami, vrátane ich trvalej udržateľnosti.
2. Za následné hodnotenie je zodpovedná Komisia v spolupráci s členským štátom a riadiacim orgánom. Vzťahuje sa na pomoc a vykonávajú ho nezávislí posudzovatelia. Je ukončené najneskôr tri roky od konca programovacieho obdobia.
KAPITOLA IV
VÝKONNOSTNÁ REZERVA
Článok 44
Prideľovanie výkonnostnej rezervy
1. Každý členský štát po dôkladnej porade s Komisiou posúdi v rámci každého z cieľov a najneskôr do 31. decembra 2003 výkonnosť každého zo svojich operačných programov či jednotných programových dokumentov na základe obmedzeného počtu monitorovacích ukazovateľov, ktoré odrážajú účinnosť, riadenie a finančné vykonávanie a ktorými sa merajú výsledky v polovici obdobia v porovnaní s ich špecifickými pôvodnými cieľmi.
O týchto ukazovateľoch rozhodne členský štát po dôkladnej porade s Komisiou, pričom zoberie do úvahy celý zoznam ukazovateľov alebo jeho časť, ako bol navrhnutý Komisiou. Tieto ukazovatele musia byť kvantitatívne vyjadrené v rôznych existujúcich výročných správach o vykonávaní i v správe o hodnotení v polovici obdobia. Členské štáty sú zodpovedné za ich použitie.
2. V polovici obdobia, najneskôr však 31. marca 2004 Komisia pridelí po dôkladnej porade s dotknutými členskými štátmi v rámci každého z cieľov a na základe návrhov z každého členského štátu, s uvážením jeho špecifických inštitucionálnych charakteristík a im zodpovedajúcemu programovaniu, vyčlenené prostriedky uvedené v článku 7 ods. 5 na tie operačné programy alebo jednotné programové dokumenty či ich priority, ktoré sú hodnotené ako úspešné. Tieto operačné programy či jednotné programové dokumenty musia byť upravené v súlade s článkami 14 a 15.
HLAVA V
SPRÁVY A PUBLICITA
Článok 45
Správy
1. Podľa článku 159 zmluvy predkladá Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov v trojročných intervaloch správu o pokroku v dosahovaní hospodárskej a sociálnej súdržnosti a o príspevku, ktorým k tomu prispeli fondy, Kohézny fond, EIB a iné finančné nástroje. Táto správa uvedie v prehľade najmä:
a) pokrok pri dosahovaní hospodárskej a sociálnej súdržnosti vrátane spoločensko-hospodárskej situácie regiónov a všetkých pozorovaných zmien a analýzu tokov priamych investícií a ich dosahu na situáciu zamestnanosti v spoločenstve;
b) úlohu fondov, Fondu súdržnosti, EIB a iných finančných nástrojov a dosah ďalších politík spoločenstva a členských štátov pri uskutočňovaní tohto procesu;
c) všetky návrhy týkajúce sa opatrení a politík spoločenstva, ktoré môže byť potrebné prijať na účel posilnenia hospodárskej a sociálnej súdržnosti.
2. Pred 1. novembrom každého roka Komisia zašle Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní tohto nariadenia v predchádzajúcom roku. Táto správa uvedie v prehľade najmä:
a) činnosti každého fondu, využitie ich rozpočtových prostriedkov a sústredenie pomoci, využitie iných finančných nástrojov, za ktoré je Komisia zodpovedná, a sústredenie ich prostriedkov; tento prehľad obsahuje:
- ročný rozpis prostriedkov zverených a vyplatených z každého fondu podľa členských štátov, vrátane iniciatív spoločenstva,
- ročné vyhodnotenie inovačných činností a technickej pomoci;
b) vzájomnú koordináciu pomoci z fondov a jej koordináciu s pomocou poskytovanou EIB a inými finančnými nástrojmi;
c) akonáhle sú k dispozícii výsledky hodnotenia uvedené v článku 42, ktoré ukážu každú úpravu pomoci, a v článku 43 a hodnotenie súladu opatrení prijatých fondmi s politikami spoločenstva uvedenými v článku 12;
d) zoznam veľkých projektov, na ktoré fondy prispeli;
e) výsledky kontrol vykonaných Komisiou podľa článku 38 ods. 2 a poučenia, ktoré je potrebné z nich vyvodiť, vrátane uvedenia počtu zaznamenaných nezrovnalostí, spochybnených čiastok a finančných úprav vykonaných podľa článku 39 ods. 2;
f) informácie o stanoviskách výborov vyjadrených podľa článkov 48 až 51.
Článok 46
Informovanie a publicita
1. Na účely porady podľa článku 15 ods. 1 členské štáty zabezpečia publicitu plánom rozvoja.
2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 23 ods. 1, riadiaci orgán je zodpovedný za zabezpečenie publicity pomoci a najmä za to, že budú informovaní:
a) prípadní koneční príjemcovia pomoci, obchodné a profesijné organizácie, hospodárski a sociálni partneri, subjekty presadzujúce rovnosť medzi mužmi a ženami a príslušné mimovládne organizácie o príležitostiach, ktoré pomoc ponúka;
b) verejnosť o úlohe, ktorú má spoločenstvo v príslušnej pomoci, a o jej výsledkoch.
3. Členské štáty vykonajú porady s Komisiou a podľa článku 37 ods. 2 ju informujú každý rok o iniciatívach podniknutých na účely uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku.
HLAVA VI
VÝBORY
Článok 47
Všeobecné ustanovenia
1. Pri vykonávaní tohto nariadenia napomáhajú Komisii štyri výbory:
a) Výbor pre rozvoj a premenu regiónov;
b) výbor podľa článku 147 zmluvy;
c) Výbor pre poľnohospodárske štruktúry a rozvoj vidieka;
d) Výbor pre štruktúry rybného hospodárstva a akvakultúru.
2. Ak výbory uvedené v odseku 1 písm. a), c) a d) pôsobia ako poradné výbory podľa článkov 48, 50 a 51, uplatní sa tento postup:
- zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrenia, ktoré má byť prijaté,
- výbor predloží svoje stanovisko k návrhu v lehote, ktorú môže stanoviť jeho predseda podľa naliehavosti záležitosti; ak je to vhodné, môže byť záležitosť predložená na hlasovanie,
- jeho stanoviská sú zapísané do zápisnice; každý členský štát má naviac právo požiadať, aby bolo jeho stanovisko zapísané do zápisnice,
- Komisia v najvyššej možnej miere zohľadní stanoviská predložené výborom. O spôsobe, ktorým zohľadní jeho stanoviská, informuje výbor.
3. Ak výbory uvedené v odseku 1 písm. a), c) a d) pôsobia ako riadiace výbory podľa článkov 48, 50 a 51, uplatní sa tento postup:
- zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrenia, ktoré má byť prijaté,
- výbor predloží svoje stanovisko k návrhu v lehote, ktorú môže stanoviť jeho predseda podľa naliehavosti záležitosti, o ktorú ide. Stanovisko je predložené väčšinou vyjadrenou v článku 205 odsek 2 zmluvy v prípadoch, keď Rada prijíma rozhodnutie na návrh Komisie. Ak je záležitosť predložená vo výbore na hlasovanie, hlasy zástupcov členských štátov sú vážené tak, ako to stanovuje uvedený článok. Predseda nehlasuje,
- Komisia prijme opatrenia, ktoré sa uplatnia okamžite. Ak však nie sú v zhode so stanoviskom, ktoré predložil výbor, Komisia ich okamžite oznámi Rade. V takom prípade:
- Komisia môže odložiť uplatnenie opatrenia, o ktorom rozhodla, na obdobie nepresahujúce jeden mesiac od dátumu takéhoto oznámenia,
- Rada môže kvalifikovanou väčšinou prijať iné rozhodnutie v lehote uvedenej v predchádzajúcej pododrážke.
4. Komisia predloží výborom správy uvedené v článku 45. Môže si vyžiadať stanovisko výboru ku každej záležitosti týkajúcej sa pomoci v rámci fondov okrem pomoci, ktorej sa týka táto hlava. Patria sem záležitosti, ktorými sa zaoberajú predovšetkým iné výbory.
5. Stanoviská každého výboru sú dané na vedomie ostatným výborom uvedeným v tejto hlave.
6. Každý výbor si vypracuje vlastný rokovací poriadok.
7. Európsky parlament je o práci výborov pravidelne informovaný.
Článok 48
Výbor pre rozvoj a premenu regiónov
1. Týmto sa pod záštitou Komisie zriaďuje Výbor pre rozvoj a premenu regiónov, tvorený zástupcami členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. EIB vymenuje zástupcu bez hlasovacieho práva.
2. Výbor pôsobí ako riadiaci výbor podľa postupu stanoveného v článku 47 ods. 3, keď sa zaoberá:
a) vykonávacími ustanoveniami uvedenými v článku 53 ods. 2
S inými výbormi sa poradí v otázke vyššie spomenutých vykonávacích pravidiel v rámci ich poradných funkcií, pokiaľ sa ich týkajú;
b) vykonávacími ustanoveniami uvedenými v článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1261/1999 z 21. júna 1999 o Európskom fonde pre regionálny rozvoj (EFRR)[13];
c) usmerneniami týkajúcimi sa iniciatív spoločenstva uvedených v článku 20 ods. 1 písm. a) ("Interreg") a článku 20 ods. 1 písm. b) ("Urban");
d) usmerneniami pre rôzne druhy inovačných opatrení, ktoré sa vykonávajú pri uplatňovaní článku 22 v prípade podpory od EFRR.
3. Výbor pôsobí ako poradný výbor podľa postupu stanoveného v článku 47 ods. 2, keď sa zaoberá týmito záležitosťami:
a) zostavením a prehodnotením zoznamu oblastí spôsobilých podľa cieľa 2;
b) rámcami podpory spoločenstva a zodpovedajúcimi informáciami obsiahnutými v jednotných programových dokumentoch podľa cieľov 1 a 2;
c) druhmi opatrení technickej pomoci podľa článku 23 v prípade podpory od EFRR;
d) všetkými ostatnými otázkami týkajúcimi sa článkov 20 až 22.
Článok 49
Výbor podľa článku 147 zmluvy
1. Výbor zriadený podľa článku 147 zmluvy sa skladá z dvoch zástupcov vlády, dvoch zástupcov organizácií zamestnancov a dvoch zástupcov organizácií zamestnávateľov z každého členského štátu. Člen Komisie, zodpovedný za predsedanie výboru, môže svoju zodpovednosť preniesť na vyššieho úradníka Komisie.
Za každý členský štát je určený náhradník pre každú kategóriu zástupcov uvedenú v prvom odseku. V neprítomnosti jedného alebo oboch členov je tento náhradník automaticky oprávnený zúčastniť sa rokovania.
Členov a náhradníkov vymenuje Rada na návrh Komisie na trojročné obdobie. Môžu byť vymenovaní znova. Pokiaľ ide o zloženie výboru, Rada sa snaží o zabezpečenie spravodlivého zastúpenia rôznych dotknutých skupín. Pre tie body programu rokovania, ktoré sa jej týkajú, vymenuje EIB zástupcu bez hlasovacieho práva.
2. Výbor:
a) predkladá stanoviská k návrhom rozhodnutí Komisie, ktoré sa týkajú jednotných programových dokumentov a rámcov podpory spoločenstva podľa cieľa 3, ako aj
k rámcom podpory spoločenstva a zodpovedajúcim informáciám obsiahnutým v jednotných programových dokumentoch podľa cieľov 1 a 2 v prípadoch podpory od ESF;
b) predkladá svoje stanovisko k vykonávacím ustanoveniam podľa článku 53 ods. 2;
c) je konzultovaný vo veci vykonávacích ustanovení uvedených v článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1262/1999 z 21. júna 1999 o Európskom sociálnom fonde (ESF)[14];
d) predkladá stanoviská k návrhu pokynov Komisie, týkajúce sa iniciatívy spoločenstva uvedenej v článku 20 ods. 1 písm. d) ("Equal") a k rôznym druhom inovačných opatrení v súvislosti s článkom 22 v prípade podpory od ESF. Komisia môže výboru tiež postúpiť ďalšie otázky v zmysle článkov 20 až 22;
e) je konzultovaný vo veci druhov opatrení technickej pomoci podľa článku 23 v prípade podpory od ESF.
3. Na prijatie stanoviska výboru sa vyžaduje absolútna väčšina platných odovzdaných hlasov. Komisia informuje výbor o spôsobe, ktorým zohľadnila jeho stanoviská.
Článok 50
Výbor pre poľnohospodárske štruktúry a rozvoj vidieka
1. Týmto sa pod záštitou Komisie zriaďuje Výbor pre poľnohospodárske štruktúry a rozvoj vidieka, tvorený zástupcami členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. EIB vymenuje zástupcu bez hlasovacieho práva.
2. Výbor pôsobí ako riadiaci výbor podľa postupu stanoveného v článku 47 ods. 3, keď sa zaoberá:
a) vykonávacími a prechodnými ustanoveniami uvedenými v článkoch 34, 50 a 53 nariadenia (ES) č. 1257/1999;
b) usmerneniami týkajúcimi sa iniciatívy spoločenstva uvedenej v článku 20 ods. 1 písm. c) ("Leader").
3. Výbor pôsobí ako poradný výbor podľa postupu ustanoveného v článku 47 ods. 2, keď sa zaoberá týmito záležitosťami:
a) zostavením a prehodnotením zoznamu oblastí spôsobilých podľa cieľa 2;
b) časťami intervencií týkajúcimi sa poľnohospodárskych štruktúr a rozvoja vidieka obsiahnutých v návrhoch rozhodnutí Komisie týkajúcich sa rámcov podpory spoločenstva a zodpovedajúcimi informáciami obsiahnutými v jednotných programových dokumentoch pre regióny podľa cieľov 1 a 2;
c) vykonávacími pravidlami uvedenými v článku 53 ods. 2;
d) druhmi opatrení technickej pomoci podľa článku 23 v prípade podpory od EPUZF;
e) všetkými ostatnými otázkami týkajúcimi sa článkov 20 až 22.
Článok 51
Výbor pre štruktúry rybolovu a akvakultúry
1. Týmto sa pod záštitou Komisie zriaďuje Výbor pre štruktúry rybolovu a akvakultúry, tvorený zástupcami členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. EIB vymenuje zástupcov bez hlasovacieho práva.
2. Výbor pôsobí ako poradný výbor podľa postupu stanoveného v článku 47 ods. 3, keď sa zaoberá:
a) vykonávacími ustanoveniami uvedenými článok 4 nariadenia (ES) č. 1263/1999;
b) usmerneniami pre rôzne druhy inovačných opatrení prijatými v rámci uplatňovania článku 22 v prípade podpory od FNURH;
3. Výbor pôsobí ako poradný výbor podľa postupu stanoveného v článku 47 ods. 2, keď sa zaoberá týmito záležitosťami:
a) zostavením a prehodnotením zoznamu oblastí spôsobilých podľa cieľa 2;
b) časťamiintervencií týkajúcimi sa štruktúr rybolovu obsiahnutých v návrhu rozhodnutia Komisie ohľadne týkajúceho sa rámcov podpory spoločenstva a zodpovedajúcimi informáciami obsiahnutými v jednotných programových dokumentoch podľa cieľa 1;
c) vykonávacími ustanoveniami uvedenými v článku 53 ods. 2;
d) druhmi opatrení technickej pomoci podľa článku 23 v prípade podpory od FNURH;
e) všetkými ostatnými otázkami týkajúcimi sa článku 22.
HLAVA VII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 52
Prechodné ustanovenia
1. Týmto nariadením nie je dotknuté pokračovanie alebo zmena, vrátane jej úplného alebo čiastočného zrušenia, pomoci schválenej Radou alebo Komisiou na základe nariadenia Rady (EHS) č. 2052/88 a (EHS) č. 4253/88, ani žiadneho iného právneho predpisu, ktorý sa na túto pomoc vzťahuje dňa 31. decembra 1999.
2. Žiadosti o príspevok z fondov na činnosti predložené podľa nariadenia (EHS) č. 2052/88 a (EHS) č. 4253/88 sú posudzované a schvaľované Komisiou na základe týchto nariadení najneskôr do 31. decembra 1999.
3. Pri vypracovaní rámcov podpory a pomoci spoločenstva Komisia zoberie do úvahy každé opatrenie už schválené Radou alebo Komisiou pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia a ktoré sa finančne premietne do obdobia, na ktoré sa uvedené rámce podpory a pomoc vzťahujú. Na tieto opatrenia sa nevzťahuje článok 30 ods. 2.
4. Bez ohľadu na dátum uvedený v článku 30 ods. 2 môže byť skutočne zaplatený výdavok, ku ktorému Komisia dostane žiadosť o pomoc medzi 1. januárom a 30. aprílom 2000 a ktorý spĺňa všetky podmienky ustanovené v tomto nariadení, považovaný za spôsobilý pre príspevok z fondov od 1. januára 2000.
5. Časti prostriedkov vyhradené pre operácie alebo programy schválené Komisiou pred 1. januárom 1994, ale ku ktorým Komisia neobdrží žiadnu žiadosť o konečnú platbu do 31. marca 2001, sú automaticky zrušené najneskôr do 30. septembra 2001, pričom vznikne povinnosť vrátiť neoprávnene vyplatené čiastky bez toho, aby boli dotknuté operácie alebo programy, ktoré boli pozastavené kvôli súdnemu konaniu.
Časti prostriedkov vyhradené pre operácie alebo programy schválené Komisiou v čase od 1. januára 1994 do 31. decembra 1999, ale ku ktorým Komisia neobdrží žiadnu žiadosť o konečnú platbu do 31. marca 2003, sú automaticky zrušené najneskôr 30. septembra 2003, pričom vznikne povinnosť vrátiť neoprávnene vyplatené čiastky bez toho, aby boli dotknuté operácie alebo programy, ktoré boli pozastavené kvôli súdnemu konaniu.
Článok 53
Vykonávanie
1. Pre vykonávanie tohto nariadenia je príslušná Komisia.
2. Komisia prijme podrobné ustanovenia na vykonávanie článkov 30, 33, 38, 39 a 46 v súlade s článkom 48 ods. 2 písm. a). V súlade s tým postupom, a ak sa to ukáže pre nepredvídané okolnosti nevyhnutné, prijme tiež iné ustanovenia na vykonávanie tohto nariadenia.
Článok 54
Ustanovenie o zrušení
Zrušujú sa nariadenia (EHS) č. 2052/88 a (EHS) č. 4253/88 s účinnosťou od 1. januára 2000 bez toho, aby bol dotknutý článok 52 ods. 1.
Odkazy na zrušené nariadenia sa rozumejú ako odkazy na toto nariadenie.
Článok 55
Ustanovenie o preskúmaní
Rada na návrh Komisie preskúma toto nariadenie najneskôr do 31. decembra 2006.
Koná na návrh v súlade s postupom ustanoveným v článku 161 zmluvy.
Článok 56
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v tretí deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
Články 28, 31 a 32 nadobúdajú účinnosť 1. januára 2000.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Luxemburgu dňa 21. júna 1999