NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 896/2007
z 27. júla 2007,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz dihydromyrcenolu s pôvodom v Indii
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (2) Komisia 11. novembra 2006 informovala o začatí antidumpingového konania (ďalej len „oznámenie o začatí“) týkajúceho sa dovozu dihydromyrcenolu s pôvodom v Indii do Spoločenstva.
(2)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý dňa 29. septembra 2006 podali títo výrobcovia zo Spoločenstva: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. a Sensient Fragrances S.A. (ďalej len „navrhovatelia“), na ktorých pripadá podstatná časť celkovej výroby dihydromyrcenolu v Spoločenstve, v tomto prípade viac než 25 %. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme ním spôsobenej, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie konania.
1.2. Príslušné strany a overovania na mieste
(3)
Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov zo Spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov v Indii, dovozcov a používateľov, o ktorých je známe, že sa ich konanie týka, ako aj ich združenia a zástupcov Indie. Zainteresované strany mali možnosť písomne oznámiť svoje názory a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté.
(4)
So zreteľom na pomerne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii a dovozcov do Spoločenstva sa v oznámení o začatí navrhol výber vzorky na stanovenie dumpingu a ujmy podľa článku 17 základného nariadenia. Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Indii a všetkých dovozcov do Spoločenstva, aby sa Komisii prihlásili a podľa oznámenia o začatí poskytli základné informácie o svojej činnosti v období od 1. októbra 2005 do 30. septembra 2006, ktorá súvisela s príslušným výrobkom. Do uplynutia lehôt stanovených v oznámení o začatí sa však prihlásili a požadované informácie na výber vzorky poskytli iba dvaja vyvážajúci výrobcovia v Indii a dvaja dovozcovia príslušného výrobku do Spoločenstva. Rozhodlo sa preto, že výber vzorky nie je potrebný.
(5)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známe, že konanie sa ich týka, a všetkým ostatným stranám, ktoré o to požiadali v lehotách stanovených v oznámení o začatí.
(6)
Vyplnené dotazníky boli doručené od dvoch vyvážajúcich výrobcov v Indii, štyroch výrobcov podobného výrobku zo Spoločenstva, dvoch dovozcov, ktorí nie sú prepojení s vyvážajúcimi výrobcami, a od jedného používateľa zo Spoločenstva.
(7)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, výslednej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala overovania v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia zo Spoločenstva:
-
Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Španielsko,
-
Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Španielsko,
-
Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Španielsko.
b)
Vyvážajúci výrobcovia v Indii:
-
Neeru Enterprises, Rampur,
-
Privi Organics Limited, Mumbai.
1.3. Obdobie prešetrovania
(8)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. októbra 2005 do 30. septembra 2006 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2003 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(9)
Príslušným výrobkom je dihydromyrcenol s pôvodom v Indii s čistotou 93 % hmotnostných alebo vyššou (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý sa obvykle zaraďuje v rámci kódu KN ex 2905 22 90.
(10)
Príslušným výrobkom je bezfarebná až bledožltá kvapalina so silnou osviežujúcou limetkovou, citrusovo-kvetinovou a sladkou vôňou s miernymi terpenickými podtónmi alebo bez nich, rozpustná v parafínovom oleji a alkohole a nerozpustná vo vode. Patrí do skupiny acyklických terpenických alkoholov. Jej chemický názov je 2,6-dimetylokt-7-én-2-ol (CAS RN 18479-58-8).
(11)
Príslušný výrobok sa väčšinou používa v čistiacich prostriedkoch, mydlových vôňach a ako intenzívny základný tón v citrusových a limetkových parfumoch.
2.2. Podobný výrobok
(12)
Príslušný výrobok a dihydromyrcenol vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indii, ako aj dihydromyrcenol vyrábaný a predávaný v Spoločenstve výrobným odvetvím Spoločenstva majú rovnaké základné chemické a technické vlastnosti a konečné použitia. Tieto výrobky sa preto v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia dočasne považujú za podobné.
3. DUMPING
3.1. Normálna hodnota
(13)
Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia najprv v prípade každého z oboch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov stanovila, či ich celkový domáci predaj podobného výrobku je v porovnaní s ich celkovým vývozným predajom do Spoločenstva reprezentatívny. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa zistilo, že iba v prípade jednej spolupracujúcej spoločnosti bol jej domáci predaj podobného výrobku reprezentatívnym, keďže objem domáceho predaja tejto spoločnosti presahoval 5 % jej celkového vývozného predaja príslušného výrobku do Spoločenstva.
(14)
Komisia potom na základe čistoty pre túto spoločnosť určila druhy podobného výrobku predávaného na domácom trhu, ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. Pri každom z týchto druhov sa overilo, či bol domáci predaj na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia dostatočne reprezentatívnym. Domáci predaj konkrétneho druhu sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto druhu na domácom trhu v OP predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu vyvážaného do Spoločenstva. Bolo to tak pri všetkých druhoch predávaných na domácom trhu, ktoré boli porovnateľné s druhmi vyvážanými do Spoločenstva.
(15)
Komisia ďalej skúmala, či môže byť domáci predaj každého druhu príslušného výrobku predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách považovaný za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa pri každom vyvážanom druhu stanovil podiel ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom.
(16)
Keďže pri všetkých druhoch výrobku sa viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu predalo za čistú predajnú cenu, ktorá bola rovnaká alebo vyššia ako vypočítané výrobné náklady a keďže bola zároveň vážená priemerná predajná cena rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady, vypočítala sa normálna hodnota každého druhu výrobku ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov predmetného druhu bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskovým.
(17)
Pri vyvážajúcom výrobcovi bez reprezentatívneho domáceho predaja podobného výrobku v OP (pozri odôvodnenie 13) sa normálna hodnota stanovila podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia na základe domácich cien pri bežnom obchodovaní iného vyvážajúceho výrobcu (pozri odôvodnenia 14 až 16).
3.2. Vývozná cena
(18)
Dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia predávali vo všetkých prípadoch priamo neprepojeným zákazníkom zo Spoločenstva. V prípade uvedeného predaja sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi zo Spoločenstva.
3.3. Porovnanie
(19)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vykonalo na základe cien zo závodu. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely vo faktoroch, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. Preto sa v prípade, keď to bolo náležité a odôvodnené, povolili úpravy pri rozdieloch týkajúcich sa nákladov na dopravu, na zámorskú dopravu a na poistenie, na manipuláciu, na nakladanie a vedľajších nákladov, zliav, provízií, nákladov na úver a dovozných poplatkov.
3.4. Dumpingové rozpätia
(20)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa pre dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov stanovili dumpingové rozpätia na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu výrobku, ako je uvedené vyššie.
(21)
Na tomto základe sú dočasné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Privi Organics Limited, Mumbai
7,5 %
(22)
V prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorí nespolupracovali, bolo dumpingové rozpätie v súlade s článkom 18 základného nariadenia stanovené na základe dostupných skutočností. S týmto cieľom sa najprv stanovila úroveň spolupráce. Z porovnania údajov od Eurostatu o dovoze s pôvodom v Indii a objemu vývozu do Spoločenstva oznámeného spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami vyplýva, že úroveň spolupráce bola vysoká (viac ako 80 %). Z tohto dôvodu a keďže neexistovali indície, že nespolupracujúce spoločnosti predávali za dumpingové ceny v menšej miere, sa považovalo za vhodné, aby sa dumpingové rozpätie pre ostatné spoločnosti, ktoré nespolupracovali pri prešetrovaní, stanovilo na úrovni vyššieho dumpingového rozpätia zisteného v prípade dvoch spolupracujúcich spoločností. Tento prístup je v súlade s dlhodobou praxou inštitúcií Spoločenstva a takisto sa považoval za potrebný, aby sa nepodporovalo odmietanie spolupráce. Z tohto dôvodu sa zostatkové dumpingové rozpätie stanovilo na 7,5 %.
4. UJMA
4.1. Výroba v Spoločenstve a výrobné odvetvie Spoločenstva
(23)
V rámci Spoločenstva vyrába podobný výrobok päť výrobcov. Produkcia týchto piatich výrobcov sa preto považuje za výrobu Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(24)
Z uvedených piatich výrobcov vyplnili dotazník štyria výrobcovia. Jeden z týchto respondentov nepodporil však podnet výslovne, t. j. nezaujal k nemu žiadne stanovisko. Táto spoločnosť sa preto nemohla pripočítať k výrobnému odvetviu Spoločenstva a ani zahrnúť do analýzy ujmy. Situácia tejto spoločnosti sa napriek tomu zohľadnila a preskúmala ako iný faktor ujmy v časti 5 - Príčinná súvislosť.
(25)
Na troch zostávajúcich spolupracujúcich výrobcov pripadá viac ako 40 % celkovej výroby podobného výrobku v Spoločenstve. Treba poznamenať, že jeden z nich v OP doviezol z Indie značné množstvo dihydromyrcenolu. Dovoz však nebol jeho hlavnou podnikateľskou činnosťou a prijal sa názor, že tento dovoz bol reakciou na prílev dumpingového dovozu, ktorý viedol k značnému zníženiu cien, najmä s cieľom zlepšiť svoju finančnú situáciu a udržať vlastnú výrobu podobného výrobku. Nepovažovalo sa preto za vhodné vylúčiť tohto výrobcu z vymedzenia výrobného odvetvia Spoločenstva.
(26)
Na základe toho sa dospelo k záveru, že traja výrobcovia Spoločenstva uvedení v odôvodnení 25 tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Ďalej sa uvádzajú len ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“.
4.2. Stanovenie relevantného trhu Spoločenstva
(27)
S cieľom zistiť, či výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo alebo neutrpelo ujmu, a stanoviť spotrebu a rôzne ekonomické ukazovatele týkajúce sa situácie výrobného odvetvia Spoločenstva sa preskúmalo, či sa pri analýze zohľadnilo následné použitie výroby podobného výrobku výrobného odvetvia Spoločenstva a v akom rozsahu.
(28)
Dihydromyrcenol sa používa ako medziprodukt na výrobu derivátov, akými sú tetrahydromyrcenol a myrcetol, alebo na miešanie vôní. Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Spoločenstva na uvedené účely interne spotrebovalo určité množstvá dihydromyrcenolu (približne 10 % z jeho celkového objemu výroby). Dihydromyrcenol sa pritom bez faktúry jednoducho presunul v rámci tej istej spoločnosti; nedostal sa na voľný trh, pretože ho použil samotný výrobca na ďalšie spracovanie a/alebo miešanie. Takéto situácie sa označujú ako použitie na vlastnú spotrebu.
(29)
Výrobné odvetvie Spoločenstva predávalo dihydromyrcenol aj prepojeným stranám zo Spoločenstva a z tretích krajín, ktoré ho samy použili alebo ďalej predali. Pri vyšetrovaní sa však zistilo, že uvedený predaj nemožno pokladať za použitie na vlastnú spotrebu, t. j. za interný predaj, keďže sa uskutočňoval za trhové ceny a kupujúci si medzi dodávateľmi mohli voľne vybrať. Naopak, mal by sa považovať za predaj na voľnom trhu.
(30)
Rozdiel medzi interným a voľným trhom je pri analýze ujmy dôležitý, pretože výrobky určené na použitie na vlastnú spotrebu, t. j. v tomto prípade na interné použitie vlastnými výrobcami, nie sú vystavené priamej hospodárskej súťaži s dovozom. Zistilo sa však, že výroba určená na predaj na voľnom trhu priamo súťažila s dovozom príslušného výrobku.
(31)
S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz o situácii výrobného odvetvia Spoločenstva boli získané údaje o celej činnosti týkajúcej sa dihydromyrcenolu, vykonala sa ich analýza a potom sa stanovilo, či bola výroba určená na použitie na vlastnú spotrebu alebo na voľný trh.
(32)
Zistilo sa, že vo vzťahu k týmto ekonomickým ukazovateľom týkajúcim sa výrobného odvetvia Spoločenstva sa účelná analýza a hodnotenie musia zamerať na situáciu na voľnom trhu: objem predaja a predajné ceny na trhu Spoločenstva, podiel na trhu, rast, ziskovosť, návratnosť investícií, hotovostný tok, objem vývozu a vývozné ceny.
(33)
Čo sa však týka iných ekonomických ukazovateľov, na základe prešetrovania sa zistilo, že by sa dali primerane preskúmať iba pri zohľadnení celej činnosti. Výroba (určená na použitie na vlastnú spotrebu i na voľný trh), kapacita, využitie kapacity, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, mzdy a schopnosť obstarať kapitál totiž závisia od celej činnosti, bez ohľadu na to, či je výroba určená na použitie na vlastnú spotrebu alebo sa predáva na voľnom trhu.
(34)
Napokon treba poznamenať, že vývoj použitia na vlastnú spotrebu výrobným odvetvím Spoločenstva bol preskúmaný ako iný faktor ujmy v časti 5 - Príčinná súvislosť, aby sa zistilo, či mohol mať vplyv na situáciu týkajúcu sa výrobného odvetvia.
4.3. Spotreba Spoločenstva
(35)
Spotreba Spoločenstva bola stanovená na základe objemu vlastnej výroby výrobcami zo Spoločenstva určenej na voľný predaj na trhu Spoločenstva i na použitie na vlastnú spotrebu týmito výrobcami a na základe údajov o objeme dovozu do Spoločenstva získaných od Eurostatu.
(36)
Pokiaľ ide o Eurostat, je potrebné poznamenať, že do týchto štatistík sú možno zahrnuté výrobky iné ako dihydromyrcenol, keďže dihydromyrcenol sa zaraďuje v rámci kódu ex KN. Údaje od Eurostatu sa preto porovnali s trhovými informáciami výrobného odvetvia Spoločenstva. Dovoz z Japonska sa potom vylúčil, pretože sa vychádzalo z toho, že nezahŕňa žiaden dihydromyrcenol, keďže nie je známa žiadna výroba uvedeného výrobku v Japonsku. V prípade dovozu z tretích krajín iných ako Japonsko sa štatistiky z Eurostatu zdali byť dostatočne presnými (t. j. podľa všetkého neobsahovali značný objem výrobkov iných ako dihydromyrcenol, ktoré by v podstatnej miere deformovali obraz) a preto sa nevykonali žiadne úpravy týchto údajov na účely analýzy ujmy a príčinnej súvislosti.
(37)
V prvej polovici posudzovaného obdobia bol trh s dihydromyrcenolom v Spoločenstve relatívne stabilný. V roku 2005 začal narastať a v OP dosiahol objem, ktorý bol o 23 % vyšší než v roku 2003, t. j. okolo 4 400 000 kg.
2003
2004
2005
OP
Spotreba (kg)
3 586 447
3 571 795
3 819 904
4 409 093
Index: 2003 = 100
100
100
107
123
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky od výrobného odvetvia Spoločenstva, informácie získané od iných výrobcov zo Spoločenstva, Eurostat.
4.4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.4.1. Objem, cena a podiel dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu
(38)
Objem dumpingového dovozu príslušného výrobku do Spoločenstva sa v roku 2004 mnohonásobne zvýšil, t. j. o viac než 1 600 %. V roku 2005 sa ďalej takmer zdvojnásobil a v OP sa rast spomalil a objem klesol na hodnotu, ktorá je o 2 963 % vyššia ako na začiatku posudzovaného obdobia, t. j. asi na 760 000 kg v OP v porovnaní s približne 25 000 kg v roku 2003.
2003
2004
2005
OP
Dovoz (kg)
24 900
430 600
751 800
762 600
Index: 2003 = 100
100
1 729
3 019
3 063
Zdroj: Eurostat.
(39)
Priemerná dovozná cena klesla v roku 2004 takmer o 20 %, v roku 2005 sa vrátila na pôvodnú úroveň a v OP sa zvýšila o 11 %. Ako vidno z odôvodnení 41 a 42, v OP boli dovozné ceny na podstatne nižšej úrovni než ceny výrobného odvetvia Spoločenstva.
2003
2004
2005
OP
Priemerná dovozná cena (EUR/kg)
3,45
2,79
3,45
3,81
Index: 2003 = 100
100
81
100
111
Zdroj: Eurostat.
(40)
Podiel dumpingového dovozu z Indie na trhu v posudzovanom období vzrástol o takmer 17 percentuálnych bodov, t. j. z 0,7 % v roku 2003 na 17,3 % v OP. V roku 2004 podiel na trhu výrazne stúpol, čo korešpondovalo s uvedeným značným zvýšením objemu dovozu a konštantnou spotrebou v Spoločenstve. Napriek nárastu objemu predaja v OP podiel indických vývozcov na trhu vyjadrený v absolútnych číslach klesol o 2,4 percentuálnych bodov. Pri zohľadnení skutočnosti, že spotreba v Spoločenstve sa počas posudzovaného obdobia zvýšila iba o 23 % je však zrejmé, že prítomnosť dumpingového dovozu z Indie na trhu Spoločenstva sa v danom období prejavila oveľa výraznejšie.
2003
2004
2005
OP
Podiel na trhu
0,7 %
12,1 %
19,7 %
17,3 %
Index: 2003 = 100
100
1 736
2 835
2 491
Zdroj: Eurostat.
4.4.2. Cenové podhodnotenie
(41)
Na účely analýzy cenového podhodnotenia boli porovnané dovozné ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov s cenami výrobného odvetvia Spoločenstva, a to na základe vážených priemerov pri priamo porovnateľných typoch výrobkov (na základe čistoty) v OP. Ceny výrobného odvetvia Spoločenstva boli upravené na úroveň cien zo závodu a porovnané s dovoznými cenami CIF na hranici Spoločenstva, clo zaplatené. Toto cenové porovnanie sa uskutočnilo pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby primerane upravených, a po odpočítaní zliav a zrážok.
(42)
Rozpätia podhodnotenia zistené na základe cien spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a vyjadrené ako percento cien výrobného odvetvia Spoločenstva predstavujú 5,8 % a 7,4 %.
4.5. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva
(43)
Komisia preskúmala podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia všetky relevantné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.
(44)
Je potrebné pripomenúť, že pri analýze ujmy bolo potrebné zohľadniť použitie na vlastnú spotrebu podobného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva. Určité ukazovatele preto boli preskúmané so zameraním na situáciu na voľnom trhu, kým niektoré ďalšie ukazovatele malo význam preskúmať iba na základe celej činnosti (pozri odôvodnenia 27 až 34).
a) Výroba, kapacita a využitie kapacity
(45)
Výroba podobného výrobku výrobného odvetvia Spoločenstva v posudzovanom období vzrástla o 6 %. V roku 2004 bola pritom naďalej stabilná, v roku 2005 sa mierne zvýšila o 2 % a v OP o ďalšie 4 percentuálne body. Keďže výrobná kapacita zostala naďalej stabilnou, jej využitie sa v súlade so zvýšeným objemom výroby mierne zlepšilo. Využitie kapacity v OP predstavovalo 73 %.
2003
2004
2005
OP
Výroba (kg)
2 212 266
2 210 328
2 265 113
2 350 588
Index: 2003 = 100
100
100
102
106
Kapacita (kg)
3 210 000
3 210 000
3 210 000
3 210 000
Index: 2003 = 100
100
100
100
100
Využitie kapacity
69 %
69 %
71 %
73 %
Index: 2003 = 100
100
100
102
106
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
b) Zásoby
(46)
Zásoby sa od roku 2003 do OP celkovo zvýšili. K najvyššiemu stavu došlo súčasne s náhlym poklesom predaja uvedeným v odôvodnení 47. V OP bola úroveň zásob o 8 % vyššia ako v roku 2003.
2003
2004
2005
OP
Zásoby (kg)
118 204
222 907
166 724
127 440
Index: 2003 = 100
100
189
141
108
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
c) Objem predaja, predajná cena a podiel na trhu
(47)
Predaj vlastnej výroby výrobného odvetvia Spoločenstva na voľnom trhu v Spoločenstve v roku 2004 náhle klesol o 7 %. V roku 2005 opäť mierne stúpol nad pôvodnú úroveň a v OP sa zvýšil o 19 percentuálnych bodov. Napriek zvýšenej spotrebe v roku 2005 a v OP (pozri odôvodnenie 37) však výrobné odvetvie Spoločenstva svoju pozíciu na trhu neposilnilo. Naopak, svoj podiel na trhu si udržalo len s námahou. Vývoj trhu sa odrážal v priemerných predajných cenách výroby pochádzajúcej zo Spoločenstva. V roku 2004 výrazne, t. j. o 22 % klesli, v roku 2005 sa znížili o ďalších 10 percentuálnych bodov a v OP zostali viac-menej stabilnými.
2003
2004
2005
OP
Predaj v ES (kg)
1 233 633
1 147 959
1 274 430
1 506 740
Index: 2003 = 100
100
93
103
122
Podiel na trhu
34,4 %
32,1 %
33,4 %
34,2 %
Index: 2003 = 100
100
93
97
99
Predajná cena (EUR/kg)
4,55
3,55
3,09
3,15
Index: 2003 = 100
100
78
68
69
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
d) Ziskovosť
(48)
Ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva sa v posudzovanom období výrazne zhoršila. Kým v roku 2003 sa dosiahol 12,3 % zisk, v roku 2004 sa výroba podobného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva určená na predaj na voľnom trhu stala značne stratovou, čo korešpondovalo s uvedeným poklesom objemu predaja a cien. V roku 2005 sa stratové rozpätie zdvojnásobilo a v OP výrobné odvetvie Spoločenstva vykazovalo takmer 17 % straty.
2003
2004
2005
OP
Ziskové rozpätie pred zdanením
12,3 %
-7,5 %
-15,8 %
-16,9 %
Index: 2003 = 100
100
-60
- 128
- 137
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
e) Investície, návratnosť investícií, hotovostný tok a schopnosť obstarať kapitál
(49)
V posudzovanom období investície výrazne klesli a v OP dosiahli iba 7 % svojej úrovne z roku 2003, čo je odrazom skutočnosti, že vo výrobnom odvetví sa už používajú moderné zariadenia. Ako vyplýva z tabuľky v odôvodnení 45, do výrobnej kapacity sa neinvestovalo vôbec, i keď sa očakávalo, že trh s dihydromyrcenolom si udrží svoj rastúci trend. Návratnosť investícií vyjadrená ako pomer čistých ziskov/strát výrobného odvetvia Spoločenstva a čistej účtovnej hodnoty jeho investícií sa vyvíjala v súlade s trendom investícií a stratových/ziskových rozpätí. Z 13,7 % v roku 2003 sa tak znížila na - 26,9 % v OP. Podobne došlo aj k podstatnému zhoršeniu hotovostného toku výrobného odvetvia Spoločenstva. Plusový hotovostný tok približne 1 300 000 EUR v roku 2003 sa v OP zmenil na hotovostný úbytok vo výške viac ako 60 000 EUR. Všetkými týmito ukazovateľmi sa jasne potvrdzuje neschopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva obstarať kapitál.
2003
2004
2005
OP
Investície (EUR)
221 210
44 605
23 435
16 481
Index: 2003 = 100
100
20
11
7
Návratnosť investícií
13,7 %
-7,1 %
-17,3 %
-26,9 %
Index: 2003 = 100
100
-52
- 127
- 197
Hotovostný tok (EUR)
1 328 345
-48 093
164 355
-61 724
Index: 2003 = 100
100
-4
12
-5
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
f) Rast
(50)
Výrobné odvetvie Spoločenstva si podiel na trhu udržalo za cenu značných strát, ktoré boli okrem iného sprevádzané hotovostným úbytkom. Dospelo sa preto k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo mať z rastu na trhu prospech.
g) Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(51)
Aj keď došlo k zvýšeniu výroby (pozri odôvodnenie 45), klesol počet zamestnancov zapojených do výroby podobného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva. V OP bola zamestnanosť o 15 % nižšia ako v roku 2003. Celkové pracovné náklady sa napriek tomu zvýšili. V roku 2004 vzrástli o 13 %, v roku 2005 zostali viac-menej stabilné a v OP mierne klesli na úroveň, ktorá bola o 6 % vyššia než v roku 2003. Priemerné pracovné náklady sa v OP zvýšili o 24 %. Tento nárast bol spôsobený infláciou (približne 3 % v rokoch 2004 a 2005 v Španielsku) a zmenami v štruktúre zamestnanosti (vyšší podiel kvalifikovaných pracovných síl). Produktivita vyjadrená ako ročná produkcia na pracovníka sa od roku 2003 do OP zvýšila o 24 %.
2003
2004
2005
OP
Zamestnanosť
44,2
43,7
39,8
37,7
Index: 2003 = 100
100
99
90
85
Pracovné náklady (EUR)
1 401 693
1 580 371
1 554 698
1 480 157
Index: 2003 = 100
100
113
111
106
Priemerné pracovné náklady (EUR)
31 741
36 206
39 033
39 282
Index: 2003 = 100
100
114
123
124
Produktivita (v kg na zamestnanca)
64 329
65 588
72 904
79 546
Index: 2003 = 100
100
102
113
124
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
h) Rozsah dumpingu, zotavenie z minulého dumpingu alebo subvencovania
(52)
Pokiaľ ide o vplyv rozsahu skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Spoločenstva, nemožno tento vplyv vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu z príslušnej krajiny považovať za zanedbateľný.
(53)
Okrem toho neexistovali žiadne indície, že by sa výrobné odvetvie Spoločenstva v OP zotavovalo z účinkov minulého dumpingu alebo subvencovania.
4.6. Záver o ujme
(54)
V posudzovanom období sa prítomnosť dumpingového dovozu z Indie za nízke ceny mnohonásobne zvýšila. Z hľadiska objemu stúpol dumpingový dovoz príslušného výrobku od roku 2003 do OP o takmer 3 000 %. Pokiaľ ide o podiel na trhu, v OP sa vyšplhal na viac ako 17 % trhu s dihydromyrcenolom v Spoločenstve, kým v roku 2003 predstavoval iba 0,7 %.
(55)
Napriek zvýšeniu spotreby dihydromyrcenolu v Spoločenstve o 23 % v posudzovanom období mohlo výrobné odvetvie Spoločenstva v OP dosiahnuť iba rovnaký podiel na trhu Spoločenstva ako v roku 2003, predovšetkým vďaka zvýšeniu predaja svojej výroby v roku 2005 a v OP. Ako však vyplýva z uvedenej analýzy ekonomických ukazovateľov výrobného odvetvia Spoločenstva, bolo to možné dosiahnuť iba za cenu značných strát, klesajúcej návratnosti investícií a hotovostného úbytku. Ujma sa skutočne prejavila najmä výrazným poklesom cien výrobného odvetvia Spoločenstva, čo malo priamy a značný nepriaznivý vplyv na finančnú situáciu týchto spoločností. Ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa znížili zo 4,55 EUR v roku 2003 na 3,15 EUR v OP. Pri tomto poklese nedošlo k žiadnemu zodpovedajúcemu zníženiu pracovných nákladov. Výrobné odvetvie Spoločenstva sa preto v roku 2004 stalo stratovým a jeho straty z predaja dihydromyrcenolu na trhu Spoločenstva sa v roku 2005 ešte zvýšili a takisto v OP, keď príjmy z predaja sotva pokryli fixné náklady výrobného odvetvia Spoločenstva. Je jasné, že takáto situácia je z dlhodobého hľadiska neudržateľná.
(56)
Pri zohľadnení všetkých týchto faktorov sa dospelo k dočasnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(57)
Podľa článku 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či bola značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, spôsobená dumpingovým dovozom príslušného výrobku. Preskúmali sa aj ostatné známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli súčasne viesť k ujme výrobného odvetvia Spoločenstva, aby sa zabezpečilo, že ujma potenciálne spôsobená týmito ostatnými faktormi sa nepripíše dumpingovému dovozu.
5.2. Účinky dumpingového dovozu
(58)
Najskôr je potrebné pripomenúť zistenie z prešetrovania, že dihydromyrcenol dovezený z Indie priamo súťaží s dihydromyrcenolom vyrobeným a predávaným výrobným odvetvím Spoločenstva, keďže má rovnaké základné chemické vlastnosti a je zameniteľný a distribuovaný cez rovnaké distribučné kanály.
(59)
Značný nárast objemu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny (o takmer 3 000 %) a jeho podielu na trhu Spoločenstva (o takmer 17 percentuálnych bodov) sa časovo zhodoval so zhoršením finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Toto zhoršenie medziiným zahŕňalo zníženie cenovej úrovne výrobného odvetvia Spoločenstva, čo viedlo k jeho horším finančným výsledkom v tom istom období. Dumpingovým dovozom sa podhodnotili ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o veľmi výrazné rozpätia, takže možno odôvodnene dospieť k záveru, že je príčinou klesajúcich cien, ktoré viedli k zhoršeniu finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.
(60)
Jedna strana argumentovala tým, že viacerí výrobcovia príslušného výrobku v Indii zastavili jeho výrobu, čím sa výrobná kapacita príslušného výrobku v Indii znížila. Podľa názoru tejto strany z uvedených dôvodov nehrozilo, že dovozom z Indie vzniká výrobcom zo Spoločenstva ujma. V tejto súvislosti sa prešetrovaním potvrdilo, že niektorí z výrobcov spomenutých v podnete uvedenom v odôvodnení 2 zastavili výrobu dihydromyrcenolu v OP; takisto sa však zistilo, že pribudli nové kapacity. V roku 2005 sa v skutočnosti objavil najmenej jeden nový indický výrobca dihydromyrcenolu. Tento argument by sa preto mal zamietnuť.
(61)
Keďže k prudkému nárastu dumpingového dovozu za ceny výrazne podhodnocujúce ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a ku klesajúcim cenám i zhoršenej finančnej situácii výrobného odvetvia Spoločenstva došlo jednoznačne v rovnakom čase, dospelo sa k dočasnému záveru, že dumpingový dovoz zohral rozhodujúcu úlohu v situácii poškodzujúcej výrobné odvetvie Spoločenstva.
5.3. Účinky ďalších faktorov
5.3.1. Výsledky ostatných výrobcov zo Spoločenstva
(62)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 23 až 26, v Spoločenstve pôsobí päť výrobcov podobného výrobku, pričom dvaja z nich sa nepočítajú k výrobnému odvetviu Spoločenstva. Vývoj objemu predaja a podielu týchto dvoch spoločností na trhu sa analyzuje v ďalšom texte. Z dôvodov zachovania dôvernosti informácií nie je možné uviesť reálne čísla. Uvádzajú sa preto iba indexy.
(63)
V posudzovanom období klesol predaj dihydromyrcenolu, ktorý vyrobili ostatní výrobcovia zo Spoločenstva, na trhu Spoločenstva o 12 %. Zodpovedajúci podiel na trhu klesol ešte výraznejšie, t. j. o 28 %, keďže trh sa v tom istom období rozšíril.
2003
2004
2005
OP
Predaj v ES (kg)
Index: 2003 = 100
100
89
88
88
Podiel na trhu
Index: 2003 = 100
100
90
83
72
Zdroj: Informácie od ostatných výrobcov zo Spoločenstva.
(64)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k dočasnému záveru, že výkonom zvyšných dvoch výrobcov zo Spoločenstva nevznikla výrobnému odvetviu Spoločenstva žiadna ujma.
5.3.2. Použitie na vlastnú spotrebu výrobným odvetvím Spoločenstva
(65)
Ako je uvedené v odôvodneniach 27 až 34, činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva, pokiaľ ide o podobný výrobok, zahŕňa medziiným použitie na vlastnú spotrebu tohto výrobku na výrobu derivátov a/alebo zložiek parfumov. Ako je ďalej vysvetlené v príslušných odôvodneniach, pokladalo sa za vhodné vylúčiť použitie na vlastnú spotrebu Spoločenstva z analýzy ukazovateľov ujmy (kde to má zmysel) a preskúmať ho spolu s inými faktormi, t. j. inými možnými príčinami ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
(66)
Použitie na vlastnú spotrebu výrobným odvetvím Spoločenstva sa v posudzovanom období mierne znížilo. V roku 2004 kleslo konkrétne o 14 %, v roku 2005 o ďalších 14 percentuálnych bodov a v OP vzrástlo na približne 240 000 kg, čo je však aj tak o 5 % menej než v roku 2003. V relatívnom vyjadrení použitie na vlastnú spotrebu predstavovalo približne 10 % celkového objemu výroby s výnimkou roku 2005, keď sa znížilo na 8 %.
2003
2004
2005
OP
Použitie na vlastnú spotrebu (kg)
249 809
215 100
179 954
236 323
Index: 2003 = 100
100
86
72
95
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
(67)
Z uvedených dôvodov a vzhľadom na to, že použitie na vlastnú spotrebu predstavuje približne iba 10 % celkovej produkcie výrobného odvetvia Spoločenstva, sa dospelo k dočasnému záveru, že jej vývoj nemohol v podstatnej miere prispieť k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
5.3.3. Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva
(68)
Z hľadiska objemu sa vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva v posudzovanom období mierne zlepšila. Objem vývozného predaja sa v roku 2004 zvýšil o 8 %, v roku 2005 o ďalších 12 percentuálnych bodov a v OP klesol na úroveň, ktorá bola o 4 % vyššia než v roku 2003. Pokiaľ ide o cenu za kus, z uvedenej tabuľky vyplýva, že od roku 2003 do OP sa znížila o 26 %. Malo by sa však poznamenať, že ceny vývozného predaja sa neznižovali tak prudko ako predajné ceny v Spoločenstve a v absolútnych hodnotách sa udržali na oveľa vyššej úrovni ako predajné ceny.
2003
2004
2005
OP
Vývozný predaj výroby v ES (kusy)
743 445
803 219
890 242
774 802
Index: 2003 = 100
100
108
120
104
Vývozná predajná cena (EUR/kus)
4,55
4,05
3,57
3,36
Index: 2003 = 100
100
89
79
74
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
(69)
Z tohto hľadiska možno dospieť k dočasnému záveru, že vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva neprispela v podstatnej miere k značnej ujme, ktorú uvedené odvetvie utrpelo.
5.3.4. Dovoz z iných tretích krajín
(70)
Preskúmal sa i dovoz z tretích krajín iných ako India. Je potrebné pripomenúť, že údaje o dovoze z Japonska od Eurostatu sa z dôvodov uvedených v odôvodnení 36 nezohľadnili. Na účely tohto prešetrovania sa nevykonali žiadne ďalšie úpravy údajov od Eurostatu.
(71)
Ako vyplýva z uvedenej tabuľky, objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období znížil. Po výraznom poklese v rokoch 2004 a 2005 v OP stúpol na úroveň, ktorá bola o 4 % menšia než v roku 2003. Takýto vývoj sa časovo jednoznačne zhodoval s nárastom cien tohto dovozu v rokoch 2004 a 2005 a ich následným poklesom v OP. V absolútnych hodnotách zostala počas celého posudzovaného obdobia cenová úroveň dovozu z iných tretích krajín výrazne nad cenovou úrovňou dovozu z Indie (pozri odôvodnenie 39). Zodpovedajúci podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu Spoločenstva sa vyvíjal v súlade s jeho objemom a s rozširovaním trhu; v období od roku 2003 do OP klesol o 22 %.
2003
2004
2005
OP
Dovoz (kg)
935 800
756 200
606 700
895 100
Index: 2003 = 100
100
81
65
96
Priemerná dovozná cena (EUR/kg)
4,04
4,79
4,75
4,08
Index: 2003 = 100
100
119
118
101
Podiel na trhu
26 %
21 %
16 %
20 %
Index: 2003 = 100
100
81
61
78
Zdroj: Eurostat.
(72)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k dočasnému záveru, že dovozom z iných tretích krajín ako India nebola výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobená žiadna ujma.
5.3.5. Ujmu si spôsobilo výrobné odvetvie Spoločenstva samo
(73)
Jedna strana argumentovala tým, že ujmu si spôsobilo výrobné odvetvie Spoločenstva samo, pretože navrhovatelia závisia od dovozu hlavných surovín potrebných na výrobu podobného výrobku a preto nie sú konkurencieschopnými voči iným výrobcom v Spoločenstve a ani vo svete. V tejto súvislosti z prešetrovania nevyplynuli žiadne podstatné rozdiely medzi navrhovateľmi a inými výrobcami zo Spoločenstva a dokonca ani spolupracujúcimi výrobcami z Indie, pokiaľ ide o zdroje a ceny použitých či zaplatených hlavných surovín, ktoré by tieto tvrdenia mohli podporiť. Tento argument by sa preto mal zamietnuť.
5.4. Záver o príčinnej súvislosti
(74)
Záverom sa potvrdzuje, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva a ktorá je charakterizovaná najmä poklesom predajných cien za kus vedúcim k výraznému zhoršeniu finančnej situácie, bola spôsobená dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny. Aj keď použitie na vlastnú spotrebu a vývozná výkonnosť mohli do istej miery prispieť k zhoršeniu výsledkov výrobného odvetvia Spoločenstva, ich vývoj nebol taký, aby sa narušila príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom a situáciou poškodzujúcou výrobné odvetvie Spoločenstva.
(75)
Vzhľadom na uvedenú analýzu, pri ktorej sa riadne rozlíšil a oddelil vplyv všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa týmto potvrdzuje, že tieto ostatné faktory nič nemenia na skutočnosti, že vyhodnotená ujma sa musí pripísať dumpingovému dovozu.
(76)
Dospelo sa preto k dočasnému záveru, že dumpingový dovoz s pôvodom v príslušnej krajine spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
6. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
6.1. Všeobecné poznámky
(77)
Komisia preskúmala, či napriek dočasnému záveru o existencii poškodzujúceho dumpingu existujú presvedčivé dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že v tomto osobitnom prípade nie je v záujme Spoločenstva prijať opatrenia. Na tento účel a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa na základe všetkých predložených dôkazov bral do úvahy vplyv možných opatrení na všetky strany zúčastnené na tomto konaní a aj dôsledky neprijatia opatrení.
6.2. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva
(78)
Analýzou ujmy sa jasne preukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom. Prudké zvyšovanie prítomnosti dumpingového dovozu v uplynulých rokoch spôsobilo výrazný pokles cien. S cieľom zachovať si pozíciu na trhu a objem predaja na voľnom trhu, čo je rozhodujúcim z hľadiska výrobných nákladov, je výrobné odvetvie Spoločenstva nútené predávať za ceny, ktoré sotva pokrývajú fixné náklady.
(79)
V tejto súvislosti by pozícia výrobného odvetvia Spoločenstva bez zavedenia opatrení nebola z dlhodobého hľadiska udržateľná. Aj keď počet zamestnancov, ktorí sa bezprostredne zaoberajú výrobou dihydromyrcenolu, nie je príliš vysoký, vplývalo by to nepriaznivo na istú geografickú oblasť v Španielsku, v ktorej je sústredená väčšina príslušnej výroby v Spoločenstve. Ak sa zavedú opatrenia a dovozná cena sa vráti na nedumpingovú úroveň, výrobné odvetvie Spoločenstva by malo byť schopné využiť svoje komparatívne výhody a súťažiť za spravodlivých obchodných podmienok. Očakáva sa, že objem predaja výrobným odvetvím Spoločenstva by vzrástol a že výrobné odvetvie Spoločenstva by tak mohlo mať výhodu úspor z rozsahu. Takisto sa očakáva, že výrobné odvetvie Spoločenstva využije uvoľnenie tlaku na ceny spôsobeného dumpingovým dovozom na mierne zvýšenie vlastných predajných cien, keďže opatreniami sa odstráni podhodnotenie, ktoré sa zistilo v OP. Týmito očakávanými priaznivými účinkami opatrení by sa výrobnému odvetviu umožnilo zlepšiť svoju krízovú finančnú situáciu.
(80)
Zavedenie opatrení je preto jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. Nezavedenie opatrení môže viesť k zastaveniu výroby dihydromyrcenolu, či dokonca k uzatvoreniu podnikov v Spoločenstve.
6.3. Záujem používateľov a spotrebiteľov
(81)
Združenia spotrebiteľov sa neprihlásili a neposkytli ani žiadne informácie v súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia. Z uvedeného dôvodu a vzhľadom na to, že dihydromyrcenol sa používa iba ako surovina alebo komponent vo výrobe iných medziproduktov alebo finálnych výrobkov (pozri odôvodnenia 11 a 28), sa analýza obmedzila na účinok opatrení na používateľov. Dihydromyrcenol sa typicky používa v čistiacich prostriedkoch, mydlových vôňach a v určitých parfumoch. V príslušných sektoroch preto ide o pracie prostriedky, výrobky starostlivosti o domácnosť, kozmetické výrobky a výrobky určené na osobnú hygienu. Dotazníky boli zaslané trinástim známym používateľom dihydromyrcenolu v Spoločenstve a štyrom združeniam výrobcov aróm a vôní. Popri iných informáciách Komisia požiadala o ich pripomienky k tomu, či by zavedenie antidumpingových opatrení bolo v záujme Spoločenstva a aký vplyv by tieto opatrenia mali na ich podnikanie.
(82)
Jeden vyplnený dotazník bol doručený od výrobcu celej škály pracích prostriedkov, výrobkov starostlivosti o domácnosť a výrobkov určených na osobnú hygienu. Poukázalo sa na to, že prešetrovaný výrobok predstavuje iba nepatrnú časť vo všetkých jeho použitiach ako medziprodukt a konečných použitiach. Táto spoločnosť okrem toho nepoužívala dihydromyrcenol s pôvodom v Indii, takže nemohla poskytnúť úplné informácie. Napriek tomu však tento používateľ uviedol, že zavedenie opatrení by mohlo viesť k nedostatkom v zásobovaní a k zvýšeniu cien, ktoré by sa z dlhodobého hľadiska mohli prejaviť cenovo podmienenými zmenami v zložení parfumov. Iný používateľ nadviazal s Komisiou kontakt a poskytol informáciu, že dihydromyrcenol s pôvodom v Indii nepoužíva. Táto spoločnosť sa k vplyvu možných opatrení nevyjadrila. Od združení neboli doručené žiadne stanoviská.
(83)
Pokiaľ ide o doručené pripomienky, z prešetrovania vyplýva, že sa odôvodnene neočakávajú žiadne nedostatky v zásobovaní dihydromyrcenolom, keďže kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva boli v OP využité iba na 73 % (pozri odôvodnenie 45). Dihydromyrcenol sa okrem Indie vyrába aj vo viacerých tretích krajinách. Vzhľadom na zistené mierne dumpingové rozpätia sa neočakáva ani podstatné zvýšenie cien. Pri zohľadnení týchto aspektov a zvážení okrajového vplyvu, ktorý má dihydromyrcenol na náklady nadväzujúcich produktov, sa dospelo k dočasnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení by nemalo mať podstatné účinky na situáciu používateľov v Spoločenstve.
6.4. Záujem neprepojených dovozcov/obchodníkov zo Spoločenstva
(84)
Bol nadviazaný kontakt s dvadsiatimi siedmimi známymi dovozcami/obchodníkmi v Spoločenstve, ktorých sa príslušný výrobok týka. Tri z týchto spoločností Komisiu informovali, že dihydromyrcenol z Indie nedovážali. Celkovo vyplnili dotazník iba dvaja dovozcovia, ktorí s vyvážajúcimi výrobcami nie sú prepojení. Jeden z nich uviedol, že v OP ukončil dovoz z Indie, pretože sa jeho dodávateľ rozhodol predávať výlučne prostredníctvom určitých iných distribútorov. Tento dovozca sa k možnému vplyvu opatrení nevyjadril, keďže podľa všetkého sa ho to už netýkalo. V prípade ďalšieho spolupracujúceho dovozcu predstavoval predaj príslušného výrobku v Spoločenstve menej ako 20 % z jeho celkového obratu a jeho podiel na celkovom dovoze príslušného výrobku z Indie bol pomerne bezvýznamný. Táto spoločnosť nepredložila žiadne osobitné pripomienky týkajúce sa potenciálneho vplyvu možných opatrení na jej vlastnú podnikateľskú činnosť. Uviedla iba, že akékoľvek opatrenia by podnietili indických výrobcov, aby sa zlepšením svojej efektívnosti prispôsobili, kým výrobcom Spoločenstva by sa vzhľadom na ich ochranu umožnilo zachovať neefektívnu výrobu, takže by neboli prinútení k reštrukturalizácii. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že antidumpingovými opatreniami by sa výrobnému odvetviu Spoločenstva na rozdiel od uvedeného tvrdenia naopak umožnilo zvýšiť objem predaja a zlepšiť svoju krízovú situáciu, ako je uvedené v odôvodnení 79, čím by sa vytvoril priestor na zlepšenie efektívnosti výroby. Tento argument by sa preto mal zamietnuť.
(85)
Vzhľadom na uvedené a pri zohľadnení najmä nízkej úrovne spolupráce zo strany neprepojených dovozcov/obchodníkov zo Spoločenstva sa dospelo k dočasnému záveru, že akékoľvek antidumpingové opatrenia by na ich situáciu nemali rozhodujúci nepriaznivý vplyv.
6.5. Záver o záujme Spoločenstva
(86)
Z uvedenej analýzy vyplynulo, že zavedenie opatrení je v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva, keďže sa očakáva, že uvedenými opatreniami sa obmedzí vysoké množstvo dovozov za dumpingové ceny a odstráni cenové podhodnotenie spôsobené týmito dovozmi, ktoré dokázateľne majú značný nepriaznivý vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Očakáva sa, že aj ostatní výrobcovia zo Spoločenstva budú mať z týchto opatrení prospech.
(87)
Analýzou sa takisto preukázalo, že antidumpingové opatrenia by na používateľov nemali mať podstatný finančný vplyv.
(88)
Keďže úroveň spolupráce zo strany neprepojených dovozcov/obchodníkov v Spoločenstve, ktorých sa príslušný výrobok týka, bola nízka, nebolo možné uskutočniť hĺbkovú analýzu vplyvu na ich záujmy. Možno však dospieť k záveru, že tieto subjekty sa rozhodli pri prešetrovaní nespolupracovať, pretože zavedenie opatrení voči dovozu dihydromyrcenolu z Indie by neovplyvnilo v podstatnej miere nepriaznivo ich činnosť.
(89)
Celkovo sa dospelo k záveru, že zavedením opatrení, t. j. odstránením poškodzujúceho dumpingu sa výrobnému odvetviu Spoločenstva umožní zlepšiť svoju finančnú situáciu a zachovať svoju činnosť a že nepriaznivý účinok, ktorý tieto opatrenia môžu mať na určité iné hospodárske subjekty zo Spoločenstva, nie sú neprimerané v porovnaní s priaznivým účinkom na výrobné odvetvie Spoločenstva.
(90)
Na základe uvedeného sa dospelo k dočasnému záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, pokiaľ ide o záujem Spoločenstva, aby sa v tomto prípade nezaviedli antidumpingové opatrenia.
7. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(91)
Na základe dočasných záverov, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou z neho vyplývajúcou a so záujmom Spoločenstva, by sa mali zaviesť dočasné opatrenia voči dovozu príslušného výrobku z Indie, aby sa zabránilo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Spoločenstva ďalšiu ujmu.
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(92)
Úroveň dočasných antidumpingových opatrení by mala byť dostatočná na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom, bez toho, aby sa prekročili zistené dumpingové rozpätia. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa dospelo k záveru, že všetkými opatreniami by sa malo výrobnému odvetviu Spoločenstva umožniť, aby pokrylo svoje náklady a dosiahlo taký zisk pred zdanením, ktorý by bolo možné primerane dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz.
(93)
Na základe dostupných informácií sa v rámci predbežného preskúmania zistilo, že sa očakáva ziskové rozpätie vo výške 5 % z obratu, ktoré by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo docieliť v prostredí bez poškodzujúceho dumpingu. V roku 2003, t. j. pred výrazným nárastom dumpingového dovozu z Indie, dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva so svojím predajom podobného výrobku na voľnom trhu 12,3 % zisk (pozri odôvodnenie 48). Považovalo sa však za potrebné túto hodnotu ziskovosti upraviť, aby sa zohľadnila skutočnosť, že trh s dihydromyrcenolom v Spoločenstve a vo svete zaznamenal nárast a vybudovali sa nové kapacity, čoho výsledkom je mierne zníženie celkovej cenovej úrovne bez ohľadu na prítomnosť dumpingového dovozu, kým výrobné náklady za kus zostali viac-menej nezmenené. Približne 12 % zisk sa preto nezdal byť opodstatneným v prostredí bez poškodzujúceho dumpingu a ziskové rozpätie vo výške 5 % z obratu sa v danej situácii považovalo za vhodnejšie.
(94)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny stanovenej na výpočet podhodnotenia ceny s priemernou nepoškodzujúcou cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento priemernej dovoznej hodnoty CIF. Tieto rozdiely boli v prípade oboch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vyššie ako zistené dumpingové rozpätia.
7.2. Dočasné opatrenia
(95)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa dospelo k záveru, že pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov by sa malo uložiť dočasné antidumpingové clo vo výške zistených dumpingových rozpätí.
(96)
Je potrebné pripomenúť, že úroveň spolupráce bola vysoká a preto sa považovalo za vhodné, aby sa pre zostávajúce spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali, stanovilo clo vo výške vyššieho z ciel uložených pre spolupracujúce spoločnosti (pozri odôvodnenie 22). Z toho dôvodu sa zostatkové clo stanovilo na 7,5 %.
(97)
Na základe uvedeného by sadzba dočasného antidumpingového cla mala byť takáto:
Výrobca
Navrhované antidumpingové clo
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Všetky ostatné spoločnosti (vrátane Privi Organics Limited, Mumbai)
7,5 %
(98)
Sadzba antidumpingového cla pre individuálnu spoločnosť uvedená v tomto nariadení sa určila na základe zistení tohto prešetrovania. Odráža preto situáciu zistenú počas uvedeného prešetrovania, pokiaľ ide o danú spoločnosť. Táto sadzba cla (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) je teda uplatniteľná výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré sú vyrobené touto spoločnosťou, a teda konkrétnou uvedenou právnickou osobou. Na dovážané výrobky vyrábané ktoroukoľvek inou spoločnosťou, ktorej meno a adresa nie sú špecificky uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito špecificky uvedenými subjektmi sa nevzťahuje táto sadzba, ale sadzba cla uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(99)
Akákoľvek žiadosť o uplatnenie tejto sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vzniku nových výrobných alebo obchodných subjektov) by sa mala bezodkladne doručiť Komisii spolu so všetkými relevantnými informáciami, najmä o akejkoľvek zmene činností spoločnosti spojených s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, ktoré súvisia napr. s touto zmenou názvu alebo s touto zmenou vo výrobných a obchodných subjektoch. V prípade, že je to vhodné, Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa uplatňujú individuálne colné sadzby.
(100)
S cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa zostatkové clo nemalo uplatňovať iba na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí v OP do Spoločenstva nič nedovážali. Ak však spoločnosti uvedené ako posledné spĺňajú požiadavky článku 11 ods. 4 druhého pododseku základného nariadenia, môžu predložiť žiadosť o preskúmanie podľa uvedeného článku, aby sa ich situácia individuálne posúdila.
8. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(101)
V záujme riadnej správy by sa mala určiť lehota, v ktorej by zainteresované strany, ktoré sa prihlásili do termínu stanoveného v oznámení o začatí, mohli písomne vyjadriť svoje názory a požiadať o vypočutie. Ďalej je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingových ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a je možné, že sa na účely konečného cla budú musieť opäť posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz dihydromyrcenolu s pôvodom v Indii a s čistotou 93 % hmotnostných alebo vyššou, ktorý sa zaraďuje v rámci kódu KN ex 2905 22 90 (kód TARIC 2905229010).
2. Pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami platí táto sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením:
Výrobca
Antidumpingové clo (%)
Doplnkový kód TARIC
Neeru Enterprises, Rampur
3,3
A827
Všetky ostatné spoločnosti
7,5
A999
3. Na prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v rámci Spoločenstva sa vzťahuje poskytnutie záruky vo výške dočasného cla.
4. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 384/96, môžu zainteresované strany požiadať o poskytnutie podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo toto nariadenie prijaté, písomne vyjadriť svoje názory a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 27. júla 2007