Nariadenie Rady (ES) č. 436/2004
z 8. marca 2004,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1784/2000, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a definitívne vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky z kujnej liatiny s pôvodom v Brazílii, Českej republike, Japonsku, Čínskej ľudovej republike, Kórejskej republike a Thajsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 133,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1515/2001 z 23. júla 2001 o opatreniach, ktoré môže spoločenstvo prijať po správe prijatej orgánom WTO na riešenie sporov týkajúcich sa antidumpingu a antisubvenčných záležitostí [1],
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane proti dumpingovému dovozu z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva ("základné nariadenie") [2],
so zreteľom na návrh vypracovaný Komisiou po konzultácii s Poradným výborom,
keďže:
A. EXISTUJÚCE OPATRENIA
(1) Rada nariadením (ES) č. 1784/2000 z 11. augusta 2000 uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky z kujnej liatiny s pôvodom v Brazílii, Českej republike, Japonsku, Čínskej ľudovej republike, Kórejskej republike a Thajsku ("definitívne nariadenie") [3]. Definitívnemu nariadeniu predchádzalo nariadenie Rady (ES) č. 449/2000 z 28. februára 2000, ktorým sa uložilo dočasné antidumpingové clo na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky z kujnej liatiny s pôvodom v Brazílii, Českej republike, Japonsku, Čínskej ľudovej republike, Kórejskej republike a Thajsku ("dočasné nariadenie") [4];
B. SPRÁVY PRIJATÉ ORGÁNOM WTO NA RIEŠENIE SPOROV
(2) 18. augusta 2003 orgán na riešenie sporov (Dispute Settlement Body "DSB") Svetovej obchodnej organizácie "WTO" (World Trade Organisation) prijal správu odvolacieho orgánu (Appellate Body report "ABR") a správu poradného fóra (Panel report "PR"), ktorú odvolací orgán pozmenil v prípade "Európske spoločenstvo (ES) - antidumpingové clo na príslušenstvo na rúry a rúrky z kujnej liatiny z Brazílie" [5] (ABR a PR ďalej len "správy");
(3) správy požadovali, aby Európske spoločenstvá uviedli opatrenie do súladu s Dohodou WTO o implementácii článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 ("ADA") vzhľadom na tieto aspekty:
i) článok 24.2 ADA: pri "nulovaní" ("zeroing") negatívne dumpingové rozpätia pri ich určovaní.
ii) články 12.2 a 12.2.2 ADA: chýbajúce priame a jasné ozrejmenie vo zverejnených dočasných alebo konečných zisteniach, že Európske spoločenstvá poukázali alebo vysvetlili nedostatočný význam faktorov ujmy uvedených v článku 3.4 ADA: mzdy, produktivita, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získať kapitál a hodnota skutočného dumpingového rozpätia.
iii) články 6.2 a 6.4. ADA: neinformovanie zainteresovaných strán počas antidumpingového šetrenia o faktoroch ujmy, ktoré sú uvedené pod bodom ii).
(4) Komisia prehodnotila zistenia pri zohľadnení odporúčaní uvedených v správach na základe informácií, ktoré sa zozbierali v pôvodnom šetrení, ktoré sa konalo v období 1999/2000. Pokiaľ nie je inak uvedené, hodnotenie uvedené v definitívnom nariadení zostáva v platnosti. Opätovné hodnotenie ukazuje, že dumping spôsobujúci ujmu stále existuje, aj keď v o niečo menšej miere;
C. POSTUP
(5) po tom ako DSB prijal ABR zainteresovaným stranám v tomto konaní t. j. brazílskemu vyvážajúcemu výrobcovi a odvetviu spoločenstva ("ATS") sa zverejnili údaje a úvahy o výpočte dumpingu a faktorov ujmy uvedené v časti 3 písm. ii). Všetky strany boli informované o základných faktoch a úvahách, na základe ktorých sa rozhodlo zmeniť a doplniť a potvrdiť definitíve nariadenie. Tiež sa im poskytlo obdobie, v rámci ktorého mali vyjadriť svoj postoj po tomto zverejnení. Všetkým zainteresovaným stranám sa poskytla možnosť ústneho prerokovania s Komisiou. Žiadna zo zainteresovaných strán nepožiadala o takéto prerokovanie;
(6) všetky pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade potreby premietli do upravených zistení;
(7) je potrebné pripomenúť, že dumpingové šetrenie sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 1998 do 31. marca 1999 (ďalej len obdobie šetrenia "OŠ"). Šetrenie týkajúce sa trendov súvisiacich s hodnotením ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 1995 do konca OŠ (t. j. do 31. marca 1999). Toto obdobie sa ďalej bude uvádzať len ako "posudzované obdobie";
D. UPRAVENÉ A POTVRDENÉ ZISTENIA
1. POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(8) príslušný výrobok je príslušenstvo na rúry a rúrky z kujnej liatiny so závitmi, ktoré sa spája skrutkovým spájacím systémom, patriace do číselného znaku KN ex73071910 (číselný znak TARIC 7307191011 a 7307191019). Správy nemajú vplyv na zistenia uvedené v definitívnom nariadení, pokiaľ ide posudzovaný výrobok a podobný výrobok;
2. DUMPING
2.1. Úvod
(9) uvádzajú sa podrobné údaje prehodnotených zistení na základe odporúčaní v správach, týkajúce sa praktiky "nulovania" pri stanovení váženého priemeru dumpingového rozpätia;
(10) všetky ostatné použité metódy výpočtu sú rovnaké, ako sa použili v pôvodnom šetrení. V prípade ďalších údajov sa uvádza odkaz na dočasné a definitívne nariadenie;
2.2. Brazília
(11) je potrebné pripomenúť, že počas pôvodného šetrenia bola spoločnosť Indústria de Fundiçăo Tupy Ltda jediným známym vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku v Brazílii;
(12) pokiaľ ide o zistenia týkajúce sa bežnej hodnoty, vývoznej ceny a úprav vykonaných v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, nebolo potrebné uskutočniť žiadne zmeny. V prípade ďalších údajov sa uvádza odkaz na časti 20 až 31 a 35 až 49 uvedeného dočasného nariadenia a na časti 24 až 27, 30, 31, 38 až 43, 46 až 48 a 51 až 54 definitívneho nariadenia;
(13) ako v dočasnom a definitívnom nariadení porovnal sa vážený priemer bežných hodnôt každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Európskeho spoločenstva s váženým priemerom vývoznej ceny každého zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. V súlade s odporúčaniami správy sa "nulovanie" nepoužilo pri výpočte celkového dumpingového rozpätia;
(14) revidované dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici spoločenstva je:
Indústria de Fundição Tupy Ltda: 32 %.
(15) úroveň spolupráce bola vysoká. Následne revidované zvyšné dumpingové rozpätie sa stanovilo na rovnakej úrovni ako pre Indústria de Fundiçăo Tupy Ltda, t. j. 32 %;
2.3. Sprístupnenie
(16) uvedené revidované zistenia o dumpingu boli sprístupnené všetkým zainteresovaným stranám, ktorých sa týka súčasné šetrenie, ktorým sa poskytla možnosť predložiť svoje stanoviská a pripomienky a ústne rokovať s Komisiou;
(17) žiadna z príslušných strán nenamietala voči zisteniam Komisie o dumpingu;
3. DEFINÍCIA ODVETVIA SPOLOČENSTVA
(18) zistenia týkajúce sa definícií ATS sumarizované v častiach 65 až 68 definitívneho nariadenia nie sú ovplyvnené odporúčaniami a závermi uvedenými v správach;
4. UJMA
4.1. Dovoz z príslušných krajín a zníženie cien
(19) zistenia uvedené v častiach 69 až 94 definitívneho nariadenia nie sú ovplyvnené odporúčaniami v správach;
4.2. Situácia v odvetví spoločenstva
4.2.1. Predbežná poznámka
(20) v tejto časti sa uvádzajú prehodnotené zistenia založené na odporúčaniach v správach týkajúcich sa analýzy ujmy. Zo záverov správ vyplýva, že spoločenstvo nekonalo v súlade s článkami 12.2 a 12.2.2 ADA, priamo a jasne neozrejmilo vo zverejnených dočasných alebo definitívnych zisteniach, že Európske spoločenstvo poukázalo alebo vysvetlilo nedostatočný význam faktorov spôsobujúcich ujmu uvedených v článku 3.4 ADA: mzdy, produktivita, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získať kapitál a hodnota skutočného dumpingového rozpätia. Je potrebné pripomenúť, že tieto faktory spôsobujúce ujmu boli preskúmané počas pôvodného šetrenia. Keďže sa však v tej dobe nepovažovali za významné, nezahrnuli sa do zverejnenej analýzy, ale uviedli sa iba v internej poznámke k dokumentácii;
4.2.2. Situácia v odvetví spoločenstva, ako je uvedené v dočasnom a definitívnom nariadení
(21) je potrebné pripomenúť, že v častiach 160 a 161 dočasného nariadenia sa konštatovalo, že ATS utrpelo podľa článku 4 ods. 1 základného nariadenia podstatnú ujmu. Zistilo sa, že situácia ATS sa počas OŠ zhoršila, najmä v dôsledku poklesu výroby, výrobnej kapacity, predaja a podielu na trhu. Okrem toho ATS utrpelo značnú stratu pracovných miest a úbytok investícií, ako aj nárast zásob. Pokiaľ ide o využitie kapacity, vysvetľuje sa jej nárast znížením výrobnej kapacity;
4.2.3. Opätovné preskúmanie zistenej ujmy z hľadiska odporúčaní a rozhodnutí DSB
(22) okrem faktorov spôsobujúcich ujmu uvedených v častiach 150 až 159 dočasného nariadenia, t. j. výroba, výrobná kapacita, využívanie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, predajné ceny, zásoby, ziskovosť, zamestnanosť a investície, sa podrobili analýze tieto faktory spôsobujúce ujmu a po odporúčaní v správach sa teraz podrobne uvádzajú nižšie;
4.2.3.1. Mzdy
(23) mzdy vyjadrené ako celkové ročné mzdové náklady na výrobu príslušného výrobku sa vyvíjali takto:
Tabuľka 1 Mzdy
Zdroj: Výročná správa ATS
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | OŠ |
Celkové ročné mzdové náklady ('000 EUR) | 44730 | 48479 | 48375 | 46995 | 47132 |
Index | 100 | 108 | 108 | 105 | 105 |
(24) mzdy vzrástli o približne 5 % medzi rokom 1995 a OŠ. Keď sa rok 1996 určí za počiatočný bod, mzdy klesli o približne 3 %;
(25) tento faktor zhruba zodpovedá všeobecnému vývoju miezd v sektore a pohybom zamestnanosti pozorovaným v prípade ATS. Medzi rokom 1996 a OŠ tento faktor poklesol o 3 %, čo zodpovedalo vývoju zamestnanosti podľa časti 158 dočasného nariadenia (pokles o 6 % medzi rokom 1995 a OŠ a mierny pokles o približne 1 % medzi rokom 1996 a OŠ);
4.2.3.2. Produktivita
(26) produktivita meraná ako výkon zamestnaných osôb sa vyvíjala takto:
Tabuľka 2 Produktivita
Zdroj: Overené odpovede z dotazníka ATS.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | OŠ |
Výroba v tonách na zamestnanca | 21,58 | 19,47 | 19,76 | 20,84 | 20,82 |
Index | 100 | 90 | 92 | 97 | 96 |
(27) počas skúmaného obdobia dochádzalo v produktivite k výkyvom, ale v období od roku 1995 do OŠ sa zaznamenal celkový pokles o 4 %. Produktivita vzrástla o približne 7 % medzi rokom 1996 a OŠ. Tento faktor zodpovedá údajom o zamestnanosti a výrobe už uvedeným v častiach 150 a 158 dočasného nariadenia;
4.2.3.5. Návratnosť investícií ("NI")
(28) NI, ktorá sa vypočítala vydelením finančného výsledku ATS (zisky alebo straty) objemom investícií sa vyvíjala takto:
Tabuľka 3 NI
Zdroj: Overené odpovede z dotazníka ATS a ich ročné závierky.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | OŠ |
NI | - 6,55 % | 3,72 % | - 2,78 % | - 0,70 % | - 2,72 % |
(29) NI sa vyvíjala od - 6,55 % do - 2,72 % medzi rokom 1995 a OŠ. Je však potrebné pripomenúť, že podľa vysvetlenia v časti 157 dočasného nariadenia, bol finančný výsledok odvetvia spoločenstva mimoriadne negatívne ovplyvnený nákladmi spojenými so zatvorením podniku v roku 1995. Okrem toho bol tento rok poznamenaný snahami o reštrukturalizáciu dvoch výrobcov uvedených v definícii ATS, zameranými najmä na racionalizáciu výroby a investíciami, ktoré boli potrebné na vykonávanie environmentálnej legislatívy spoločenstva. Toto malo tiež negatívny vplyv na finančný výsledok ATS. Na základe týchto skutočností sa usúdilo, že rok 1995 nebol pre situáciu ATS reprezentatívny a nebolo by preto účelné, aby sa pokladal za základ pre analýzu trendov NI;
(30) táto poznámka sa vzťahuje aj na ostatné faktory spôsobujúce ujmu, ktoré zahŕňajú finančné výsledky ATS, napr. peňažný tok, ako je vysvetlené v časti 33;
(31) pri porovnaní roku 1996 s OŠ, NI klesla o 6,4 percentuálneho bodu z 3,72 % na -2,72 %. Negatívny vývoj NI zhruba zodpovedal negatívnemu vývoju ziskovosti, ktorá v rovnakom období klesla o 2,3 percentuálnych bodov;
4.2.3.4. Peňažný tok
(32) peňažný tok sa vyvíjal takto:
Tabuľka 4 Peňažný tok
Zdroj: Výročná správa ATS.
| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | OŠ |
Peňažný tok ('000 EUR) | 10522 | 12799 | 19339 | 12236 | 12205 |
Index | 100 | 122 | 184 | 116 | 116 |
Index | | 100 | 151 | 96 | 96 |
(33) je potrebné poznamenať, že obrat príslušného výrobku vždy predstavoval viac ako 50 % celkového obratu všetkých činností ATS, ako je uvedené v správe o audite účtovných výkazov. Uvedená tabuľka poukazuje na peňažný tok príslušného výrobku vypočítaný na základe obratu priradeného na roky od 1995 do 1998. Vzhľadom na to, že audit účtovných výkazov nebol k dispozícii na OŠ, peňažný tok sa vypočítal na základe celkového obratu a obratu príslušného výrobku overeného počas šetrenia. Ako je vysvetlené v časti 29, finančný výsledok, ktorý ATS dosiahlo v roku 1995, bol mimoriadne negatívne ovplyvnený nákladmi spojenými so zatvorením podniku a reštrukturalizáciou, a preto sa tento rok nedá považovať za dostatočne reprezentatívny základ pre analýzu trendov peňažného toku. Medzi rokmi 1995 a 1998 sa peňažný tok zvýšil o približne 16 % a zostal počas OŠ stabilný. Keď sa rok 1996 určí ako počiatočný bod, peňažný tok klesol o približne 4 % do konca OŠ. Zistilo sa, že negatívny vývoj peňažného toku zhruba zodpovedal negatívnemu vývoju ziskovosti;
4.2.3.5. Schopnosť získať kapitál
(34) v priebehu pôvodného šetrenia ATS neuviedlo (a ani tomu nič nenasvedčovalo), že malo problémy so získavaním kapitálu pre svoju činnosť. Je však jasné, že značné zhoršenie finančnej situácie ATS (pozri najmä ziskovosť, peňažný tok a NI) môže schopnosť získať kapitál v blízkej budúcnosti negatívne ovplyvniť;
4.3.3.6. Hodnota skutočného dumpingového rozpätia
(35) čo sa týka vplyvu hodnoty skutočného dumpingového rozpätia na ATS vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušných krajín, tento vplyv sa nedal považovať za zanedbateľný. Toto zistenie bude platiť bez ohľadu na zníženie dumpingového rozpätia pre jedného z vývozcov, ako je vysvetlené v časti 14;
(36) Brazílsky vyvážajúci výrobca namietal proti zisteniam Komisie, že vplyv hodnoty skutočného dumpingového rozpätia na odvetvie spoločenstva nebol zanedbateľný. Podľa brazílskeho výrobcu bol rozdiel medzi dumpingovým rozpätím a rozpätím predajov pod cenu takmer 50 % dôkazom veľkého rozdielu medzi výrobnými nákladmi výrobcov spoločenstva na jednej strane a brazílskeho vývozcu na druhej strane. Preto sa tvrdilo, že aj keby sa dumping úplne odstránil, dovoz z Brazílie by stále podstatne znižoval cenu odvetvia spoločenstva nespôsobujúcu ujmu. Brazílsky vyvážajúci výrobca nakoniec argumentoval tým, že v súvislosti s vysoko citlivým cenovým trhom by bol vplyv skutočného dumpingového rozpätia, na rozdiel od zistení Komisie, jasne zanedbateľný;
(37) je potrebné pripomenúť, že podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia sa faktor "hodnoty skutočného dumpingového rozpätia" skúma v rámci analýzy stavu domáceho odvetvia. V tejto súvislosti Komisia vždy stanoví skutočné dumpingové rozpätie vo vzťahu k stavu domáceho odvetvia pri zohľadnení objemu a cien dovozu z príslušnej krajiny. Analýza, ktorú navrhol brazílsky vývozca, t. j. porovnanie dumpingového rozpätia s rozpätím predajov pod cenu, ktoré viedlo k záverom, že rozdiel výrobných nákladov vyvážajúceho výrobcu a odvetvia spoločenstva by ďaleko presiahol rámec stanovený článkom 3 ods. 5 základného nariadenia a vniesol by do takejto analýzy prvok príčinnej súvislosti. článok 3 ods. 5 základného nariadenia toto jasne nevyžaduje a odstránil by rozdiel medzi analýzou stavu odvetvia spoločenstva na jednej strane a príčinnou súvislosťou medzi dumpingom a ujmou na druhej strane, ktoré sa v každom prípade posudzujú oddelene. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že rozpätie predajov pod cenu sa vypočítava na účely uplatnenia "pravidla nižšieho cla", podľa ktorého sa antidumpingové clo stanoví buď na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy podľa toho, ktoré je nižšie. Je potrebné zdôrazniť, že uplatnenie "pravidla nižšieho cla" a tým aj výpočtu rozpätia predajov pod cenu nie je povinnosťou WTO. Aj keby sa na tento argument pristúpilo bez toho, aby sa uznala podstata tvrdenia brazílskeho vývozcu, že porovnanie výrobných nákladov vyvážajúceho výrobcu a výrobcov zo spoločenstva by bolo v tejto súvislosti zaručené, takáto analýza by sa mohla byť zakladať iba na porovnaní dumpingového rozpätia a rozpätia zníženia ceny (nie rozpätia predajov pod cenu). Úrovne oboch rozpätí sú však porovnateľné. Bez dumpingu by bol preto cenový rozdiel medzi dovozmi z Brazílie a predajom odvetvia spoločenstva minimálny;
(38) z tohto dôvodu sa musela námietka zamietnuť.
4.2.6. Pripomienky vyvážajúceho výrobcu k určitým faktorom spôsobujúcim ujmu
(39) brazílsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že na stanovenie trendu niektorých faktorov spôsobujúcim ujmu (ziskovosť, NI, peňažný tok, schopnosť získať kapitál) sa rok 1995 nebral do úvahy. Tvrdilo sa, že rok 1995 sa nevzal do úvahy kvôli týmto faktorom, ktoré by inak poukazovali na pozitívny vývoj. Podľa brazílskeho vyvážajúceho výrobcu toto predstavuje nekonzistentný a diskriminační prístup a nespĺňa to požiadavky objektívneho a nestranného skúmania a čo je v rozpore s článkami 3.1 a 17.6 bodom i) ADA;
(40) po prvé je potrebné poznamenať, že pokiaľ ide o ziskovosť, nezistilo sa nič nové na účely vykonávania správ. Je potrebné pripomenúť, že v rámci konania o riešení sporu predložila Brazília úplne rovnaké argumenty ako sú uvedené tvrdenia týkajúce sa ziskovosti. Argumenty poradné fórum odmietlo a neposkytli sa žiadne odporúčania týkajúce sa tohto faktora. Faktor "ziskovosti" sa preto znovu neposudzoval;
(41) po druhé je potrebné poznamenať, že - v súlade s pôvodným šetrením - trendy týkajúce sa ukazovateľov ujmy, ktoré sa analyzovali, ale počas pôvodného šetrenia nezverejnili, sa analyzovali od roku 1995. To sa tiež týka faktora "schopnosti získať kapitál". Predovšetkým v prípade dvoch faktorov spôsobujúcich ujmu (NI a peňažný tok) sa usudzovalo, že rok 1995 bol výnimočný a nemohol sa teda považovať za dostatočne reprezentatívny z podrobne uvedených dôvodov v častiach 29 a 33. V skutočnosti sa v niekoľkých správach poradného fóra a odvolacieho orgánu uznalo, že hodnotenie faktorov spôsobujúcich ujmu nie je obmedzené na strohé porovnanie začiatku a konca posudzovaného obdobia. Je tiež potrebné poznamenať, že brazílsky vyvážajúci výrobca nepoprel podstatu argumentov v časti 29;
(42) k údajnej nekonzistentnosti prístupu je potrebné poznamenať nasledujúce. Práve z dôvodov konzistencie s analýzou v rámci pôvodného šetrenia je potrebné - na účely vykonávania správ - analyzovať peňažný tok a NI, ktoré sú priamo odvodené od ziskovosti, na rovnakom základe ako ziskovosť v pôvodnom šetrení, pre ktoré by mohol byť rok 1995 na základe záverov správ z analýzy trendov logicky vylúčený. Prístup, ktorý orgány ES zvolili, bol preto konzistentný a objektívny;
(43) z tohto dôvodu sa museli argumenty zamietnuť;
4.2.6. Záver k ujme
(44) na základe uvedenej analýzy sa usúdilo, že zistenia týkajúce sa miezd, produktivity, návratnosti investícií a peňažného toku boli v súlade s určitými ďalšími faktormi analyzovanými a zverejnenými počas pôvodného šetrenia. Pokiaľ ide o schopnosť získať kapitál, ATS neuviedlo žiadne ťažkosti so získavaním kapitálu na svoju činnosť. Tento faktor by sa však mal posudzovať z hľadiska postupného zhoršovania finančnej situácie ATS. Pokiaľ ide o dumpingové rozpätie, usúdilo sa, že vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušných krajín sa nemôže jeho vplyv považovať za zanedbateľný;
(45) na základe uvedených skutočností sa potvrdzuje, že odvetvie spoločenstva utrpelo v priebehu posudzovaného obdobia podstatnú ujmu;
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
(46) obsah a závery, ku ktorým sa dospelo v častiach 101 až 114 definitívneho nariadenia, nie sú správami a opätovným preskúmaním analýzy ujmy dotknuté;
(47) brazílsky vývozca tvrdil, že ujma, ktorú odvetvie spoločenstva utrpelo, nebola spôsobená dumpingovými dovozmi, ale nízkou produktivitou odvetvia spoločenstva, ako dokazuje 50 % rozdiel medzi dumpingovým rozpätím a rozpätím predajov pod cenu a snahami o reštrukturalizáciu odvetvia spoločenstva v roku 1995 s cieľom racionalizovať výrobu. Podobnosť tohto argumentu s argumentom, ktorý sa uviedol v súvislosti s hodnotou dumpingového rozpätia uvedeným v časti 36, je evidentná. Brazílsky vývozca okrem toho tvrdil, že aj keď Komisia analyzovala rozdiel výrobných nákladov, obmedzila však túto analýzu iba na rozdiely týkajúce sa spotreby energie spojené s rozdielmi v kvalite a výrobných postupoch medzi príslušenstvom z kujnej liatiny s čiernym jadrom a príslušenstvom z perlitickej temperovanej liatiny;
(48) je potrebné pripomenúť, že v rámci konania o riešení sporu predložila Brazília úplne rovnaké argumenty ako sú uvedené tvrdenia. Argumenty poradné fórum a odvolací orgán odmietol a neposkytli sa žiadne odporúčania týkajúce sa analýzy príčinnej súvislosti;
(49) z tohto dôvodu sa museli argumenty uvedené v časti 47 zamietnuť;
6. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
(50) obsah a závery, ku ktorým sa dospelo v častiach 178 až 186 dočasného nariadenia, nie sú správami a opätovným preskúmaním analýzy ujmy dotknuté;
7. ZMENENÉ A DOPLNENÉ OPATRENIA
(51) ako je uvedené, úplné preskúmanie zistených skutočností a záverov dosiahnutých v pôvodnom šetrení a zohľadnení odporúčaní a rozhodnutí ustanovených v správach dokazuje, že dovoz z Brazílie bol stále dumpingový a spôsobujúci ujmu, aj keď v o niečo menšej miere,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Tabuľka v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2000 sa mení a dopĺňa pre výrobky s pôvodom v Brazílii takto:
Krajina | Konečné clo (%) | Dodatkový číselný znak TARIC |
Brazília | 32,0 | - |
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v nasledujúci deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 8. marca 2004