ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 16. apríla 2008
o opatrení C 29/07 (ex N 310/06), ktoré Maďarsko plánuje zaviesť vo forme záruk na krátkodobé vývozné úvery pre MSP s obmedzeným obratom vývozu
[oznámené pod číslom K(2008) 1332]
(Iba maďarské znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2008/718/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na ich pripomienky,
keďže:
1. KONANIE
(1)
Elektronickou notifikáciou zo 17. mája 2006 maďarské orgány oznámili Komisii uvedené opatrenie (ďalej len „opatrenie“) v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Oznámenie bolo doplnené listom z 21. júna 2006, ktorý Komisia zaevidovala 22. júna 2006.
(2)
Listami z 1. augusta 2006, 30. októbra 2006 a 30. apríla 2007 si Komisia vyžiadala doplňujúce informácie, ktoré Maďarsko poskytlo listami z 12. septembra 2006, 21. marca 2007 a 30. mája 2007, ktoré v Komisii zaevidovali v tie isté dni.
(3)
Listom z 18. júla 2007 (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) Komisia informovala Maďarsko, že sa rozhodla začať konanie podľa ustanovení článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci uvedeného opatrenia.
(4)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky týkajúce sa poskytnutia pomoci.
(5)
Komisia nedostala žiadne pripomienky od zainteresovaných tretích strán. Pripomienky maďarských orgánov boli doručené listom z 21. septembra 2007.
2. OPIS OPATRENIA
2.1. Cieľ
(6)
Cieľom opatrenia je poskytovať záruky na krátkodobé vývozné úvery na financovanie vývozných transakcií MSP (3), ktorých ročný vývozný obrat nepresahuje 2 milióny EUR (ďalej len „MSP s obmedzeným obratom vývozu“). Maďarsko uvažuje zaviesť toto opatrenie podľa bodu 2.5 oznámenia Komisie členským štátom podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorým sa uplatňujú články 92 a 93 zmluvy na krátkodobé poistenie vývozných úverov (4) (ďalej len „oznámenie o poistení krátkodobých vývozných úverov“).
2.2. Podmienky záruky
(7)
Záruku na splatenie úveru na financovanie vývozných transakcií možno poskytnúť:
a)
domácemu vyvážajúcemu MSP s obmedzeným obratom vývozu na zlepšenie jeho schopnosti získať úver z komerčnej banky; v takom prípade môžu byť riziká spojené priamo s predávajúcim (t. j. s vyvážajúcim MSP) a nepriamo s kupujúcim;
b)
zahraničnému kupujúcemu, ktorý nakupuje tovary a služby od domáceho MSP s obmedzeným obratom vývozu na zlepšenie schopnosti kupujúceho získať úver od komerčnej banky; v takom prípade sú riziká spojené priamo s kupujúcim. Neexistuje obmedzenie, pokiaľ ide o krajinu kupujúceho, t. j. kupujúci môže mať sídlo buď v niektorej z krajín uvedených v prílohe k uvedenému oznámeniu, alebo v inej krajine. Nie je obmedzená ani veľkosť zahraničného kupujúceho (t. j. môže to byť veľký podnik).
(8)
Maďarské orgány uvádzajú, že v obidvoch uvedených prípadoch musí záruka slúžiť na financovanie vývoznej transakcie. Maximálna lehota platnosti záruky je dva roky.
(9)
Objem záruky nemôže presiahnuť 70 % hodnoty vývozného kontraktu (zníženej o zálohovú platbu v minimálnej výške 15 %) alebo 70 % príslušného úveru.
(10)
Vyvážajúce MSP s obmedzeným obratom vývozu nemajú nárok na záruku, ak sú v konkurznom konaní, likvidácii alebo pod nútenou správou. Žiadne informácie o obmedzeniach týkajúcich sa záruk poskytnutých pre zahraničných kupujúcich neboli predložené.
(11)
V prípade záruk, ktoré kryjú domáce riziká (t. j. záruk pre vyvážajúce MSP), poplatok závisí od bonity vyvážajúceho MSP a určuje sa na základe päťstupňového ratingového systému založeného na objektívnych kritériách, ako aj na základe subjektívneho hodnotenia vykonaného v súlade s bežným postupom komerčných bánk.
(12)
V prípade záruk, ktoré kryjú zahraničné riziká (t. j. záruka pre zahraničného kupujúceho), sa kupujúci zaraďujú do rizikových kategórií podľa svojej krajiny.
(13)
Pokiaľ ide o záručný poplatok, maďarské orgány uviedli, že by mal byť v rozmedzí 0,5 % - 2,0 % ročne.
(14)
Okrem uvedeného by sa mal uhradiť aj jednorazový manipulačný poplatok vo výške 0,1 % záručnej sumy.
(15)
Maďarské orgány uvádzajú, že príjmy z poplatkov budú pokrývať operačné náklady programu a nároky vyplývajúce zo záruky. Poplatky sa majú štvrťročne prehodnocovať.
(16)
Maďarské orgány takisto uviedli, že záručné krytie pre riziká tohto druhu nie je dostupné na maďarskom trhu. Na podloženie tohto tvrdenia Maďarsko predložilo vyhlásenia dvoch maďarských komerčných bánk s medzinárodným zázemím, v ktorých sa uvádza, že poskytovanie záruk na financovanie vývozných aktivít MSP s obmedzeným obratom vývozu nenarúša trhové aktivity komerčných bánk a zvyšuje ich ochotu prijímať riziká. Maďarsko okrem toho predložilo vyhlásenia dvoch veľkých medzinárodných poisťovateľov vývozných úverov a jedného vnútroštátneho poisťovateľa úverov, ktoré potvrdili medzeru na trhu a uviedli, že v tomto trhovom segmente nepôsobia.
2.3. Vykonávací subjekt
(17)
Záruku vydáva Maďarská exportno-importná banka (ďalej len „Eximbanka“), agentúra pre vývozné úvery v úplnom vlastníctve štátu.
(18)
Eximbanka využíva štátnu podporu vo forme záruky, ktorá pokrýva všetky záväzky vyplývajúce zo zavedenia opatrenia.
2.4. Právny základ
(19)
Opatrenie vychádza z článku 6 ods. 1 písm. b) zákona XLII z roku 1994 o Maďarskej exportno-importnej banke a. s. a o Maďarskej spoločnosti pre poisťovanie vývozných úverov a. s., ako aj z článku 1 ods. 2 a článku 11/A ods. 13 vládneho nariadenia 85/1998 (V.6.).
2.5. Rozpočet
(20)
Celkový objem záručného krytia, ktoré má Eximbanka poskytnúť v priebehu dvojročného obdobia platnosti opatrenia, je 15 miliárd HUF (60 miliónov EUR).
2.6. Časové trvanie
(21)
Časové trvanie opatrenia je obmedzené na dva roky po jeho schválení Komisiou.
2.7. Dôvody na začatie vyšetrovania vo veci formálneho zisťovania
(22)
V rozhodnutí, na základe ktorého sa konanie začalo, Komisia usúdila, že opatrenie vzbudzuje pochybnosti, pretože sa zdá, že vývozná záruka, ktorú má Eximbanka poskytovať, a poistenie vývozného úveru, na ktoré sa vzťahuje oznámenie, sa líšia z viacerých hľadísk, najmä tým, že:
a)
kryjú odlišné typy rizík. Zatiaľ čo poistenie vývozného úveru vždy kryje riziká spojené s kupujúcim (t. j. riziko, že by kupujúci nezaplatil dodávateľovi), záruka, ktorú by poskytovala Eximbanka vyvážajúcemu MSP s obmedzeným obratom vývozu, kryje riziká nesplatenia úveru samotným vývozcom, čo v skutočnosti predstavuje podporu vývozných aktivít MSP, ktoré nie sú výlučne spojené s rizikami na strane kupujúceho. Záruku Eximbanky možno poskytovať aj kupujúcemu (vrátane veľkých spoločností) a kryť riziká spojené s kupujúcim. Tieto riziká však zahŕňajú nesplatenie komerčného úveru kupujúcim, zatiaľ čo poistenie vývozného úveru kryje nezaplatenie kúpeného tovaru a služieb zahraničným kupujúcim. Z toho vyplýva, že záruka poskytnutá zahraničnému kupujúcemu rozširuje jeho schopnosť získať úvery za výhodnejších podmienok, zatiaľ čo poistenie vývozného úveru nemá takýto účinok;
b)
v Maďarsku sú právne základy týchto dvoch uvedených činností presne vymedzené a odlišujú sa: záruka je finančnou službou, ktorú môžu poskytovať výlučne finančné inštitúcie, zatiaľ čo poisťovaciu činnosť môže vykonávať iba poisťovateľ patriaci do rozsahu pôsobnosti zákona o poisťovníctve. Táto skutočnosť môže vysvetliť vyhlásenia predložené poisťovateľmi vývozných úverov, v ktorých uvádzajú, že nepôsobia v segmente záruk na vývozné úvery (čo v zmysle zákona ani nemôžu robiť). Vyhlásenia, ktoré vydali dve maďarské banky, sú taktiež nejednoznačné, pretože záruka poskytnutá Eximbankou by znižovala riziká, ktoré by bez nej museli znášať, preto sa zdá, že aj sami profitujú z takéhoto opatrenia.
(23)
Pokiaľ oznámenie nemožno uplatniť, opatrenie by sa mohlo kvalifikovať ako štátna pomoc priamo spojená s vývozom (v rámci i mimo Spoločenstva), ktorá nie je zlučiteľná so spoločným trhom. Komisia vždy striktne odsudzovala vývoznú pomoc pri obchode v rámci Spoločenstva a podpora vývozu mimo Spoločenstva môže mať takisto vplyv na hospodársku súťaž v rámci Spoločenstva.
(24)
A napokon, ak by aj poisťovanie vývozných úverov a záruka Eximbanky boli rovnocenné a oznámenie uplatniteľné, určité obavy by zostali. Odkedy Komisia 22. januára 2007 schválila opatrenie N 488/06 (Poistenie vývozných úverov pre MSP s obmedzeným obratom vývozu) na obdobie dvoch rokov, MEHIB (druhá maďarská štátna agentúra pre vývozné úvery) už poskytovala poistenie krátkodobých vývozných úverov na riziká, ktoré podstupujú MSP s obmedzeným obratom vývozu, takže takéto krytie je už dostupné na trhu. Okrem toho povoliť dvom štátom podporovaným agentúram pre vývozné úvery, aby poskytovali služby a vytvorili si okruh klientov v tomto segmente, by mohlo zabrániť vstupu potenciálnych trhových subjektov.
3. PRIPOMIENKY MAĎARSKA
(25)
Tretie strany nepredložili pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania. Pripomienky predložené maďarskými orgánmi možno zhrnúť takto:
a)
Maďarsko súhlasí, že zatiaľ čo poistenie vždy kryje riziká spojené s kupujúcim, záruka, ktorú má poskytovať Eximbanka vyvážajúcemu MSP s obmedzeným obratom vývozu, kryje riziká nesplatenia úveru samotným vývozcom. Maďarsko však zastáva názor, že aj v tomto prípade sú riziká prvotne spojené s kupujúcim, pretože splatenie úveru prijatého vyvážajúcim MSP závisí v prvom rade od schopnosti kupujúceho zaplatiť za kúpený tovar.
b)
Maďarsko súhlasí, že riziká kryté poistením vývozného úveru a riziká kryté zárukou Eximbanky, ktorá sa poskytuje zahraničnému kupujúcemu, sú rozdielne. Maďarsko okrem toho poukazuje na prax komerčných bánk, ktoré na účely úverovej zábezpeky viac uprednostňujú záruky než poistenie, pretože poisťovatelia často odmietajú platiť s odôvodnením, že prípad považujú za komerčný spor.
c)
Maďarsko poukazuje na skutočnosť, že predložilo vyhlásenia vydané poisťovateľmi, ktoré Komisia už akceptovala vo veci opatrenia N 488/06. Maďarsko okrem toho súhlasí s tým, že záruka poskytovaná Eximbankou by znižovala riziká, ktoré by komerčné banky znášali bez nej, preto banky poskytli svoje vyhlásenia ako zainteresované strany.
d)
Maďarsko uvádza, že program by sa neuplatňoval paralelne s existujúcim programom poistenia vývozných úverov N 488/06 na tie isté transakcie. Maďarsko taktiež zdôrazňuje, že jediná agentúra pre vývozné úvery nie je schopná sama pokryť všetky MSP s obmedzeným obratom vývozu, a toto by mohlo viesť k škodlivej selekcii medzi nimi. Maďarsko takisto namieta, že záručný program Eximbanky by umožňoval komerčným bankám zbierať skúsenosti týkajúce sa súvisiacich rizík a vytvoriť v priebehu 2 - 3 rokov trh komerčných záruk vývozných úverov.
e)
Maďarsko argumentuje, že pravidlá týkajúce sa strednodobých a dlhodobých vývozných úverov (5) sa vzťahujú rovnako na poistenie vývozných úverov, záruky i refinancovanie. Preto nie je správne vykladať oznámenie určujúce pravidlá pre poistenie krátkodobých vývozných úverov tak, že sa týka iba poistenia a nevzťahuje sa na ostatné krátkodobé transakcie, pretože by to diskriminovalo inštitúcie poskytujúce záruky na vývozné úvery.
4. POSÚDENIE OPATRENIA
(26)
Notifikácia sa týka iba jednej časti verejných aktivít Eximbanky, konkrétne záručného programu pre vývozné kontrakty. Posúdenie tohto záručného programu preto nemá vplyv na žiadne stanovisko Komisie k celkovému vzťahu medzi štátom a Eximbankou ani k žiadnemu inému produktu Eximbanky.
4.1. Uplatniteľnosť oznámenia o poistení krátkodobých vývozných úverov
(27)
Argumenty predložené maďarskými orgánmi (zhrnuté v odôvodnení 25) nerozptýlili pôvodné obavy Komisie. Konkrétne:
a)
V rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že na rozdiel od poistenia vývozných úverov záruky Eximbanky poskytované vyvážajúcim MSP s obmedzeným obratom vývozu nie sú výlučne spojené s rizikom na strane kupujúceho. Zdá sa, že tento rozdiel potvrdzujú aj maďarské orgány, pretože podľa nich je riziko nesplatenia úveru vyvážajúcim MSP len prvotne, nie však výlučne spojené s kupujúcim.
b)
V rozhodnutí o začatí konania bolo taktiež uvedené, že riziká kryté zárukou Eximbanky poskytnutou zahraničnému kupujúcemu a riziká kryté poistením vývozného úveru sú rozdielne. Argumenty predložené Maďarskom to nevyvracajú.
c)
V rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že vyhlásenia predložené komerčnými poisťovateľmi, ktoré potvrdzujú, že nepôsobia v tomto špecifickom segmente záručného trhu, nie sú relevantné, pretože podľa zákona nie sú oprávnené poskytovať záruky. Vo veci N 488/06 boli tie isté vyhlásenia relevantné, pretože toto opatrenie sa týkalo poistenia krátkodobých vývozných úverov.
d)
V rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že aj keby sa obidva nástroje (záruka a poistenie) neuplatňovali na tú istú transakciu, druhé opatrenie by poskytovalo ďalšie výhody maďarským vyvážajúcim MSP s obmedzeným obratom vývozu. Toto zjavne potvrdzuje aj vyhlásenie maďarských orgánov, že komerčné banky sú vo všeobecnosti skôr ochotné prijať zábezpeku vo forme záruky, čo znamená, že dostupnosť takýchto záruk znamená aj ďalšie výhody pre MSP.
e)
Pokiaľ ide o pravidlá pre strednodobé a dlhodobé vývozné úvery, na ktoré sa Maďarsko odvoláva, tieto ustanovenia vychádzajú z ustanovení zmluvy týkajúcich sa zahraničného obchodu (článok 132 zmluvy). Preto podľa stanoviska Súdneho dvora tieto pravidlá nemôžu vylúčiť uplatnenie ustanovení Zmluvy o ES o štátnej pomoci (6). Okrem toho deklarovaným cieľom oznámenia o poistení krátkodobých vývozných úverov je odstránenie narušenia hospodárskej súťaže v dôsledku štátnej pomoci v oblasti poistenia vývozných úverov, kde dochádza ku konkurencii medzi verejnými a súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov, t. j. oznámenie sa vzťahuje a uplatňuje iba na poistenie.
(28)
Pripomienky maďarských orgánov potvrdzujú výklad uvedený v rozhodnutí o začatí konania, že záruka, ktorú má Eximbanka poskytovať, sa podstatne líši od poistenia vývozných úverov. Toto opatrenie preto nemožno posudzovať podľa oznámenia o poistení krátkodobých vývozných úverov.
4.2. Existencia štátnej pomoci
(29)
Keďže opatrenie nemožno posudzovať podľa oznámenia o poistení krátkodobých vývozných úverov, je potrebné zistiť, či ho možno považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (7).
(30)
Aby určité opatrenie patrilo do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, musia byť súčasne splnené štyri kritériá:
-
opatrenie musí zahŕňať použitie štátnych zdrojov,
-
opatrenie musí poskytnúť príjemcovi selektívnu výhodu,
-
opatrenie musí mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi,
-
opatrenie musí hroziť narušením hospodárskej súťaže.
(31)
Opatrenie možno prisúdiť štátu, pretože ho vykonáva vývozná agentúra v úplnom vlastníctve štátu, zriadená z finančných prostriedkov štátu, ktorá uskutočňuje transakcie podľa požiadaviek právnych predpisov štátu a využíva výhody protizáruky štátu na predmetné typy rizík.
(32)
Záručný poplatok sa stanovuje na základe systému posúdenia rizika, ktorý by obvykle znamenal vyšší poplatok pre rizikovejších klientov. V tejto súvislosti treba podotknúť, že systém posúdenia rizika berie do úvahy pri domácich rizikách širokú škálu faktorov, ale pri zahraničných rizikách iba jedno jediné kritérium (konkrétne krajinu kupujúceho).
(33)
Maďarské orgány argumentujú, že poplatky, ktoré sa majú účtovať, zodpovedajú trhovému poplatku, ktorý účtujú medzinárodní komerční poisťovatelia alebo ručitelia za predmetné typy rizík. Maďarsko však nepreukázalo (napríklad na základe nezávislých údajov alebo nezávislej štúdie), že poplatky vyplývajúce z posúdenia rizika sú skutočne v súlade s úrovňou trhu.
(34)
Argument, že záručný poplatok kryje prevádzkové náklady programu a nároky vyplývajúce zo záruky, je potrebné považovať za pozitívny aspekt. Tento argument však Maďarsko nepodložilo konkrétnymi údajmi.
(35)
Maďarské orgány takisto argumentujú, že pre riziká uvedených druhov nie je na maďarskom trhu dostupné žiadne záručné krytie. Preto predmetné opatrenie poskytuje hospodársku výhodu aj poskytovaním záručného krytia, ktoré by inak nebolo na trhu dostupné.
(36)
Maďarské orgány nepredložili k týmto aspektom pripomienky. Komisia preto usudzuje, že opatrenie poskytuje príjemcom hospodársku výhodu.
(37)
Opatrenie je selektívne, pretože sa týka iba vývozných transakcií uskutočňovaných MSP s obmedzeným obratom vývozu a pretože zákon o ročnom rozpočte určuje celkovú hranicu objemu záruky poskytovanej Eximbankou a protizáruku štátu.
(38)
Opatrenie má potenciálny vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, pretože je priamo spojené s vývoznými transakciami MSP s obmedzeným obratom vývozu. Navyše nevylučuje ani vývoz v rámci Spoločenstva.
(39)
Z týchto dôvodov sa opatrenie považuje za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.
4.3. Zlučiteľnosť opatrenia
(40)
Štátnu pomoc možno vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak je v súlade s jednou z výnimiek stanovených v Zmluve o ES. V článku 87 ods. 2 sú ustanovené automatické výnimky zo všeobecného zákazu poskytovania štátnej pomoci; je však zrejmé, že v danom prípade nemožno uplatniť žiadnu z týchto výnimiek.
(41)
V článku 87 ods. 3 sú vymedzené štyri typy prípadov, v ktorých možno štátnu pomoc považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. Článok 87 ods. 3 písm. a) sa vzťahuje na pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja znevýhodnených regiónov. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v danom prípade nie sú podmienky záruky upravené podľa miery znevýhodnenia regiónu, kde pôsobí vyvážajúci MSP. Program teda pokrýva celé územie Maďarska, zatiaľ čo podľa súčasnej maďarskej regionálnej mapy štátnej pomoci na roky 2007 - 2013 (8) je iba časť Maďarska oprávnená na pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a). Opatrenie nespĺňa ani ďalšie podmienky Usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 - 2013 (9). Táto výnimka sa preto na tento prípad nevzťahuje.
(42)
V článku 87 ods. 3 písm. b) je ustanovené, že pomoc na podporu uskutočnenia dôležitého projektu európskeho záujmu alebo na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva členského štátu by sa mohla považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto ustanovenie v danom prípade nemožno uplatniť. Nevzťahuje sa naň ani článok 87 ods. 3 písm. d) o pomoci na podporu kultúry a zachovanie kultúrneho dedičstva.
(43)
V článku 87 ods. 3 písm. c) je ustanovené, že pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí možno považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Komisia vypracovala rôzne usmernenia a oznámenia, ktoré určujú, ako Komisia zamýšľa uplatňovať tento článok. Pretože žiadne z nich nemožno uplatniť na daný prípad, akúkoľvek štátnu pomoc zahrnutú v predmetnom opatrení treba posudzovať priamo podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy.
(44)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že program poistenia vývozu v prospech vývozných transakcií MSP s obmedzeným obratom vývozu už existuje a Komisia ho schválila (10) v súlade s ustanoveniami oznámenia o poistení krátkodobých vývozných úverov. Komisia zastáva názor, že Maďarsko nepreukázalo nevyhnutnosť dodatočného nástroja v prospech vývozných transakcií MSP s obmedzeným obratom vývozu.
(45)
Okrem toho treba pripomenúť, že Komisia v zásade striktne odsúdila vývoznú pomoc v obchode v rámci Spoločenstva, pretože vývozné subvencie majú priamy vplyv na hospodársku súťaž na trhu medzi konkurenčnými potenciálnymi dodávateľmi tovarov a služieb. Keďže takáto podpora je úzko a neoddeliteľne spojená s príslušnou obchodnou transakciou, takáto vývozná pomoc bude mať pravdepodobne nepriaznivý vplyv na obchodné podmienky, a to v značnom rozsahu. Vo svojich predchádzajúcich rozhodnutiach (11) Komisia jasne naznačila, že záruky ponúkané pod trhovou cenou v súvislosti s vývoznými kontraktmi v rámci Spoločenstva predstavujú vývoznú pomoc, ktorá je nezlučiteľná so spoločným trhom. Navyše podpora členských štátov určená pre ich vývozy mimo Spoločenstva môže takisto vplývať na hospodársku súťaž v rámci Spoločenstva.
5. ZÁVER
(46)
Komisia na základe uvedených dôvodov dospela k názoru, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Pretože nenapomáha rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí bez toho, aby nepriaznivo neovplyvnila podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom, opatrenie nemožno odôvodniť podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, preto nie je zlučiteľné so spoločným trhom. Keďže opatrenie sa nezaviedlo, nie je potrebné vymáhať štátnu pomoc,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc, ktorú Maďarsko plánuje poskytovať vo forme záruky na krátkodobé vývozné úvery pre MSP s obmedzeným obratom vývozu, je nezlučiteľná so spoločným trhom.
Uvedená pomoc sa preto nesmie poskytovať.
Článok 2
Maďarsko bude do dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia informovať Komisiu o opatreniach prijatých na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Maďarskej republike.
V Bruseli 16. apríla 2008