ROZHODNUTIE RADY
z 18. decembra 2008,
ktorým sa odmieta návrh Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, pokiaľ ide o používanie antimikrobiálnych látok na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny
(Text s významom pre EHP)
(2009/121/ES)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 202,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2,
so zreteľom na návrh Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 853/2004, pokiaľ ide o používanie antimikrobiálnych látok na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny,
so zreteľom na rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (2), a najmä na jeho článok 5,
keďže:
(1)
Nariadením (ES) č. 853/2004 sa pre prevádzkovateľov potravinárskych podnikov ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu. Ustanovuje sa v ňom, že prevádzkovatelia potravinárskych podnikov nesmú na odstránenie povrchovej kontaminácie z produktov živočíšneho pôvodu používať iné látky ako vodu, ibaže by používanie takejto látky bolo schválené v súlade s uvedením nariadením.
(2)
Pri vykonávaní politík Spoločenstva by sa mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia. Opatrenia prijaté Spoločenstvom, ktoré upravujú oblasť potravín a krmív, sa musia zakladať na primeranom hodnotení možných rizík pre zdravie ľudí a zvierat a musia zohľadňovať existujúce vedecké dôkazy a zachovávať, alebo ak to bude vedecky podložené, zvyšovať úroveň ochrany zdravia ľudí a zvierat, ktorú Spoločenstvo zabezpečuje. Vysoké normy hygieny v celom reťazci potravinárskej výroby a vyhýbanie sa používaniu látok, ktoré sa môžu potenciálne použiť na zakrytie zlej hygieny, alebo zákaz ich požívania, sú kľúčovou prioritou Spoločenstva.
(3)
Okrem toho by sa pri plnení politík Spoločenstva mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany životného prostredia, a to aktmi samotnej environmentálnej politiky, ako aj začlenením požiadaviek environmentálnej politiky do definícií a vykonávania iných politík a činností Spoločenstva.
(4)
Návrh Komisie zdôrazňuje, že niektoré antimikrobiálne látky ako napr. oxid chloričitý, acidifikovaný chloritan sodný, fosforečnan sodný alebo peroxykyseliny, ktoré sa používajú na odstraňovanie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny, môžu predstavovať riziko pre vodné prostredie, zdravie personálu pracujúceho v systémoch odpadových vôd a pre fungovanie kanalizačných systémov a/alebo čistiarní odpadových vôd. Používanie antimikrobiálnych látok obsahujúcich chlór môže tiež viesť k tvorbe chlórorganických zlúčenín, z ktorých sú niektoré perzistentné, bioakumulovateľné alebo karcinogénne. Zlúčeniny fosforu sú tiež jedným zo zdrojov eutrofizácie regionálnych európskych morí, ktorá vedie k hromadnému rastu rias a inému nežiadúcemu narušeniu vodného prostredia.
(5)
Vedecký výbor pre veterinárne opatrenia týkajúce sa verejného zdravia (SCVPH) vydal 30. októbra 1998 správu o „výhodách a obmedzeniach antimikrobiálneho ošetrovania jatočných tiel hydiny“ a odporučil, aby sa každá dekontaminačná zlúčenina alebo technika pred povolením na použitie riadne posúdila.
(6)
Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) prijal 14. - 15. decembra 2005 vedecké stanovisko „o vyhodnotení efektívnosti peroxykyselín na použitie ako antimikrobiálne látky aplikované na jatočné telá hydiny.“ Dospel k záveru, že efektívnosť peroxykyselín sa dá ťažko hodnotiť, lebo predložené protokoly neboli vždy jasne opísané a i v prípadoch, keď boli, neboli dostatočné na to, aby preukázali efektívnosť peroxykyselín v komerčných podmienkach.
(7)
EFSA prijal 6. marca 2008 vedecké stanovisko „o posúdení možného účinku oxidu chloričitého, acidifikovaného chloritanu sodného, fosforečnanu sodného a peroxykyselín na vznik antimikrobiálnej rezistencie.“ Zistenia viedli EFSA k tomu, aby nabádal na ďalší výskum v oblasti pravdepodobnosti vzniku susceptibility na tieto druhy látok a možnosti ich rezistencie voči terapeutickým antibiotikám a iným antimikrobiálnym látkam.
(8)
Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká (SCHER) a Vedecký výbor pre vznikajúce a novo identifikované zdravotné riziká (SCENIHR) prijali 18. marca 2008 a 2. apríla 2008 spoločné vedecké stanovisko o environmentálnych vplyvoch a účinkoch antimikrobiálnej rezistencie týchto štyroch látok používaných na odstraňovanie povrchovej mikrobiálnej kontaminácie jatočných tiel hydiny. Uviedli, že „v súčasnosti neexistujú dostatočné poznatky o možných negatívnych účinkoch používania rozličných biocídov“ a dospeli k záveru, že na vytvorenie komplexných kvantitatívnych posúdení neboli k dispozícii dostatočné informácie. Objavili sa environmentálne obavy týkajúce sa možnosti šírenia alebo selekcie odolnejších kmeňov a potenciálnych rezíduí v jatočných telách hydiny.
(9)
Pri zohľadnení dostupných vedeckých informácií nemožno vylúčiť, že schválenie týchto látok môže viesť k zvýšeniu antimikrobiálnej rezistencie u ľudí.
(10)
Vytvorenie antimikrobiálnej rezistencie je tiež veľkou a trvalou obavou medzinárodných orgánov činných v oblasti humánnej medicíny. Komisia podnikla rozličné dôležité legislatívne iniciatívy zamerané na zníženie antimikrobiálnej rezistencie spojenej s krmivami, veterinárnym ošetrovaním zvierat a potravinami.
(11)
Podobne Rada prijala na svojom zasadnutí 9. a 10. júna 2008 závery Rady o antimikrobiálnej rezistencii, v ktorých zdôrazňuje, že antimikrobiálna rezistencia naďalej predstavuje rastúci európsky a svetový zdravotný problém.
(12)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 19. júna 2008 vyjadril svoj nesúhlas s návrhom Komisie z uvedených dôvodov a vyzval Radu na jeho odmietnutie.
(13)
Nedostatok vedeckých údajov o nebezpečenstvách týkajúcich sa používania týchto látok vedie k uplatneniu zásady predbežnej opatrnosti, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a ustanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (3). Podľa tejto zásady možno za určitých okolností, ak sa po vyhodnotení dostupných informácií zistí možnosť škodlivých účinkov na zdravie, ale pretrváva vedecká neistota, prijať dočasné opatrenia na riadenie rizika potrebné na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany zdravia, pre ktorú sa rozhodlo Spoločenstvo, až do získania ďalších vedeckých informácií umožňujúcich komplexnejšie vyhodnotenie rizika.
(14)
Zbieranie údajov prevádzkovateľmi potravinárskych podnikov a výskumnými programami by sa preto malo podporovať, aby sa mohla plne posúdiť efektívnosť týchto látok a vývoj antimikrobiálnej rezistencie, ako aj možné vplyvy na životné prostredie. Na tento účel EFSA zverejnil spoločný pokyn AFC/BIOHAZ (4) o predkladaní údajov na hodnotenie bezpečnosti a efektívnosti látok pri odstraňovaní povrchovej mikrobiálnej kontaminácie potravín živočíšneho pôvodu. Rada považuje za potrebné, aby sa počkalo na výsledok zberu údajov a ich vyhodnotenia, a dovtedy návrh Komisie odmieta,
ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
Návrh Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, pokiaľ ide o používanie antimikrobiálnych látok na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny sa odmieta.
Článok 2
Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 18. decembra 2008