NARIADENIE RADY (ES) č. 708/2007
z 11. júna 2007
o využívaní cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v akvakultúre
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37 a článok 299 ods. 2,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
keďže:
(1)
V súlade s článkom 6 zmluvy sa požiadavky na ochranu životného prostredia musia zahrnúť do vymedzenia a vykonávania politík a činností Spoločenstva, najmä s cieľom podporovať trvalo udržateľný rozvoj.
(2)
Akvakultúra je rýchlo sa rozvíjajúce odvetvie, v ktorom sa neustále skúmajú nové možnosti. Na účely prispôsobenia produkcie podmienkam trhu je dôležité, aby sa v akvakultúre rozšírilo spektrum chovaných druhov.
(3)
V minulosti akvakultúra hospodársky ťažila z introdukcie cudzích druhov a premiestňovania lokálne sa nevyskytujúcich druhov (napr. pstruh dúhový, ustrica tichomorská a losos) a cieľom do budúcnosti je optimalizovať úžitok, ktorý prináša introdukcia a premiestňovanie, ale zároveň sa vyhýbať zmenám ekosystémov, zabraňovať negatívnej biologickej interakcii s pôvodnými populáciami vrátane genetickej zmeny a obmedziť šírenie necieľových druhov a škodlivé účinky na prirodzené biotopy.
(4)
Cudzie invázne druhy sa pokladajú za jednu z kľúčových príčin straty pôvodných druhov a narušenia biodiverzity. Podľa článku 8 písm. h) Dohovoru o biologickej diverzite (Convention on Biological Diversity, CBD), ktorého zmluvnou stranou je aj Spoločenstvo, sa od každej zmluvnej strany požaduje, aby zabránila introdukcii cudzích druhov, ktoré ohrozujú ekosystémy, biotopy a druhy, a to v takom rozsahu, ako je možné a vhodné, a aby tieto cudzie druhy kontrolovala a eradikovala. Konferencia zmluvných strán CBD konkrétne prijala rozhodnutie VI/23 o cudzích druhoch, ktoré ohrozujú ekosystémy, biotopy alebo druhy, a jeho príloha stanovuje usmerňujúce zásady prevencie, introdukcie a zmierňovania vplyvov takýchto cudzích druhov.
(5)
Premiestnenie druhov v rámci oblasti ich prirodzeného výskytu do oblastí, v ktorých sa lokálne nevyskytujú zo špecifických biogeografických dôvodov, môže predstavovať riziko pre ekosystémy v týchto oblastiach, a toto nariadenie by sa naň malo tiež vzťahovať.
(6)
Spoločenstvo by preto malo vyvinúť svoj vlastný rámec na zabezpečenie dostatočnej ochrany vodných biotopov pred rizikami spojenými s využívaním nepôvodných druhov v akvakultúre. Tento rámec by mal obsahovať postupy na analýzu potenciálnych rizík, na prijatie opatrení založených na zásadách prevencie a predbežnej opatrnosti a v prípade potreby na prijatie pohotovostných plánov. Tieto postupy by mali vychádzať zo skúseností získaných prostredníctvom platných dobrovoľných rámcov, najmä prostredníctvom metodických pokynov Medzinárodnej rady pre výskum mora (International Council for the Exploration of the Sea, ICES) o introdukcii a presune morských organizmov a prostredníctvom metodických pokynov a príručky postupov na zváženie introdukcie a presunu morských a sladkovodných organizmov, ktorú vypracoval Európsky poradný výbor pre vnútrozemského rybné hospodárstvo (European Inland Fisheries Advisory Commission, EIFAC).
(7)
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení by sa mali uplatňovať bez toho, aby bola dotknutá smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (2), smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa ustanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (4), a smernica Rady 2006/88/ES o zdravotných požiadavkách na živočíchy a produkty akvakultúry a o prevencii a kontrole niektorých chorôb vodných živočíchov (5).
(8)
Potenciálne riziká, ktoré môžu mať v niektorých prípadoch ďalekosiahly vplyv, sa na začiatku viac prejavujú lokálne. Vlastnosti lokálnych vodných prostredí v rámci Spoločenstva sú veľmi rozmanité a členské štáty majú dostatočné vedomosti a odborné znalosti, aby zhodnotili a zvládli riziká pre vodné prostredia, ktoré spadajú pod ich zvrchovanosť alebo jurisdikciu. Je preto vhodné, aby za vykonávanie opatrení ustanovených v tomto nariadení boli v prvom rade zodpovedné členské štáty.
(9)
Malo by sa vziať do úvahy, že pohyb cudzieho alebo lokálne sa nevyskytujúceho druhu v uzavretých akvakultúrnych zariadeniach, ktoré sú bezpečné a predstavujú len veľmi malé riziko z hľadiska možnosti úniku, by nemal byť predmetom predbežného hodnotenia environmentálneho rizika
(10)
Pre prípady, keď riziká nie sú nezanedbateľné a môžu postihnúť ostatné členské štáty, by však mal existovať systém Spoločenstva na konzultácie zainteresovaných strán a potvrdzovanie povolení pred ich udelením členskými štátmi. Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (VTHVRH) ustanovený podľa nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (6) by mal pri týchto konzultáciách poskytovať vedecké odporúčania a Poradný výbor pre rybné hospodárstvo a akvakultúru zriadený rozhodnutím Komisie 1999/478/ES (7) by mal poskytovať odporúčania zainteresovaných strán v oblasti akvakultúry a ochrany životného prostredia.
(11)
Niektoré cudzie druhy sa v určitých častiach Spoločenstva už dlhé obdobie bežne využívajú v akvakultúre. S činnosťami, ktoré s tým súvisia, by sa preto malo zaobchádzať diferencovane, čím sa pomôže ich vývoju bez dodatočného administratívneho zaťaženia, pod podmienkou, že zdroj poskytuje zásoby, v ktorých nie sú prítomné necieľové druhy. Členským štátom, ktoré si na svojom území želajú obmedziť využívanie týchto dlhodobo využívaných druhov, by sa to malo povoliť.
(12)
Nič v tomto nariadení nebráni členským štátom v tom, aby regulovali uchovávanie cudzích alebo lokálne sa nevyskytujúcich druhov v súkromných akváriách a záhradných jazierkach prostredníctvom vnútroštátnych právnych predpisov.
(13)
Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (8).
(14)
V záujme efektívnosti by sa zmeny a doplnenia príloh I, II, III a IV k tomuto nariadeniu nevyhnutné na ich prispôsobenie technickému a vedeckému pokroku mali prijať v súlade s riadiacim postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet úpravy
Toto nariadenie ustanovuje rámec, ktorým sa riadia činnosti akvakultúry, pokiaľ ide o cudzie alebo lokálne sa nevyskytujúce druhy, s cieľom posúdiť a minimalizovať možný vplyv týchto druhov a akýchkoľvek s nimi spojených necieľových druhov na vodné biotopy, a tým prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju odvetvia.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
1. Toto nariadenie sa vzťahuje na introdukciu cudzích druhov a premiestnenie lokálne sa nevyskytujúcich druhov na účely ich využívania v akvakultúre Spoločenstva, ktoré sa uskutoční po dni, v ktorom sa toto nariadenie stane podľa článku 25 ods. 1 uplatniteľné.
2. Toto nariadenie sa nevzťahuje na premiestnenia lokálne sa nevyskytujúcich druhov v rámci členských štátov s výnimkou prípadov, keď na základe vedeckého odporúčania existujú dôvody predpokladať vznik hrozieb pre životné prostredie v dôsledku premiestnenia. Ak sa podľa článku 5 vymenoval poradný výbor, bude zodpovedať za hodnotenie rizík.
3. Toto nariadenie sa vzťahuje na všetky činnosti akvakultúry, ktoré patria do jurisdikcie členských štátov, bez ohľadu na ich veľkosť alebo vlastnosti. Vzťahuje sa na všetky chované cudzie organizmy a lokálne sa nevyskytujúce organizmy. Vzťahuje sa na akvakultúru, ktorá využíva akýkoľvek typ vodného prostredia.
4. Toto nariadenie sa nevzťahuje na držanie okrasných vodných živočíchov alebo rastlín v obchodoch s domácimi zvieratami, v záhradných centrách, v záhradných jazierkach alebo akváriách, ktoré sú v súlade s článkom 6 rozhodnutia Komisie 2006/656/ES z 20. septembra 2006, ktorým sa ustanovujú veterinárne podmienky a požiadavky na udeľovanie osvedčení na dovoz okrasných rýb (9), alebo v zariadeniach vybavených systémami čistenia odpadových vôd, ktoré spĺňajú ciele stanovené v článku 1.
5. Toto nariadenie sa s výnimkou článkov 3 a 4 nevzťahuje na druhy uvedené v prílohe IV. Hodnotenie rizika uvedené v článku 9 sa okrem prípadov, keď členské štáty chcú prijať opatrenia na obmedzenie využívania dotknutých druhov na ich území, nevzťahuje na druhy uvedené v prílohe IV.
6. Presuny cudzích alebo lokálne sa nevyskytujúcich druhov, ktoré sa majú držať v uzavretých akvakultúrnych zariadeniach, by nemali byť predmetom predbežného hodnotenia environmentálneho rizika okrem prípadov, keď členské štáty chcú prijať vhodné opatrenia.
7. Na introdukciu a premiestnenie na účely využívania v „uzavretých akvakultúrnych zariadeniach“ sa možno v budúcnosti nebude na základe nových vedeckých informácií a odporúčaní musieť vyžadovať povolenie uvedené v kapitole III. Pokrok vo vedeckom porozumení biologickej bezpečnosti moderných uzavretých systémov sa očakáva okrem iného aj od výskumu cudzích druhov financovaného zo strany Spoločenstva. Relatívne rozhodnutie sa prijme najneskôr 31. marca 2009 po postupe opísanom v článku 24.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto definície:
1.
„akvakultúra“ je činnosť vymedzená v článku 3 písm. d) nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (10);
2.
„otvorené akvakultúrne zariadenie“ je zariadenie, v ktorom sa akvakultúra uskutočňuje vo vodnom prostredí, ktoré nie je od prírodného vodného prostredia oddelené bariérami zabraňujúcimi úniku chovaných jedincov alebo biologického materiálu, ktoré by mohli prežiť a následne sa rozmnožovať;
3.
„uzavreté akvakultúrne zariadenie“ je zariadenie, v ktorom sa akvakultúra uskutočňuje vo vodnom prostredí, v ktorom prebieha recirkulácia vody a ktoré je od prírodného vodného prostredia oddelené bariérami zabraňujúcimi úniku chovaných jedincov alebo biologického materiálu, ktoré by mohli prežiť a následne sa rozmnožovať;
4.
„vodné organizmy“ sú akékoľvek druhy žijúce vo vode a patriace do ríše Animalia (živočíchy), Plantae (rastliny) a Protista (jednobunkovce), vrátane častí, gamét, semien, vajíčok alebo rozmnožovacích častí jedincov, ktoré môžu prežiť alebo sa následne rozmnožovať;
5.
„polypoidné organizmy“ sú umelo indukované tetraploidné organizmy (4N). Sú to vodné organizmy, u ktorých došlo k zdvojnásobeniu počtu chromozómov v bunkách pomocou techník bunkovej manipulácie;
6.
„cudzí druh“ je:
a)
druh alebo poddruh vodného organizmu vyskytujúci sa mimo oblasti jeho prirodzeného výskytu a oblasti jeho prirodzeného potenciálu šírenia;
b)
polyploidné organizmy a plodné umelo krížené druhy bez ohľadu na ich prirodzený výskyt alebo potenciál šírenia;
7.
„lokálne sa nevyskytujúci druh“ je druh alebo poddruh vodného organizmu, ktorý sa z biogeografických dôvodov lokálne nevyskytuje v určitej zóne, ktorá sa nachádza v rámci jeho prirodzeného výskytu;
8.
„necieľový druh“ je akýkoľvek druh alebo poddruh vodného organizmu, ktorý by mohol narušiť vodné prostredie a ktorý sa neúmyselne preniesol spolu s introdukovaným alebo premiestneným vodným organizmom, okrem choroboplodných zárodkov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2006/88/ES;
9.
„presun“ je introdukcia a/alebo premiestnenie;
10.
„introdukcia“ je proces, pri ktorom sa cudzí druh úmyselne premiestni do prostredia mimo oblasti svojho prirodzeného výskytu na účely jeho využívania v akvakultúre;
11.
„premiestnenie“ je proces, pri ktorom sa lokálne sa nevyskytujúci druh úmyselne premiestni v rámci oblasti jeho prirodzeného výskytu do oblasti, kde sa predtým nevyskytoval z biogeografických dôvodov, a to na účely jeho využívania v akvakultúre;
12.
„pilotné vypustenie“ je introdukcia cudzích druhov alebo premiestnenie lokálne sa nevyskytujúcich druhov obmedzeného množstva na účely posúdenia ekologickej interakcie s pôvodnými druhmi a biotopmi s cieľom overiť predpoklady vyplývajúce z hodnotenia rizika;
13.
„žiadateľ“ je fyzická alebo právnická osoba alebo subjekt, ktorý plánuje uskutočniť introdukciu alebo premiestnenie vodného organizmu;
14.
„karanténa“ je proces, pri ktorom sa vodné organizmy a akékoľvek s nimi spojené organizmy môžu uchovávať v úplnej izolácii od okolitého prostredia;
15.
„karanténne zariadenie“ je zariadenie, v ktorom sa vodné organizmy a akékoľvek s nimi spojené organizmy môžu uchovávať v úplnej izolácii od okolitého prostredia;
16.
„bežný presun“ je presun vodných organizmov zo zdroja s nízkym rizikom prenosu necieľových druhov, ktorý nemá nepriaznivé ekologické účinky vzhľadom na vlastnosti vodných organizmov a/alebo metódu akvakultúry, ktorá sa má použiť, napr. uzavreté systémy vymedzené v bode 3:
17.
„výnimočný presun“ je akýkoľvek presun vodného organizmu, ktorý nespĺňa kritériá bežného presunu;
18.
„prijímajúci členský štát“ je členský štát, na ktorého územie sa introdukuje cudzí druh alebo sa premiestňuje lokálne sa nevyskytujúci druh;
19.
„vysielajúci členský štát“ je členský štát, z ktorého územia sa introdukuje cudzí druh alebo sa premiestňuje lokálne sa nevyskytujúci druh.
KAPITOLA II
VŠEOBECNÉ POVINNOSTI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
Článok 4
Opatrenia na zabránenie nepriaznivým účinkom
Členské štáty zabezpečia, aby sa prijali všetky vhodné opatrenia na zabránenie nepriaznivým účinkom na biodiverzitu a najmä na druhy, biotopy a funkcie ekosystémov, ktoré sa môžu očakávať v dôsledku introdukcie alebo premiestnenia vodných organizmov a necieľových druhov v akvakultúre a rozšírenia týchto druhov do voľnej prírody.
Článok 5
Rozhodovanie a poradné orgány
Členské štáty určia príslušný orgán alebo orgány, ktoré budú zodpovedné za zabezpečenie dodržiavania požiadaviek tohto nariadenia (ďalej len „príslušný orgán“). Každý príslušný orgán si na pomoc môže vymenovať poradný výbor, ktorý bude mať príslušné vedecké odborné znalosti (ďalej len „poradný výbor“). Ak členský štát poradný výbor nevymenuje, jeho úlohy určené v tomto nariadení prevezme príslušný orgán alebo príslušné orgány.
KAPITOLA III
POVOLENIA
Článok 6
Žiadosť o povolenie
1. Prevádzkovatelia akvakultúrnych podnikov, ktorí plánujú vykonať introdukciu cudzieho druhu alebo premiestnenie lokálne sa nevyskytujúceho druhu, na ktorý sa nevzťahuje článok 2 ods. 5, požiadajú príslušný orgán prijímajúceho členského štátu o udelenie povolenia. Je možné podať žiadosť o viacnásobné presuny, ktoré sa uskutočnia počas obdobia trvajúceho maximálne sedem rokov.
2. Žiadateľ spolu so žiadosťou predloží aj dokumentáciu podľa orientačných usmernení uvedených v prílohe I. Poradný výbor zaujme stanovisko k tomu, či žiadosť obsahuje všetky informácie potrebné na posúdenie toho, či je navrhovaný presun bežný alebo výnimočný, a preto je prijateľná, a svoje stanovisko oznámi príslušnému orgánu.
3. Na konci obdobia, na ktoré bolo povolenie udelené, sa v žiadosti o ďalšie povolenie môže uviesť odkaz na predchádzajúce povolenie. Navrhovaný presun sa považuje za bežný presun, ak sa nezaznamenali žiadne nepriaznivé účinky na životné prostredie.
Článok 7
Typ navrhovaného presunu
Poradný výbor zaujme stanovisko k tomu, či navrhovaný presun je bežný alebo výnimočný presun a či vypusteniu musí predchádzať karanténa alebo pilotné vypustenie, a svoje stanovisko oznámi príslušnému orgánu.
Článok 8
Bežný presun
V prípade bežných presunov môže príslušný orgán udeliť povolenie, v ktorom v prípade potreby uvedie požiadavku na karanténu alebo pilotné vypustenie, ako sa uvádza v kapitole IV a V.
Článok 9
Výnimočný presun
1. V prípade výnimočných presunov sa hodnotenie environmentálneho rizika vykoná tak, ako je to uvedené v prílohe II. Príslušný orgán rozhodne o tom, či je za vykonanie hodnotenia environmentálneho rizika zodpovedný žiadateľ alebo nezávislý orgán a kto znáša náklady.
2. Poradný výbor na základe hodnotenia environmentálneho rizika oznámi svoj názor na riziko príslušnému orgánu, pričom použije formulár súhrnnej správy uvedený v prílohe II časti 3. Ak poradný výbor dospeje k záveru, že riziko je nízke, môže príslušný orgán udeliť povolenie bez ďalších formalít.
3. Ak poradný výbor dospeje k záveru, že riziko spojené s navrhovaným presunom vodných organizmov je vysoké alebo stredné v zmysle prílohy II časti 1, po porade so žiadateľom preskúma žiadosť, aby zistil, či existujú zmierňujúce postupy alebo technológie, ktoré by znížili úroveň rizika na nízku. Poradný výbor predloží výsledky svojho preskúmania príslušnému orgánu spolu s podrobnosťami o úrovni rizika a presnými dôvodmi na zníženie úrovne rizika, a to v podobe uvedenej v prílohe II časti 3.
4. Príslušný orgán môže vydať povolenia pre výnimočné presuny iba v prípadoch, keď hodnotenie rizika vrátane akýchkoľvek zmierňujúcich opatrení preukáže nízke riziko pre životné prostredie. Akékoľvek zamietnutie povolenia sa musí riadne vedecky odôvodniť a v prípade, že dostatočné vedecké informácie neexistujú, musí sa odôvodniť na základe zásady predbežnej opatrnosti.
Článok 10
Rozhodovacie obdobie
1. Žiadateľ bude o rozhodnutí vydať alebo zamietnuť povolenie písomne informovaný v primeranom čase a v každom prípade najneskôr do šiestich mesiacov od dátumu žiadosti, pričom sa nezapočítava obdobie, počas ktorého žiadateľ na žiadosť poradného výboru predkladá dodatočné informácie.
2. Členské štáty, ktoré sú signatármi ICES, môžu žiadať, aby žiadosti a hodnotenie rizika, pokiaľ ide o morské organizmy, prehodnotila ICES ešte predtým, ako poradný výbor zaujme stanovisko. V takýchto prípadoch sa umožní predĺžiť obdobie o ďalších šesť mesiacov.
Článok 11
Presuny postihujúce susedné členské štáty
1. Ak potenciálne alebo známe environmentálne účinky navrhovaného presunu organizmu môžu postihnúť susedné členské štáty, príslušný orgán oznámi príslušnému členskému štátu alebo štátom a Komisii svoj zámer udeliť takéto povolenie zaslaním návrhu rozhodnutia spolu s odôvodnením a súhrnom hodnotenia environmentálneho rizika, ako je to uvedené v časti 3 prílohy II.
2. Do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia môžu ostatné dotknuté členské štáty predložiť Komisii svoje písomné pripomienky.
3. Do šiestich mesiacov od dátumu oznámenia Komisia po konzultácii s Vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybné hospodárstvo (VTHVRH) ustanoveným podľa článku 33 nariadenia (ES) č. 2371/2002 a Poradným výborom pre rybné hospodárstvo a akvakultúru ustanoveným na základe rozhodnutia 1999/478/ES potvrdí, zamietne alebo zmení a doplní navrhované rozhodnutie o udelení povolenia.
4. Do 30 dní od dátumu, ked' Komisia prijala rozhodnutia, môžu príslušné členské štáty predložiť toto rozhodnutie. Do ďalších 30 dní môže Rada kvalifikovanou väčšinou prijať iné rozhodnutie.
Článok 12
Odňatie povolenia
Ak sa vyskytnú neočakávané udalosti, ktoré majú negatívne účinky na životné prostredie alebo na pôvodné populácie, môže príslušný orgán povolenie kedykoľvek odňať, a to dočasne alebo natrvalo. Akékoľvek odňatie povolenia sa musí byť riadne vedecky odôvodniť a v prípade, že dostatočné vedecké informácie neexistujú, musí sa odôvodniť na základe zásady predbežnej opatrnosti a s ohľadom na vnútroštátne správne predpisy.
KAPITOLA IV
PODMIENKY INTRODUKCIE PO VYDANÍ POVOLENIA
Článok 13
Dodržiavanie ostatných ustanovení Spoločenstva
Povolenie pre introdukciu sa môže podľa tohto nariadenia vydať, len ak je zjavné, že sa môžu splniť požiadavky ostatných právnych predpisov, a najmä:
a)
požiadavky na zdravie zvierat stanovené v smernici 2006/88/ES o zdravotných požiadavkách na živočíchy a produkty akvakultúry a o prevecnii a kontrole niektorých chorôb vodných živočíchov;
b)
podmienky stanovené v smernici Rady 2000/29/ES z 8. mája 2000 o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva (11).
Článok 14
Vypustenie do zariadení akvakultúry v prípade bežných introdukcií
V prípade bežných introdukcií sa vypustenie vodných organizmov do otvorených alebo uzavretých akvakultúrnych zariadení povoľuje bez karantény alebo pilotného vypustenia, ak príslušný orgán na základe konkrétneho odporúčania poradného výboru vo výnimočných prípadoch nerozhodne inak. Presuny z uzavretých do otvorených akvakultúrnych zariadení sa nepovažujú za bežné.
Článok 15
Vypustenie do otvorených zariadení akvakultúry v prípade výnimočných introdukcií
1. V prípade výnimočných introdukcií vypustenie vodných organizmov do otvorených akvakultúrnych zariadení podlieha podľa potreby podmienkam stanoveným v odsekoch 2, 3 a 4.
2. Vodné organizmy sa umiestňujú v určenom karanténnom zariadení v rámci územia Spoločenstva v súlade s podmienkami stanovenými v prílohe III na účely vytvorenia zásoby chovných organizmov.
3. Karanténne zariadenie sa nemusí nachádzať iba v prijímajúcom členskom štáte, ale aj v inom členskom štáte, a to za predpokladu, že všetky príslušné členské štáty s tým súhlasia a túto možnosť obsahovalo aj hodnotenie environmentálneho rizika podľa článku 9.
4. Podľa potreby sa v akvakultúrnych zariadeniach prijímajúceho členského štátu môže používať len potomstvo introdukovaných vodných organizmov, pokiaľ sa počas karantény nezistia žiadne potenciálne škodlivé necieľové druhy. Dospelá populácia sa môže vypustiť v tých prípadoch, ak sa organizmy v zajatí nerozmnožujú alebo sú úplne neplodné, pod podmienkou, že sa potvrdila neprítomnosť potenciálne škodlivých necieľových druhov.
Článok 16
Pilotné vypustenie do otvorených akvakultúrnych zariadení
Príslušný orgán môže požadovať, aby vypusteniu vodných organizmov do otvorených akvakultúrnych systémov predchádzalo počiatočné pilotné vypustenie, ktoré podlieha konkrétnym obmedzeniam a preventívnym opatreniam založeným na odporúčaniach poradného výboru.
Článok 17
Pohotovostné plány
Pre všetky výnimočné introdukcie a pilotné vypustenia vypracuje žiadateľ pohotovostný plán pre nepredvídateľné udalosti s negatívnymi účinkami na životné prostredie alebo pôvodné populácie, ktorý okrem iného zahŕňa aj odstránenie introdukovaných druhov z prostredia alebo zníženie hustoty; plán schvaľuje príslušný orgán. Ak dôjde k takejto udalosti, pohotovostné plány sa vykonajú okamžite a povolenie sa môže odňať, a to dočasne alebo natrvalo podľa článku 12.
Článok 18
Monitorovanie
1. Cudzie druhy sa po vypustení do otvorených akvakultúrnych zariadení monitorujú počas dvoch rokov alebo počas celého generačného cyklu podľa toho, ktoré obdobie je dlhšie, s cieľom posúdiť, či vplyvy boli správne predvídané alebo či sa objavili ďalšie, prípadne iné vplyvy. Predovšetkým sa skúma úroveň rozšírenia alebo obmedzenia výskytu druhov. Príslušný orgán rozhodne, či má žiadateľ primerané odborné znalosti alebo či monitorovanie vykoná iný orgán.
2. Na základe stanoviska poradného výboru môže príslušný orgán požadovať predĺženie monitorovacích období, aby sa posúdili akékoľvek možné dlhodobé účinky na ekosystém, ktoré sa nedajú ľahko odhaliť počas obdobia stanoveného v odseku 1.
3. Poradný výbor hodnotí výsledky monitorovacieho programu a všíma si predovšetkým udalosti, ktoré sa v hodnotení environmentálneho rizika nepodarilo správne predvídať. Výsledky hodnotenia sa posielajú príslušnému orgánu, ktorý súhrn výsledkov vloží do národného registra zriadeného podľa článku 23.
KAPITOLA V
PODMIENKY PREMIESTNENIA PO VYDANÍ POVOLENIA
Článok 19
Dodržiavanie ostatných predpisov Spoločenstva
Povolenie pre premiestnenie sa môže podľa tohto nariadenia vydať, len ak je zjavné, že sa môžu splniť požiadavky ostatných právnych predpisov, a najmä:
a)
požiadavky na zdravie zvierat stanovené v smernici 2006/88/ES;
b)
podmienky stanovené v smernici 2000/29/ES.
Článok 20
Výnimočné premiestnenie do otvorených akvakultúrnych zariadení
V prípade výnimočných premiestnení do otvorených akvakultúrnych zariadení môže príslušný orgán požadovať, aby vypusteniu vodných organizmov predchádzalo počiatočné pilotné vypustenie s osobitnými opatreniami na obmedzenie šírenia a preventívnymi opatreniami založenými na odporúčaniach poradného výboru.
Článok 21
Karanténa
Prijímajúci členský štát môže vo výnimočných prípadoch a pod podmienkou súhlasu Komisie požiadať o karanténu v súlade s článkom 15 ods. 2, 3 a 4 pred vypustením druhov pochádzajúcich z výnimočných premiestnení do otvorených akvakultúrnych zariadení. V žiadosti o schválenie Komisiou sa uvedú dôvody, prečo sa karanténa vyžaduje. Komisia na takéto žiadosti odpovie do 30 dní.
Článok 22
Monitorovanie po premiestnení
Po výnimočnom premiestnení sa druhy monitorujú v súlade s článkom 18.
KAPITOLA VI
REGISTER
Článok 23
Register
Členské štáty vedú register introdukcií a premiestnení, ktorý obsahuje záznamy o všetkých v minulosti podaných žiadostiach a príslušnú dokumentáciu zhromaždenú pred vydaním povolenia a počas monitorovacieho obdobia.
Register sa voľne sprístupní členským štátom a verejnosti v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (12).
S cieľom umožniť členským štátom podeliť sa o informácie obsiahnuté v ich registroch sa môže v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 vytvoriť osobitný informačný systém.
KAPITOLA VII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 24
Podrobné pravidlá a prispôsobenie sa technickému pokroku
1. Zmeny a doplnenia príloh I, II, III a IV a ich príslušných ustanovení nevyhnutné na to, aby ich bolo možné prispôsobiť technickému a vedeckému pokroku, sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002.
2. Do prílohy IV je možné doplniť ďalší druh pod podmienkou, že vodný organizmus sa v akvakultúre v určitých častiach Spoločenstva využíva už dlho (pokiaľ ide o jeho životný cyklus) bez nepriaznivých účinkov a introdukciu a premiestnenie je možné uskutočniť bez toho, aby došlo k náhodnému presunu potenciálne škodlivého necieľového druhu.
3. Komisia prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 vykonávacie predpisy o podmienkach potrebných na doplnenie druhu do prílohy IV, ako sa uvádza v odseku 2.
4. Keď Komisia prijme vykonávacie predpisy uvedené v odseku 3, členské štáty ju môžu požiadať, aby do prílohy IV doplnila ďalší druh a využila pri tom postup uvedený v odseku 1. Členské štáty môžu poskytnúť vedecké údaje, aby potvrdili súlad s príslušnými kritériami na doplnenie ďalšieho druhu do prílohy IV. Komisia rozhodne o vhodnosti žiadostí do piatich mesiacov od ich prijatia, pričom sa nezapočítava obdobie, počas ktorého členský štát predkladá na žiadosť Komisie ďalšie informácie.
5. O žiadostiach členských štátov doplniť ďalší druh do prílohy IV prijatých pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa však rozhodne do 1. januára 2009.
6. Dotknuté členské štáty môžu v súvislosti s ich najvzdialenejšími regiónmi uvedenými v článku 299 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva navrhnúť, aby sa doplnené druhy uviedli v osobitnej časti prílohy IV.
Článok 25
Nadobudnutie účinnosti
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa 6 mesiacov po nadobudnutí účinnosti nariadenia Komisie o vykonávacích predpisoch uvedených v článku 24 ods. 3, ale najneskôr 1. januára 2009.
2. Ustanovenia kapitoly I, kapitoly II, ako aj článku 24 sú však uplatniteľné od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Luxemburgu 11. júna 2007