NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 538/2005
zo 7. apríla 2005
o uložení dočasného antidumpingového cla na dovoz kyseliny trichlórkyanurovej (TCCA) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a v Spojených štátoch amerických
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (základné nariadenie), najmä na jeho článok 7,
po porade s Poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Dňa 10. júla 2004 informovala Komisia prostredníctvom oznámenia (oznámenie o začatí konania) v Úradnom vestníku Európskej únie (2) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu kyseliny trichlórkyanurovej (TCCA) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ČĽR).
(2)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného dňa 1. júna 2004 Európskou radou pre chemický priemysel (CEFIC) (navrhovateľ) v mene výrobcov, ktorí predstavujú väčšinový podiel, v tomto prípade viac ako 50 % celkovej výroby TCCA v Spoločenstve.
(3)
Po uverejnení uvedeného oznámenia o začatí konania boli zaslané zainteresovaným stranám (pozri nižšie uvedené úvodné ustanovenie 12) dotazníky. Navrhovateľ následne poukázal na to, že dotazníky sa nevzťahujú na celý príslušný výrobok ako je definovaný v oznámení o začatí konania. S cieľom objasniť túto záležitosť zaslala Komisia zúčastneným stranám nové dotazníky a v Úradnom vestníku Európskej únie (3) uverejnila oznámenie, v ktorom bol rozsah prešetrovaných výrobkov objasnený.
(4)
Dňa 13. októbra 2004 informovala Komisia prostredníctvom oznámenia (oznámenie o začatí konania) uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu kyseliny trichlórkyanurovej (TCCA) s pôvodom v Spojených štátoch amerických (USA).
(5)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného dňa 30. augusta 2004 navrhovateľom v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby TCCA v Spoločenstve.
2. Príslušné strany konania
(6)
Komisia úradne oboznámila navrhovateľa, iných výrobcov Spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a v USA, známych zúčastnených dovozcov a užívateľov, ako aj predstaviteľov vlád ČĽR a USA so začatím konania. Zainteresované strany dostali príležitosť, aby v lehote stanovenej v oznámeniach o začatí písomne predložili svoje stanoviská a požiadali o vypočutie.
(7)
Navrhovateľ, iní výrobcovia Spoločenstva, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a užívatelia predložili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté.
(8)
V súlade s článkom 17 základného nariadenia sa vzhľadom na očividne veľké množstvo vyvážajúcich výrobcov zistených v ČĽR v oznámení o začatí konania počíta s výberom vzorky s cieľom stanovenia dumpingu.
(9)
S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť, či je potrebný výber vzorky vývozcov v ČĽR, a ak áno, vybrať vzorku, boli všetci vyvážajúci výrobcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli jej, tak ako je uvedené v oznámení o začatí konania, základné informácie o svojich aktivitách súvisiacich s príslušným výrobkom v lehote od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004.
(10)
Po preskúmaní informácií, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia, sa kvôli nízkemu počtu obdržaných odpovedí na otázky týkajúce sa výberu vzorky rozhodlo, že pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, nebol výber vzorky potrebný.
(11)
Okrem toho, s cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR predložiť v prípade svojho záujmu žiadosť o trhovohospodársky prístup (THP) alebo individuálny prístup (IP), zaslala Komisia formuláre žiadostí o trhovohospodársky prístup a individuálny prístup známym príslušným čínskym spoločnostiam. Šesť spoločností požiadalo v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia o THP alebo o IP v prípade, že prešetrovanie stanoví, že nesplnili podmienky pre THP.
(12)
Komisia zaslala dotazníky všetkým známym zúčastneným stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania. Riadne vyplnené dotazníky boli obdržané od jedného výrobcu Spoločenstva, jedného dovozcu, 10 spracovateľov, 6 vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, jedného výrobcu v analogickej krajine (Japonsko) a 1 vyvážajúceho výrobcu v USA a s ním súvisiaceho dovozcu v Spoločenstve. Čiastočne vyplnené dotazníky alebo návrhy boli obdržané od 4 dovozcov a 4 spracovateľov. Okrem toho dvaja ďalší výrobcovia Spoločenstva poskytli všeobecné informácie. Ďalší spracovateľ poskytol vlastné pripomienky.
(13)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, spôsobenej ujmy a záujmu Spoločenstva a vykonala overovanie na mieste v priestoroch nasledujúcich spoločností:
a)
Výrobcovia Spoločenstva,
-
Aragonesas Delsa, Španielsko
-
Neokem group, Španielsko.
b)
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
-
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, provincia Hebei,
-
Nanning Chemical Industry Co. Limited, provincia Guangxi,
-
Changzhou Clean Chemical Co. Limited, provincia Jiangsu,
-
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, provincia Shangdong,
-
Puyang Cleanway Chemicals Limited, provincia Henan,
-
Heze Huayi Chemical Co Limited, provincia Shangdong.
c)
Vyvážajúci výrobcovia v USA
-
Biolab Inc.
-
Clearon Inc.
d)
Súvisiaci dovozcovia
-
Bayrol Deutschland GmbH, Nemecko.
e)
Nesúvisiaci dovozcovia
-
Sojitz Europe plc, Francúzsko.
f)
Užívatelia Spoločenstva
-
Mareva Piscines & Filtrations SA, Francúzsko,
-
Arch Water Products SAS, Francúzsko.
(14)
Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by sa neudelil THP, sa v priestoroch nasledujúcich spoločností uskutočnilo overovanie na mieste s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny:
-
Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japonsko.
3. Obdobia prešetrovania
(15)
Prešetrovanie dumpingu týkajúce sa ČĽR trvalo v období od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004 (obdobie prešetrovania ČĽR alebo OP-ČĽR).
(16)
Prešetrovanie dumpingu týkajúce sa USA trvalo v období od 1. júla 2003 do 31. júna 2004 (obdobie prešetrovania USA alebo OP-USA).
(17)
V prípade obidvoch prešetrovaní skúmanie trendov relevantných pre zhodnotenie ujmy trvalo v období od 1. januára 2000 do konca príslušného obdobia prešetrovania (príslušné obdobie).
(18)
Keďže obdobia prešetrovaní sa vo významnej miere prekrývajú, sú z dôvodu administratívnej efektívnosti zhodnotené spolu.
4. Príslušný výrobok a podobný výrobok
(19)
Výrobok, ktorého sa toto konanie týka, je TCCA a prípravky z nej vyrobené s pôvodom v ČĽR a v USA. TCCA sa tiež uvádza pod medzinárodným nevlastníckym názvom symklozén. TCCA je zvyčajne zaradená pod kódy KN ex 2933 69 80 a ex 3808 40 20.
(20)
Navrhovateľ poukázal na to, že pôvodné dotazníky zaslané Komisiou zúčastneným stranám v rámci prešetrovania ČĽR sa netýkajú celého príslušného výrobku, ako je uvedené v oznámení o začatí konania. Opis príslušných výrobkov v pôvodnom dotazníku stanovoval, že príslušný výrobok by mal obsahovať aspoň 88,5 % chloridu. Po diskusii s navrhovateľom a v súlade so znením oznámenia o začatí konania sa však uznalo za vhodné objasniť rozsah výrobku a poskytnúť stranám zainteresovaným vo prešetrovaní týkajúcom sa ČĽR nové dotazníky, v ktorých sa v opise výrobku nestanovuje minimálny limit pre obsah chloridu.
(21)
Aby sa zaistilo, že Komisia obdržala všetky informácie, ktoré považuje za potrebné pre prešetrovanie, zaslala Komisia nové dotazníky všetkým zainteresovaným stranám, ktoré sa prihlásili po uverejnení oznámenia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (pozri úvodné ustanovenie 3 vyššie).
(22)
Nenašli sa rozdiely medzi príslušným výrobkom a TCCA vyrobenou a predávanou na domácom trhu v ČĽR, v analogickej krajine (Japonsko) a v USA. TCCA vyrobená a predávaná v Japonsku má skutočne rovnaké fyzické a chemické vlastnosti a použitie ako TCCA dovezená do Spoločenstva z ČĽR.
(23)
Podobne sa nenašli žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a TCCA vyrobenou a predávanou spolupracujúcimi výrobcami Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Obidva výrobky majú rovnaké fyzické a chemické vlastnosti a použitie ako TCCA dovezená do Spoločenstva z USA a z ČĽR.
(24)
Z toho vyplýva, že TCCA vyrobená a predávaná na domácich trhoch v ČĽR, USA a v analogickej krajine (Japonsko) a TCCA vyrobená a predávaná výrobcami Spoločenstva na trhu Spoločenstva majú teda rovnaké základné fyzické a chemické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
B. DUMPING
1. Všeobecná metodika
(25)
Nižšie stanovená všeobecná metodika sa použila v prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v USA a v prípade tých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým bol udelený THP. Následná prezentácia zistení týkajúcich sa dumpingu príslušných krajín preto opisuje iba údaje, ktoré sú špecifické pre každú vyvážajúcu krajinu.
1.1. Normálna hodnota
(26)
Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia najprv pre každého vyvážajúceho výrobcu stanovila, či jeho celkový objem domáceho predaja príslušného výrobku bol reprezentatívny v porovnaní s celkovým vývozným predajom do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považoval za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja každého vyvážajúceho výrobcu predstavoval minimálne 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja do Spoločenstva.
(27)
Následne Komisia identifikovala tie typy TCCA predávané na domácich trhoch spoločnosťami majúcimi celkový reprezentatívny domáci predaj, ktoré boli zhodné alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.
(28)
Pre každý typ predávaný vyvážajúcimi výrobcami na ich domácich trhoch, o ktorom sa zistila priama porovnateľnosť s typom TCCA predávaným na vývoz do Spoločenstva, bolo stanovené, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého typu TCCA sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja tohto typu predstavoval počas OP-ČĽR a OP-USA, v uvedenom poradí, 5 % alebo viac celkového objemu predaja porovnateľného typu TCCA vyvážaného do Spoločenstva.
(29)
Taktiež sa skúmalo, či domáci predaj každého typu TCCA predávaného v reprezentatívnych množstvách môže byť považovaný za predaj uskutočnený v rámci bežného obchodovania prostredníctvom stanovenia podielu ziskových predajov príslušného typu TCCA nezávislým zákazníkom. V prípadoch, v ktorých objem predaja nejakého typu TCCA predávaného za čistú predajnú cenu, ktorá je rovnaká alebo vyššia ako vypočítané výrobné náklady predstavoval 80 % a viac celkového objemu predaja tohto typu a ak vážený priemer ceny tohto typu výrobku bol rovnaký alebo vyšší ako výrobné náklady, bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja tohto typu výrobku uskutočneného počas období prešetrovaní, bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový alebo nie. V prípadoch, v ktorých objem ziskového predaja daného typu výrobku predstavoval menej ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu výrobku alebo ak vážený priemer ceny tohto typu výrobku bol nižší ako výrobné náklady, bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len tohto typu výrobku za predpokladu, že tento predaj predstavoval minimálne 10 % celkového objemu predaja daného typu výrobku.
(30)
V prípadoch, v ktorých objem ziskového predaja ktoréhokoľvek typu TCCA predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja daného typu výrobku sa usúdilo, že tento konkrétny typ sa predával v nedostačujúcich množstvách a tak jeho domáca cena neposkytuje vhodný základ pre stanovenie normálnej hodnoty.
(31)
Vo všetkých prípadoch, v ktorých domáce ceny konkrétneho typu predávaného vyvážajúcim výrobcom nemohli byť použité, sa vytvorená hodnota tohto konkrétneho typu TCCA považovala za vhodný základ pre stanovenie normálnej hodnoty.
(32)
Z tohto dôvodu, v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, bola normálna hodnota následne vytvorená tak, že sa k výrobným nákladom vyvážaných typov, v prípade potreby upraveným, pripočítalo primerané percento na predajné, všeobecné a administratívne náklady (PVA) a primeraná marža zisku. S týmto cieľom Komisia preskúmala, či vzniknuté PVA náklady a zisk dosiahnutý každým z príslušných vyvážajúcich výrobcov na domácom trhu predstavuje spoľahlivý údaj.
(33)
Skutočné domáce PVA náklady boli považované za spoľahlivé, ak celkový objem domáceho predaja príslušnej spoločnosti mohol byť pri porovnaní s objemom vývozného predaja do Spoločenstva považovaný za reprezentatívny. Domáca marža bola stanovená na základe domáceho predaja tých typov, ktoré boli predávané v bežnom obchodovaní. Na tento účelom sa použila metodika stanovená v úvodnom ustanovení 29.
1.2. Vývozná cena
(34)
Vo všetkých prípadoch, v ktorých bol príslušný výrobok priamo vyvezený nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok pri predaji prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve. V iných prípadoch sa uplatnil článok 2 ods. 9.
1.3. Porovnanie
(35)
Normálna hodnota a vývozné ceny boli porovnané na základe cien zo závodu. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny boli formou úprav patrične zohľadnené rozdiely, ktoré vplývajú na porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy boli umožnené vo všetkých prípadoch, v ktorých boli opodstatnené, presné a podložené overenými dôkazmi.
1.4. Dumpingové rozpätie
(36)
Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia bola v prípade každého vyvážajúceho výrobcu porovnaná vážená priemerná normálna hodnota s váženou priemernou vývoznou cenou.
(37)
V súlade s článkom 18 základného nariadenia a na základe dostupných skutočností bolo v prípadoch nespolupracujúcich spoločností stanovené „zvyškové“ dumpingové rozpätie.
(38)
Keďže vývozné objemy spolupracujúcich vývozcov v ČĽR predstavovali asi 70 % celkových vývozov z ČĽR do Spoločenstva počas obdobia prešetrovania a s cieľom zaistiť efektivitu akýchkoľvek opatrení bolo rozhodnuté stanoviť zvyškové dumpingové rozpätie na úrovni dumpingového rozpätia stanoveného pre tie reprezentatívne typy príslušného výrobku s najvyššími dumpingovými rozpätiami, ktoré pochádzajú od dvoch spolupracujúcich vývozcov, ktorým nebolo udelené ani IP ani THP.
(39)
Pretože vývozné objemy spolupracujúcich vývozcov v USA predstavovali menej ako 40 % celkových vývozov z USA do Spoločenstva počas obdobia prešetrovania a s cieľom zaistiť efektívnosť akýchkoľvek opatrení bolo rozhodnuté stanoviť zvyškové dumpingové rozpätie na úrovni dumpingového rozpätia stanoveného pre tie reprezentatívne typy príslušného výrobku s najvyššími dumpingovými rozpätiami, ktoré pochádzajú od dvoch spolupracujúcich vývozcov.
2. Čínska ľudová republika
2.1. Trhovohospodársky prístup (THP)
(40)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa v procese antidumpingového prešetrovania v súvislosti s dovozmi s pôvodom z ČĽR stanoví normálna hodnota v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov o ktorých sa zistilo, že splnili kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c).
(41)
V krátkosti a len na informatívne účely sú tieto kritériá zhrnuté nižšie.
1.
obchodné rozhodnutia a náklady sa stanovujú na základe trhových podmienok a bez závažných zásahov štátu;
2.
účtovné záznamy sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (IAS) a sú používané na všetky účely;
3.
nevyskytujú sa žiadne závažné deformácie, ktoré sú dôsledkom bývalého systému netrhového hospodárstva;
4.
právna istota a stabilita sú stanovené právnymi predpismi v oblasti konkurzného konania a vlastníckych vzťahov;
5.
výmena mien sa uskutočňuje na základe trhového kurzu.
(42)
Šesť vyvážajúcich výrobcov v ČĽR požiadalo o THP v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a vyplnilo žiadosť o THP určenú pre vyvážajúcich výrobcov. Komisia si vyžiadala a v priestoroch týchto šiestich výrobcov preverila všetky informácie predložené v žiadosti o THP, ktoré považovala za potrebné.
(43)
Prešetrovanie ukázalo, že traja zo šiestich čínskych vyvážajúcich výrobcov splnili všetky požiadavky pre udelenie THP. Traja vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, ktorým bol udelený THP sú:
-
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited,
-
Puyang Cleanway Chemicals Limited,
-
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited.
(44)
Zvyšné tri žiadosti boli zamietnuté. Nasledujúca tabuľka zhŕňa, ako bolo v prípade troch spoločností, ktorým nebol udelený THP stanovené splnenie piatich kritérií uvedených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
Spoločnosť
Kritérium
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 1
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 2
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 3
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 4
Článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 5
1
Nesplnené
Splnené
Splnené
Splnené
Splnené
2
Nesplnené
Nesplnené
Nesplnené
Splnené
Splnené
3
Splnené
Nesplnené
Nesplnené
Splnené
Splnené
Zdroj: overené vyplnené dotazníky od spolupracujúcich čínskych vývozcov.
(45)
Príslušným spoločnostiam a navrhovateľovi Spoločenstva bola poskytnutá možnosť pripomienkovania vyššie uvedených zistení. Traja vyvážajúci výrobcovia, ktorým nebol udelený THP, predložili svoje stanovisko, podľa ktorého bolo stanovenie nesprávne a THP im mal byť udelený.
(46)
Spoločnosť 1 tvrdila, že hlavným dôvodom pre odmietnutie jej žiadosti o THP bolo, že v nej štát nepriamo vlastní väčšinový podiel (60 %). Spoločnosť ale poukázala na to, že zásahy štátu do rozhodovania spoločnosti nie je možné preukázať. Okrem toho spoločnosť tvrdila, že od zásahov štátu ju chráni kótovanie na Šanghajskej burze cenných papierov a kritéria, ktoré sa s ohľadom na kótovanie na burze cenných papierov musia splniť.
(47)
Cieľom tohto prešetrovania je, okrem iného, vyhodnotiť do akej miery mohol štát zasahovať do obchodných rozhodnutí a aké opatrenia spoločnosť podnikla pre to, aby takýmto zásahom predišla.
(48)
V tejto súvislosti bolo zistené, že štát mal v predstavenstve väčšinové zastúpenie a že neexistovali obmedzenia hlasovacích práv štátom menovaných členov predstavenstva (ochrana menšiny). Spoločnosť nepreukázala, že boli podniknuté príslušné opatrenia, ktoré by v budúcnosti zabránili takýmto zásahom štátu.
(49)
Na záver, zatiaľ čo kótovanie na Šanghajskej burze cenných papierov zahŕňa okrem iného, že valné zhromaždenie akcionárov musí menovať aspoň troch „nezávislých členov predstavenstva“ (osoby, ktoré nereprezentujú akcionárov a ktoré majú odbornú kvalifikáciu relevantnú vzhľadom na činnosť spoločnosti), samotné kótovanie na burze cenných papierov neposkytuje ochranu proti prílišným zásahom štátu. Ako už bolo uvedené, neboli v platnosti žiadne obmedzenia hlasovania, ktoré by zamedzili štátom menovanej väčšine členov predstavenstva rozhodovať proti vôli nezávislých členov predstavenstva, ktorí sú v menšine.
(50)
Spoločnosť 2 tvrdila, že dôvod pre odmietnutie jej žiadosti o THP, a to, že štát mal kontrolu nad spoločnosťou 2 prostredníctvom priameho a nepriameho vlastníctva v troch ďalších spoločnostiach, ktoré zas vlastnili väčšinový podiel akcií v spoločnosti 2, nebol správny. Presnejšie povedané, spoločnosť 2 spochybnila zdôvodnenie, podľa ktorého bola spoločnosť „ABC“, ktorá vlastní 48 % v spoločnosti 2, ovládaná štátom, pretože 80 % akcií ABC vlastnia zamestnanci, ktorí sú zastupovaní výborom zamestnancov. Spoločnosť 2 spochybnila argument, podľa ktorého bol výbor zamestnancov v ABC pod kontrolou štátu.
(51)
Pokiaľ ide o vlastníctvo a kontrolu ABC, je potrebné zdôrazniť, že spoločnosť ABC nebola predmetom prešetrovania THP. Pretože štát vlastní 20 % ABC a zvyšných 80 % bolo rozdelených medzi viac než 1 000 zamestnancov, je opodstatnený záver, podľa ktorého bol štát najväčším samostatným akcionárom, a tak mal de facto kontrolu nad ABC.
(52)
Spoločnosť 2 tiež namietala proti záveru, podľa ktorého bola de facto úzko spojená s inou spoločnosťou, a to so spoločnosťou „DEF“. Základom pre takýto záver Komisie bolo, že spoločnosť 2 i) mala spoločné priestory so spoločnosťou DEF (spoločnosť 2 si „druhotne prenajímala“ vlastnícke práva na pozemky od DEF); ii) nakupovala niektoré najdôležitejšie suroviny od DEF; a iii) požičala značnú sumu peňazí spoločnosti DEF. Spoločnosť 2 tvrdila, že všetky tieto pripomienky sa dajú obchodne vysvetliť a že žiadna z nich ani v jednom prípade nedokázala spojenie so spoločnosťou DEF.
(53)
Malo by sa v prvom rade podotknúť, že DEF je nepriamo kontrolovaná štátom. Po druhé, zatiaľ čo pre každú pripomienku uvedenú v predošlom úvodnom ustanovení môžu byť dôvody, ktoré sa dajú obchodne vysvetliť, neodporuje tento fakt záveru, podľa ktorého je spoločnosť 2 úzko spojená s DEF. V skutočnosti nie sú hlavným argumentom proti udeleniu THP podľa tohto kritéria samotné väzby, ale to, že spoločnosť 2 má takéto väzby na spoločnosť, ktorá je de facto kontrolovaná štátom.
(54)
O spoločnosti 2 bolo skutočne de jure zistené, že je kontrolovaná štátom prostredníctvom troch rôznych štátom kontrolovaných akcionárov a de facto pod značnou štátnou kontrolou prostredníctvom svojich väzieb na štátom kontrolovaného akcionára DEF. Na základe uvedeného a vzhľadom na absenciu akýchkoľvek opatrení spoločnosti s cieľom zabrániť takým zásahom, existuje zjavné riziko zásahov štátu.
(55)
Spoločnosť 2 tiež tvrdila, že peniaze požičané spoločnosti DEF, o ktorých Spoločnosť 2 priznala, že neboli zaúčtované podľa medzinárodných účtovných štandardov (IAS), nemali žiaden vplyv na výpočet normálnej hodnoty a preto táto skutočnosť nemohla byt použitá v jej neprospech v otázke, či spoločnosť splnila kritérium pre THP.
(56)
Skutočnosť, že si spoločnosť požičala finančné prostriedky od banky a požičala ich jednému zo svojich (štátom kontrolovaných) akcionárov (napriek všetkým ostatným právnym aspektom akými sú ochrana záujmov menšinových akcionárov a iných veriteľov) nebola zaúčtovaná podľa IAS. Na základe uvedených skutočností, a berúc do úvahy skutočnosť, že išlo o vysokú sumu ako i skutočnosť, že audítori nereagovali na túto položku, sa dospelo k záveru, že spoločnosť nesplnila kritérium 2.
(57)
Spoločnosť 3 tvrdila, že dôvod pre neudelenie THP, a to, že účty neboli vedené v súlade s IAS, nemal žiadny vplyv na výpočet normálnej hodnoty a nemohol byť preto dôvodom pre neudelenie THP.
(58)
Dôvodom, prečo sa o tejto spoločnosti usúdilo, že nesplnila kritérium 2, bol chybný zápis o nadobudnutí vlastníckych práv na pozemky do účtovných kníh spoločnosti. Príslušná suma bola značná a chybný záznam sa tiež odrážal vo výročnej správe. Audítori nereagovali na tieto skutočnosti. Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že spoločnosť nesplnila kritérium 2.
(59)
Navrhovateľ argumentoval proti udeleniu MEP ktorejkoľvek zo spoločností. Navrhovateľ okrem iného tvrdil, že čínske spoločnosti použili čínske účtovné štandardy (a audit vykonali čínske audítorské firmy), ktoré neboli nevyhnutne totožné s IAS, čo by znamenalo porušenie kritéria 2. Navyše navrhovateľ tvrdil, že keďže je čínska mena naviazaná na USD rozhodnutím vlády, neboli meny menené na základe trhových kurzov ani jedným zo spolupracujúcich vývozcov, čo by znamenalo porušenie kritéria 5. Na základe „súhrnného zhodnotenia kritérií“ navrhovateľ tvrdil, že ani jeden zo spolupracujúcich vývozcov v ČĽR nemal nárok na udelenie THP.
(60)
Čínske spoločnosti sú zo zákona povinné uchovávať svoje účtovné záznamy v súlade so Zákonom o účtovníctve ČĽR, ako aj používať čínskych audítorov. Táto skutočnosť nemôže byť použitá proti ktorejkoľvek spoločnosti, ktorá sa uchádza o THP. Zákon o účtovníctve bol skutočne v ČĽR zavedený s cieľom implementovať medzinárodné účtovné štandardy. Ako ukázala dôsledná prax inštitúcií, samotný zákon nevytvára žiadne prekážky v získaní THP.
(61)
Účelom overenia kritéria 2 je preto hlavne zistiť, či je čínsky zákon o účtovníctve implementovaný riadne a v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami. Tiež sa skúma, či sú účtovné záznamy predmetom nezávislého auditu, v súlade s IAS.
(62)
Skutočnosť, že je čínska mena RMB naviazaná na USD, je rozhodnutím čínskej vlády, za ktoré žiadateľ o THP nemôže niesť zodpovednosť. Podobné rozhodnutia prijali aj iné krajiny predovšetkým v Latinskej Amerike. Opäť, dôslednou praxou inštitúcií je považovať toto kritérium za splnené, ak spoločnosť používa oficiálne výmenné kurzy pre všetky svoje transakcie s cudzími menami. Takto je zabezpečené, že sa nepoužijú postupy používané na čiernom trhu. V skutočnosti sa o všetkých spolupracujúcich vývozcoch tohto prešetrovania zistilo, že mali možnosť nakupovať a predávať cudzie meny získané prostredníctvom obchodných operácií napriek tomu, že výmenný kurz medzi RMB a USD je fixný.
(63)
Argumenty zaslané navrhovateľom boli preto zamietnuté.
2.2. Individuálny prístup
(64)
Všeobecné clo, ak nejaké, sa stanovuje pre krajiny, ktoré spadajú pod článok 2 ods. 7 základného nariadenia s výnimkou tých prípadov, v ktorých je spoločnosti udelený THP podľa článku 2 ods. 7 písm. c) alebo ak je spoločnosť schopná preukázať v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že:
1.
firmy alebo spoločné podniky, ktoré sú čiastočne alebo úplne v zahraničnom vlastníctve, môžu voľne repatriovať kapitál a zisky;
2.
o ich vývozných cenách a množstvách, ako i o okolnostiach a podmienkach predaja sa rozhoduje slobodne;
3.
väčšinu akcií vlastnia súkromné osoby;
4.
výmenné kurzy sa realizujú na základe trhovej sadzby;
5.
žiadne zásahy štátu nie sú takého charakteru, aby umožňovali obchádzanie opatrení v prípadoch, v ktorých majú vývozcovia rôzne colné sadzby.
(65)
Šesť vyvážajúcich výrobcov žiadalo okrem THP i o individuálny prístup v prípade, že by im THP nebol udelený. Na základe dostupných informácií sa konštatovalo, že jedna zo spoločností, ktorej nebolo možné udeliť THP, splnila všetky požiadavky pre IP tak, ako ich stanovuje článok 9 ods. 5 základného nariadenia.
(66)
O dvoch zvyšných spoločnostiach, ktorým nemohol byť udelený THP sa zistilo, že ich hlavným vlastníkom je štát. V prípade týchto spoločností sa riziko zásahov štátu považovalo za značné. Vzhľadom na vlastníctvo štátu, ako i charakter výrobku, o ktorom nie je možné stanoviť, že pochádza od určitého výrobcu, sa riziko obchádzania opatrení prostredníctvom vývozu cez spoločnosť s nižšou colnou sadzbou považovalo za významné. V dôsledku toho neboli splnené podmienky stanovené v článku 9 ods. 5 písm. c) a písm. e) základného nariadenia. Rozhodlo sa teda, že sa im IP neudelí.
(67)
Dospelo sa teda k záveru, že IP by malo byť udelené nasledujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR:
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited.
2.3. Stanovenie normálnej hodnoty
2.3.1. Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP
a) Analogická krajina
(68)
Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia pre krajiny s iným ako trhovým hospodárstvom, a pokiaľ nie je možné udeliť THP i v prípade transformujúcich, sa musí normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP, stanoviť na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine.
(69)
V oznámení o začatí konania Komisia oznámila svoj zámer použiť Mexiko ako vhodnú analogickú krajinu na stanovenie normálnej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zainteresované strany k tomu, aby v tejto súvislosti poskytli svoje stanovisko.
(70)
Jeden dovozca Spoločenstva namietal proti tomuto návrhu a tvrdil, že Mexiko nie je reprezentatívnym od 20. decembra 2002, keď uložilo antidumpingové opatrenia na dovoz TCCA s pôvodom z ČĽR, a tým prerušilo voľnú súťaž na mexickom trhu. Pretože známy výrobca TCCA v Mexiku odmietol spolupracovať v prešetrovaní, Komisia musela v každom prípade nájsť náhradnú analogickú krajinu, ktorú bolo možné považovať za reprezentatívnu. Po kontaktovaní sa s navrhovateľom a spolupracujúcimi vývoznými výrobcami bolo jasné, že ostali len dve ďalšie krajiny, ktoré by mohli byť reprezentatívne, a to Spojené štáty americké a Japonsko.
(71)
Vzhľadom na to, že Spojené štáty americké začali 4. júna 2004 antidumpingové prešetrovanie dovozov TCCA s pôvodom, okrem iného, v Španielsku a že Komisia 13. októbra 2004 oznámila začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu TCCA s pôvodom v Spojených štátoch amerických do Spoločenstva (pozri úvodné ustanovenie 4), uznalo sa za nepravdepodobné, že by ktorýkoľvek vyvážajúci výrobca v Spojených štátoch amerických bol ochotný spolupracovať.
(72)
Na záver, po kontaktovaní sa s výrobcami TCCA v Japonsku, ochotu spolupracovať v konaní vyjadril jeden japonský výrobca.
(73)
Ani jedna zo spolupracujúcich strán nenamietala proti návrhu stanoviť normálnu hodnotu na základe informácií získaných od japonského výrobcu.
(74)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že Japonsko predstavuje vhodnú analogickú krajinu v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.
b) Stanovenie normálnej hodnoty
(75)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP, stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcov v analogickej krajine, t. j. na základe vytvorenej normálnej hodnoty poskytnutej japonským výrobcom porovnateľných typov produktov. Výška PVA bola stanovená na základe obratu príslušného výrobku v pomere k obratu spoločnosti, zatiaľ čo marža zisku bola stanovená z marže zisku podniku ako celku.
2.3.2. Stanovenie normálnej hodnoty a vývozných cien pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP
a) Normálna hodnota
(76)
Spoločnosti, ktorým bol udelený THP, boli požiadané, aby predložili riadne vyplnený dotazník zahrňujúci informácie o domácom predaji a informácie o nákladoch na výrobu príslušného výrobku. Tieto odpovede boli overené v priestoroch príslušných spoločností.
(77)
Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia použila metodiku opísanú v úvodných ustanoveniach 25 až 33.
(78)
Pretože spoločnosti, ktorým bol udelený THP nedisponovali dostatočným objemom domáceho predaja v bežnom obchodovaní, Komisia zostavila normálnu hodnotu pre každú spoločnosť pridaním primeranej čiastky na predajné, všeobecné a správne náklady (PVA) stanovenej na základe obratu a primeranej marže zisku (odvodenej z domáceho predaja v bežnom obchodovaní) k výrobným nákladom vyvážaných typov.
b) Vývozné ceny
(79)
Všetky vývozné predaje do Spoločenstva realizované spoločnosťami, ktorým bol udelený THP, boli uskutočnené priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Vývozná cena bola z tohto dôvodu v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia zostavená na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien.
(80)
V prípade, že čínske spoločnosti vyvážajú príslušný výrobok, sú oprávnené k vráteniu DPH vo výške 13 % z obratu vypočítaného na základe FOB (vyplatené na loď). DPH, ktorú spoločnosti musia zaúčtovať, však predstavuje 17 % z obratu vypočítaného na základe FOB. Pri výpočte vývoznej ceny sa zohľadnila úprava, ktorá odráža tento rozdiel vo výške 4 %.
c) Porovnanie
(81)
Porovnanie sa uskutočnilo na základe ceny zo závodu a na rovnakej úrovni obchodovania. Aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty, zohľadnili sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia rozdiely vo faktoroch, ktoré boli predložené a o ktorých sa preukázalo, že majú vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť. Na tomto základe boli vykonané úpravy rozdielov týkajúce sa provízií, nákladov spojených s dopravou, poistením, manipuláciou a balením, úverových nákladov, bankových poplatkov a inšpekčných nákladov.
2.4. Dumpingové rozpätie
2.4.1. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený THP/IP
(82)
V prípade troch spoločností, ktorým bol udelený THP, bola vážená priemerná normálna hodnota každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku ako stanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia.
(83)
Pre každý typ výrobku vyvážaného do Spoločenstva spoločnosťou, ktorej bol udelený individuálny prístup, bola vážená priemerná normálna hodnota stanovená v analogickej krajine porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu vyvážaného do Spoločenstva, ako stanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia.
(84)
Dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hraniciach Spoločenstva bez cla sú nasledujúce:
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
16,8 %
Puyang Cleanway Chemicals Limited
17,4 %
Heze Huayi Chemical Co. Limited
9,2 %
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
39,0 %
2.4.2. Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
2.4.2.1. Použitá metodika
(85)
S cieľom vypočítať clo, ktoré je uplatniteľné v prípade všetkých ostatných vývozcov v ČĽR, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Celkový vývoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR vypočítaný na základe informácií uvedených v podnete sa porovnal s vyplnenými dotazníkmi, ktoré boli prijaté od vývozcov v ČĽR. Na tomto základe sa stanovilo, že miera spolupráce predstavovala približne 70 %.
2.4.2.2. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP/IP
(86)
Dumpingové rozpätie pre dvoch spolupracujúcich vývozcov, ktorým nebol udelený ani THP ani IP, bolo vypočítané na základe váženého priemeru jednotlivých dumpingových rozpätí vypočítaných pre každého z týchto dvoch vývozcov. Jednotlivé dumpingové rozpätia boli vypočítané porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre analogickú krajinu s váženou priemernou vývoznou cenou oznámenou zúčastnenými vývozcami.
(87)
Dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hraniciach Spoločenstva bez cla sú nasledujúce:
Nanning Chemical Industry Co. Limited
39 %
Changzhou Clean Chemical Co. Limited
39 %
2.4.2.3. Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
(88)
Celoštátne dumpingové rozpätie použiteľné pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR, t. j. pre vývozcov, ktorí nespolupracovali v konaní, bolo stanovené na úrovni dumpingového rozpätia stanoveného pre tie reprezentatívne typy príslušného výrobku, ktoré mali najvyššie dumpingové rozpätie z dvoch vývozcov, ktorým nebol udelený THP (úvodné ustanovenie 86).
(89)
Na tomto základe bolo celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovená na 40,3 % ceny CIF na hraniciach Spoločenstva.
3. Spojené štáty americké (USA)
(90)
Vie sa o troch vyvážajúcich výrobcoch, ktorí vyrábajú TCCA v USA. Vyplnené dotazníky boli obdržané od dvoch vyvážajúcich výrobcov a piatich s nimi súvisiacich vývozcov.
(91)
Overovanie na mieste sa uskutočnilo len v priestoroch spolupracujúcich vývozcov. Údaje týkajúce sa súvisiacich vývozcov v Spoločenstve neboli zatiaľ overené. Preto sú zistenia týkajúce sa týchto spoločností založené v tejto fáze konania na teoretickej analýze.
3.1. Normálna hodnota
(92)
Pre určité typy TCCA vyvážanej americkými vyvážajúcimi výrobcami Komisia stanovila normálnu hodnotu na základe zaplatených alebo splatných cien v bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi na domácom trhu v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. Pre určité typy TCCA bola normálna hodnota vytvorená tak, že sa k výrobným nákladom vyvážaných typov každého vývozcu pridala primeraná čiastka pre PVA a primeraná marža zisku, v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. Z tohto dôvodu sa preskúmalo, či vzniknuté PVA a zisk dosiahnutý každým z príslušných vyvážajúcich výrobcov na domácom trhu predstavuje spoľahlivý údaj. V prípadoch, v ktorých sa domáci predaj neuskutočnil v rámci bežného obchodovania, sa použil vážený priemer výdajov PVA a marža zisku odvodená z celkových nákladov spoločnosti, ktorá uskutočňovala reprezentatívny predaj v rámci bežného obchodovania.
3.2. Vývozná cena
(93)
Jeden z amerických vyvážajúcich výrobcov realizoval vývozný predaj do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom ako i cez súvisiacich dovozcov v Spoločenstve. Druhý z amerických vyvážajúcich výrobcov realizoval vývozný predaj do Spoločenstva výlučne cez súvisiacich dovozcov v Spoločenstve. Pre predaj uskutočnený priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve sa vývozná cena, v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, stanovila na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien. Pre predaj uskutočnený prostredníctvom súvisiacich dovozcov v Spoločenstve sa vytvorená vývozná cena stanovila podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
3.3. Porovnanie
(94)
Aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie, zohľadnili sa v s súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia rozdiely vo faktoroch, ktoré boli predložené a o ktorých sa preukázalo, že majú vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť. Na tomto základe boli dočasne schválené požadované úpravy rozdielov týkajúce sa dopravy, poistenia, manipulačných poplatkov, provízií, úverov, balenia a bankových poplatkov.
3.4. Dumpingové rozpätie
(95)
Ako stanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva bola porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou každého zodpovedajúceho typu príslušného výrobku.
(96)
Porovnanie preukázalo existenciu dumpingu v prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Dočasné dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách ceny CIF na hraniciach Spoločenstva bez cla je nasledujúce:
-
Biolab Inc.: 68,4 %,
-
ClearonInc.: 69,8 %.
Na základe dostupných informácií je pravdepodobné, že nespolupracujúca spoločnosť je najväčším výrobcom TCCA v USA. Zvyškové dočasné rozpätie bolo preto stanovené na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia zisteného na základe reprezentatívneho typu výrobku s najvyššou mierou dumpingu pre jednu zo spolupracujúcich spoločností. Toto by malo zaistiť efektívnosť všetkých opatrení.
-
Zvyškové dumpingové rozpätie: 98,5 %.
C. UJMA
1. Výroba Spoločenstva
(97)
Počas OP-ČĽR a OP-US (obdobia prešetrovaní) bola TCCA vyrábaná tromi výrobcami:
-
jeden navrhovateľ (výrobca Spoločenstva), ktorý plne spolupracoval s Komisiou počas prešetrovania,
-
jeden výrobca, ktorý plne podporil podnet. Tento výrobca poskytol určité všeobecné informácie o svojej výrobe a predaji v rámci konania týkajúceho sa ČĽR, ale nespolupracoval v konaní týkajúcom sa USA,
-
jeden výrobca, ktorý nezaujal stanovisko k podnetu. Tento výrobca poskytol určité všeobecné informácie o svojej výrobe a predaji v rámci konania týkajúceho sa ČĽR a je za uloženie antidumpingových opatrení proti ČĽR. Tento výrobca nespolupracoval v konaní týkajúcom sa USA.
(98)
Na základe uvedeného sa usúdilo, že TCCA vyrobená všetkými vyššie uvedenými spoločnosťami tvorí výrobu Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
2. Definícia výrobného odvetvia Spoločenstva
(99)
Ako bolo uvedené v úvodnom ustanovení 97, iba jeden výrobca Spoločenstva, ktorý podporil navrhovateľa, plne spolupracoval v prešetrovaní. Tento výrobca predstavoval väčšinový podiel z celkovej výroby TCCA Spoločenstva počas období prešetrovaní, v tomto prípade viac než 50 %. Preto je považovaný za výrobcu, ktorý tvorí výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
3. Spotreba Spoločenstva
3.1. Úvodné poznámky
3.1.1. Dovozné údaje
(100)
Informácie z Eurostatu, ktoré sa týkajú objemov a hodnôt pre kódy KN vrátane TCCA (ex 2933 69 80 a ex 3808 40 20), nemohli byť použité na stanovenie úrovne dovozu na trh Spoločenstva, pretože zahŕňajú tiež výrobky, ktorých sa prešetrovanie netýka. Celková miera spotreby Spoločenstva, ktorá vyplýva z výpočtu opísaného nižšie, však bola overená. Zistilo sa, že je v súlade s podaniami ostatných zúčastnených strán.
3.1.2. Údaje týkajúce sa Čínskej ľudovej republiky
(101)
Šesť čínskych vyvážajúcich výrobcov z 12, o ktorých bolo známe, že vyrábajú TCCA v Číne, spolupracovalo v prešetrovaní a oznámilo vývozné objemy, ktoré predstavovali menej ako 70 % vývozných objemov uvedených v podnete za rok 2003. Vzhľadom na nízky stupeň spolupráce a nedostatok ďalších dostupných informácií sa usúdilo, že by podnet mal byť použitý na určenie objemových údajov pre obdobie rokov 2000-2003. Čo sa týka období prešetrovaní, odhady vychádzali z dostupných údajov, ktoré pochádzajú z podaní pre rok 2003 a prvý štvrťrok roku 2004, a ktoré boli náležite upravené tak, aby zohľadnili vývoj vývozu spolupracujúcich vývozcov v období medzi rokom 2003 a obdobiami prešetrovaní.
3.1.3. Údaje týkajúce sa Spojených štátov amerických
(102)
Dvaja z troch amerických vyvážajúcich výrobcov, o ktorých bolo známe, že vyrábajú TCCA v USA, spolupracovali v prešetrovaní a oznámili vývozné objemy, ktoré predstavovali menej ako 40 % vývozných objemov uvedených v podnete za rok 2003. Z tohto dôvodu sa usúdilo, že podnet by sa mal použiť na stanovenie objemových údajov za obdobie rokov 2000-2003. Čo sa týka období prešetrovaní, odhady vychádzali z dostupných údajov, ktoré pochádzajú z podaní za rok 2003 a prvý štvrťrok roku 2004 a ktoré boli náležite upravené tak, aby zohľadnili vývoj vývozu spolupracujúcich vývozcov v období medzi rokom 2003 a jednotlivými obdobiami prešetrovaní.
3.1.4. Údaje týkajúce sa výrobcov Spoločenstva
(103)
Je potrebné poznamenať, že dvaja nespolupracujúci výrobcovia Spoločenstva poskytli len údaje týkajúce sa OP-ČĽR. Tieto údaje vytvorili primeraný odhad pre OP-US, pretože sa situácia týchto dvoch spoločností medzi obdobiami vyšetrovaní podstatne nezmenila. V prípade výrobcu Spoločenstva ktorý podal podnet, sa použili jeho vlastné údaje.
3.2. Spotreba Spoločenstva
(104)
Pravdepodobná spotreba v Spoločenstve bola stanovená na základe:
-
celkového objemu dovozu príslušného výrobku do Spoločenstva oznámeného v podnete a odhadoch,
-
celkového overeného objemu predaja vo výrobnom odvetví Spoločenstva na trhu Spoločenstva, a
-
údajov, týkajúcich sa predaja dvoch ďalších výrobcov Spoločenstva, ktorí poskytli všeobecné informácie.
(105)
Spotreba Spoločenstva dosiahla počas OP-ČĽR 42 528 ton a počas OP-US 43 397 ton, čím presiahla, v uvedenom poradí, úroveň spotreby v roku 2000 o 74 % a o 78 %. Významný nárast spotreby TCCA bol vyvolaný vývojom na trhu plaveckých bazénov.
2000
2001
2002
2003
OP-ČĽR
OP-US
Spotreba Spoločenstva (v kg)
24 449 095
27 928 554
31 598 949
38 710 981
42 528 818
43 397 965
Index
100
114
129
158
174
178
4. Dovozy do Spoločenstva z príslušných krajín
4.1. Súhrnné zhodnotenie dôsledkov príslušných dovozov
(106)
Najprv sa preskúmalo, či by sa dovozy z ČĽR a USA mali hodnotiť kumulatívne, v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(107)
Zistilo sa, že:
-
dumpingové rozpätia stanovené vo vzťahu k dovozom z každej z príslušných krajín boli nad hranicou de minimis stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia,
-
objem dovozu z každej z týchto krajín nebol počas príslušného prešetrovania zanedbateľný, pretože podiel týchto krajín na trhu bol na úrovni od 11 % do 50 %, a
-
zistilo sa, že súhrnné zhodnotenie je vhodné s ohľadom na podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozmi s pôvodom v týchto krajinách ako aj medzi týmito dovozmi a podobnými výrobkami Spoločenstva. Svedčí o tom i fakt, že úroveň podhodnotenia cien, ktorá je v rozpätí od 21,1 % do 44,3 %, je relatívne podobná, a že sa používajú podobné kanály predaja. Okrem toho prešetrovanie ukázalo, že dovozy z obidvoch príslušných krajín a podobný výrobok zdieľajú rovnaké fyzické a chemické vlastnosti. Na záver, príslušné dovozy a podobný výrobok podliehali rovnakým cenovým trendom.
(108)
Z tohto dôvodu sa dospelo k dočasnému záveru, že všetky kritériá uvedené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú splnené, a že dovozy s pôvodom v ČĽR a v USA by mali byť hodnotené súhrne.
a) Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
(109)
Objem dovozu z príslušných krajín výrazne stúpol v období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní, pretože sa viac než strojnásobil. Tento dovoz dosiahol počas OP-ČĽR 24 809 ton a počas OP-USA 26 483 ton, zatiaľ čo v roku 2000 predstavoval menej než 8 200 ton. Obzvlášť vysoký nárast dovozu, takmer 60 %, bol zaznamenaný v období medzi rokmi 2000 a 2001. Nárast výrazne pokračoval, keďže v období medzi rokom 2001 a obdobiami prešetrovaní predstavoval v priemere 25 % ročne. Takýto nárast je zapríčinený hlavne dovozom z Číny, ktorý v OP-ČĽR vzrástol v porovnaní s rokom 2000 sedemnásobne, zatiaľ čo dovoz z USA klesol o 38 % predtým, než opäť začal narastať až do skončenia OP-USA. Následkom toho sa ČĽR stala v roku 2001 najväčším vývozcom príslušného výrobku do Spoločenstva.
Dovoz (v kg)
2000
2001
2002
2003
OP-ČĽR
OP-US
Čínska ľudová republika
2 801 000
8 350 000
11 990 000
17 885 000
21 466 882
21 875 643
Index
100
298
428
639
766
781
Spojené štáty americké
5 355 000
4 538 000
4 040 000
3 165 000
3 343 000
4 607 651
Index
100
85
75
59
62
86
Príslušné krajiny spolu
8 156 000
12 888 000
16 030 000
21 050 000
24 809 882
26 483 294
Index
100
158
197
258
304
325
(110)
Podiel na trhu príslušných krajín sa v podstate zdvojnásobil, t. j. v období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní narástol o 27 percentuálnych bodov, t. j. z 33 % na približne 60 %. Obzvlášť vysoký nárast vo výške 13 percentuálnych bodov bol zaznamenaný v období medzi rokmi 2000 a 2001.
(111)
Nárast podielu príslušných krajín na trhu by mal byť vnímaný s ohľadom na vývoj rastu podielu na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva v období od roku 2000 do období prešetrovaní. Zatiaľ čo príslušné krajiny zvýšili svoj podiel na trhu o 27 percentuálnych bodov od roku 2000, podiel výrobného odvetvia Spoločenstva klesol o 11 percentuálnych bodov počas rovnakého obdobia, a to aj napriek zvýšenej spotrebe.
Podiely na trhu
2000
2001
2002
2003
OP-ČĽR
OP-US
Čínska ľudová republika
11 %
30 %
38 %
46 %
50 %
50 %
Spojené štáty americké
22 %
16 %
13 %
8 %
8 %
11 %
Príslušné krajiny spolu
33 %
46 %
51 %
54 %
58 %
61 %
b) Cenový vývoj
(112)
Od roku 2000 do roku 2003 cena dovozu z príslušných krajín neustále klesala (za toto obdobie o 40 %). Ceny dovozu z Číny klesli v období od roku 2000 do OP-ČĽR o 29 %, zatiaľ čo ceny dovozu z USA klesli v období od roku 2000 do OP-USA o 38 %.
Jednotková cena (euro/kg)
2000
2001
2002
2003
OP-ČĽR
OP-US
Čínska ľudová republika
1,27
1,27
1,01
0,89
0,90
Index
100
100
80
70
71
Spojené štáty Americké (medzi… a)
1,65 - 1,70
1,70 - 1,75
1,45 - 1,50
1,05 - 1,10
1,00 - 1,05
Index
100
103
88
64
62
Príslušné krajiny spolu
1,54
1,44
1,14
0,93
Index
100
93
74
60
c) Cenové podhodnotenie
(113)
S cieľom stanoviť cenové podhodnotenie Komisia analyzovala cenové údaje týkajúce sa období vyšetrovaní. Relevantné predajné ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva sú čisté ceny po odčítaní zliav a rabatov. V prípade potreby boli ceny upravené na úroveň cien zo závodu. Vývozné ceny príslušných krajín sú tiež čisté ceny po odčítaní zliav a rabatov a sú v prípade potreby upravené na úroveň CIF na hraniciach Spoločenstva.
(114)
Predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a dovozné ceny príslušných krajín boli porovnané na tej istej úrovni obchodovania, a to na úrovni nezávislých zákazníkov na trhu Spoločenstva.
(115)
Počas OP-ČĽR sa vážené priemerné rozpätia cenového podhodnotenia vyjadrené ako percentuálny podiel z predajných cien vo výrobnom odvetví pohybovali v prípade čínskych dovozcov v rozpätí od 38,3 % do 44,3 %. Vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia bolo 39,4 %.
(116)
Počas OP-US sa vážené priemerné rozpätia cenového podhodnotenia vyjadrené ako percentuálny podiel z predajných cien vo výrobnom odvetví pohybovali v prípade amerických dovozcov v rozpätí od 19,7 % do 50,6 %. Vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia bolo 29 %.
5. Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(117)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie dosahu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zhodnotenie všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia od roku 2000 (východiskový rok) do období prešetrovaní.
5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(118)
Ako je uvedené v tabuľke, vzrástla výroba v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR o 15 %, ale následne klesla tak, že počas OP-USA dosiahla rovnakú úroveň ako v roku 2000. Vzhľadom na sľubný vývoj dopytu na trhu Spoločenstva, ktorý sa zvýšil v období medzi rokom 2000 a 2001 o 14 % a o ďalších 13 % v rokoch 2001 a 2002 a na zavedenie najmodernejšej technológie šetrnej k životnému prostrediu sa Spoločenstvo v rokoch 2001/2002 rozhodlo zriadiť novú továreň, ktorá začala výrobu v polovici roku 2003, zatiaľ čo stará továreň bola odstavená. Výrobná kapacita sa v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR zvýšila o 30 %, pretože počas OP-ČĽR boli aspoň čiastočne v prevádzke dve továrne, zatiaľ čo počas OP-USA vyrábala len jedna nová továreň. Nová továreň umožnila zvýšiť výrobnú kapacitu a tak uspokojiť dopyt na trhu Spoločenstva. Úroveň kapacity počas OP-US odráža kapacitu po trvalom odstavení starej továrne. Následkom toho sa mohla výrobná kapacita zvýšiť v období medzi rokom 2000 a OP-US o 16 %. Následkom zvýšenej kapacity a zníženia úrovne výroby od roku 2003, kleslo využitie kapacity v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR o 12 percentuálnych bodov a o 13 percentuálnych bodov v období medzi rokom 2000 a OP-US. Z toho vyplýva, že napriek tomu, že výrobné odvetvie Spoločenstva malo technické možnosti na účasť v náraste trhu, zabránila mu v tom zvýšená miera dovozov za nízke ceny.
5.2. Zásoby
(119)
Uvedené údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.
(Index 100 pre rok 2000)
2000
2001
2002
2003
OP-ČĽR
OP-US
Zásoby
100
133
131
118
104
57
(120)
Úroveň zásob vzrástla o 4 % v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR a opäť klesla v období medzi dvomi OP. Dôvodom bol sezónny charakter výrobku, ktorého najväčšia časť predaja sa realizuje počas niekoľkých prvých mesiacov každého kalendárneho roku. Úroveň zásob na konci OP-ČĽR odráža prípravu na takýto predaj, zatiaľ čo, z rovnakého dôvodu, nízka úroveň zásob na konci OP-US odráža koniec predajnej sezóny. Z týchto dôvodov sa zásoby nepovažujú za relevantné ukazovatele.
5.3. Objem predaja, podiely na trhu, nárast a priemerné jednotkové ceny v ES
(121)
Uvedené údaje predstavujú výkon výrobného odvetvia Spoločenstva vo vzťahu k predaju nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.
(Index 100 pre rok 2000)
2000
2001
2002
2003
OP-ČĽR
OP-US
Objem predaja
100
107
106
98
91
100
Podiel na trhu
100
94
82
62
52
56
Priemerné jednotkové ceny
100
112
100
92
92
88
(122)
Objem predaja vo výrobnom odvetví Spoločenstva klesol v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR o 9 %. Objem predaja najprv vzrástol o 7 % v období medzi rokom 2000 a 2001, potom pravidelne klesal až do konca OP-ČĽR a následne opäť vzrástol tak, že počas OP-US dosiahol takmer rovnakú úroveň ako v roku 2000. Rast objemu predaja medzi OP-ČĽR a OP-USA by sa mal vnímať s ohľadom na vývoj spotreby v Spoločenstve, ktorá narástla v období medzi OP-ČĽR a OP-USA o 2 %, ako i vývoja predajných cien, ktoré v období medzi dvomi OP klesol takmer o 4 %.
(123)
Podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva neustále klesal v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR a mierne sa zvýšil v období medzi dvomi OP. Avšak od roku 2000 vykázal podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu celkový dramatický pokles o viac než 10 % percentuálnych bodov. Obzvlášť vysoký pokles bol zaznamenaný v období medzi rokom 2002 a 2003, keď výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo 5 percentuálnych bodov zo svojho podielu na spotrebe Spoločenstva.
(124)
Zatiaľ čo výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo spočiatku ťažiť zo zvýšenej spotreby a z nárastu priemerných predajných cien, došlo v roku 2001 k náhlemu zastaveniu tohto rastu, pretože dumpingový dovoz z príslušných krajín prinútil výrobné odvetvie Spoločenstva znížiť svoje priemerné predajné ceny, ktoré v období medzi rokom 2001 a 2002 klesli o 12 %. Celkovo klesli ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva medzi rokom 2000 a OP-ČĽR o 8 % a o 12 % medzi rokom 2000 a OP-USA.
5.4. Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažné toky
(125)
Ziskovosť výrazne klesla v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR, keďže klesla o 8 percentuálnych bodov a jej pokles dokonca pokračoval do ukončenia OP-US, keďže klesla o ďalších 0,8 percentuálneho bodu. Najprv, napriek rastu výrobných nákladov v období medzi rokmi 2000 a 2001, narástla ziskovosť vo výrobnom odvetví Spoločenstva o 4 percentuálne body, keďže objem predaja a predajné ceny bolo možné zvýšiť. Následne, a to i napriek poklesu výrobných nákladov, klesla ziskovosť v období medzi rokom 2001 a OP-ČĽR o 12 % a o 13 percentuálnych bodov v období medzi rokom 2001 a OP-US, keď mali ceny klesajúci trend.
(126)
Úroveň zisku dosiahnutá počas období prešetrovaní bola v porovnaní s rokom 2000 o viac než polovicu menšia. Návratnosť celkových aktív i peňažné toky vykazovali rovnaký trend ako ziskovosť, a to zlepšenie v období medzi rokom 2000 a 2001, ktoré vystriedalo zhoršenie v období od roku 2001 do období prešetrovaní. Vzhľadom na fakt, že údaje umožňujúce samostatnú identifikáciu výroby podobného výrobku čo sa týka aktív neboli k dispozícií, stanovila sa v súlade s článkom 3 ods. 8 základného nariadenia návratnosť celkových aktív a peňažných tokov na základe najužšej skupiny výrobkov, ktorá zahŕňala podobný výrobok a o ktorej boli k dispozícii informácie, t. j. chlórované kyanuráty.
5.5. Investície a možnosti získania kapitálu
(127)
V súlade s objasnením v úvodnom ustanovení 118, výrobné odvetvie Spoločenstva investovalo do nových výrobných prevádzok v rokoch 2001 a 2002. Následkom toho investície rástli od roku 2001 a dosiahli vrchol v roku 2002, t. j. v roku, keď sa zriadila nová továreň, a klesali do období prešetrovaní.
(128)
Možnosti získania kapitálu v rámci výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas príslušného obdobia výrazne neoslabili.
5.6. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(129)
Ako vyplýva z uvedenej tabuľky, výrobné odvetvie Spoločenstva zaznamenalo pokles výroby v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR o 15 %. Napriek nárastu sa počet zamestnancov vo výrobe znížil a počas OP-USA dosiahol rovnakú úroveň výroby, ako v roku 2000. Počet zamestnancov bol však o 26 % menší.
(130)
Príčinou je fakt, že výrobné odvetvie Spoločenstva investovalo do nových prevádzok, ktoré si nevyžiadali markantný nárast pracovných síl. Následkom toho vzrástla produktivita o približne 40 % v období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní, zatiaľ čo zároveň vzrástli náklady na zamestnancov o 10 % v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR, ktoré ale klesli v období medzi dvomi OP.
5.7. Zotavenie sa z dumpingu alebo subvencovania v minulosti
(131)
Nevyskytli sa žiadne náznaky toho, že by sa počas období prešetrovaní výrobné odvetvie Spoločenstva zotavovalo z následkov akéhokoľvek dumpingu alebo subvencovania v minulosti.
5.8. Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia
(132)
Dumpingové rozpätia stanovené v časti o dumpingu jasne presahujú hranicu de minimis stanovenú v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Navyše, s ohľadom na objem a cenu dumpingových dovozov sa nemôže dosah skutočných dumpingových rozpätí považovať za zanedbateľný.
6. Záver o ujme
(133)
V období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku značne zvýšil (strojnásobil) a jeho podiel na trhu Spoločenstva sa zvýšil z 33 % v roku 2000 na 58 % počas OP-ČĽR a na 61 % počas OP-US. Priemerné ceny dumpingového dovozu boli v porovnaní s cenami vo výrobnom odvetví Spoločenstva za rovnaké obdobie trvale nižšie. Počas období prešetrovaní boli ceny dovozu z príslušných krajín v porovnaní s cenami vo výrobnom odvetví Spoločenstva podhodnotené o viac než 36 %.
(134)
Zhoršenie situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa zistilo v období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní: objemy predaja výrobného odvetvia klesli alebo zostali na rovnakej úrovni ako v roku 2000, využitie kapacity kleslo o viac než 10 %, podiel na trhu klesol o viac než 10 percentuálnych bodov, jednotková predajná cena klesla o viac než 7 % a ziskovosť klesla o viac než 8 percentuálnych bodov, zatiaľ čo návratnosť investícií a peňažné toky z prevádzky mali ten istý negatívny trend. Aj keď niektoré ukazovatele ujmy ostali stabilné alebo zaznamenali priaznivý vývoj, ako napríklad výrobná kapacita a investície, treba upozorniť na to, že hoci k tomuto zreteľnému zlepšeniu došlo v čase, keď dopyt prudko rástol, výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo skutočne ťažiť z tohto rastu dopytu, ktorý vzrástol o viac než 70 % v období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní.
(135)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k dočasnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia.
D. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Úvodné poznámky
(136)
V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia sa skúmalo, či značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, bola zapríčinená dumpingovým dovozom z príslušných krajín. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia tiež skúmala iné faktory, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva aby zaistila, že akákoľvek ujma spôsobená týmito faktormi nebola nesprávne pripisovaná dumpingovému dovozu.
(137)
Objem TCCA s pôvodom v príslušných krajinách dramaticky vzrástol počas príslušného obdobia. Ako vyplýva z tabuľky v úvodnom ustanovení 109, bol príslušný dovoz počas období prešetrovaní v porovnaní s rokom 2000 trojnásobný, t. j. vzrástol z 8 200 ton v roku 2000 na okolo 25 000 počas období prešetrovaní. Počas toho istého obdobia sa ich podiel na trhu výrazne zvýšil o 27 percentuálnych bodov, t. j. z 33 % na 60 %.
(138)
Najvýraznejší nárast objemu, takmer o 60 %, nastal v období medzi rokmi 2000 a 2001.
(139)
Podstatný nárast objemu dovozu s pôvodom v príslušných krajinách a ich cien, ktoré neustále klesali od roku 2001 a ktoré zostali výrazne pod cenami vo výrobnom odvetví Spoločenstva, sa časovo zhodoval so zhoršením situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva v tom istom období.
(140)
Skutočne (pozri úvodné ustanovenia 115 a 116 vyššie) príslušný dovoz, ktorý sa uskutočňoval vo veľmi podstatných množstvách, bol v porovnaní s priemernými predajnými cenami výrobného Spoločenstva podhodnotený o značnú úroveň, t. j. asi o 36,6 %.
(141)
Preto sa dospelo k dočasnému záveru, že tlak zapríčinený príslušným dovozom, ktorý od roku 2000 výrazne zvýšil svoj objem, ako i svoj podiel na trhu, a ktorý sa uskutočňoval za dumpingové ceny, zohral rozhodujúcu úlohu v poklese cien vo výrobnom odvetví Spoločenstva a jeho strate podielu na trhu, následkom čoho došlo k zhoršeniu finančnej situácie v tomto výrobnom odvetví Spoločenstva.
2. Následky iných faktorov
a) Vývoj spotreby
(142)
V období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní vzrástla spotreba Spoločenstva o viac než 70 %. Vývoj spotreby preto neprispel k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. Naopak, za normálnych trhových podmienok by Spoločenstvo mohlo očakávať nárast svojich objemov predaja.
b) Dovoz z ďalších krajín
(143)
Dovoz z ďalších krajín, ktorý nebol predmetom tohto prešetrovania vykázal nasledujúci vývoj počas príslušného obdobia.
2000
2001
2002
2003
OP-ČĽR
OP-US
Dovoz z analogických krajín, iných ako príslušné krajiny (v kg)
4 433 000
3 446 000
3 020 000
2 421 000
1 981 496
1 908 613
Index
100
78
68
55
45
43
Podiel na trhu
18 %
12 %
10 %
6 %
5 %
4 %
(144)
Hlavnou vývoznou krajinou, ktorá nie je predmetom tohto prešetrovania je Japonsko. Dovoz z Japonska klesal nepretržite v období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní a dosiahol 5 % podiel na trhu počas období prešetrovaní. Nie je dôvod veriť, že japonské ceny mali znižujúci efekt na ceny výrobného odvetvia Spoločenstva.
c) Menový vývoj: USD verzus EUR
(145)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že cenový vývoj príslušného dovozu bol ovplyvnený vývojom eura voči americkému doláru a čínskemu jenu (ktorý je viazaný na americký dolár). Je pravdou, že v období medzi rokom 2001 a OP-US sa dolár nepretržite znehodnocoval, t. j. z 1,12 eura na 0,84 eura (- 25 %). Treba však upozorniť na to, že cena príslušného dovozu v USD klesla o 28 % v období medzi rokom 2000 až 2003. Konkrétnejšie, čínske jednotkové vývozné ceny v USD klesli v období medzi rokom 2000 a OP-ČĽR o 11 %, zatiaľ čo americké jednotkové vývozné ceny dovozu z USA klesli v období medzi rokom 2000 a OP-USA o 21 %. Preto nie je možné úplne vysvetliť cenový pokles príslušného dovozu menovými fluktuáciami, pretože pokles je významný i pokiaľ ide o vývoj USD.
2000
2001
2002
2003
OP-ČĽR
OP-US
Čínska jednotková cena (EUR/kg)
1,28
1,28
1,02
0,90
0,91
Americká jednotková cena (medzi… a)
1,65-1,70
1,70-1,75
1,45-1,50
1,05-1,10
1,00-1,05
Jednotková cena príslušných krajín (EUR/kg)
1,54
1,44
1,14
0,93
Výmenný kurz (EUR/kg)
0,927
0,896
0,936
1,118
1,163
1,186
Index
100
97
101
121
125
128
Čínska jednotková cena (USD/kg)
1,18
1,14
0,95
1,01
1,06
Index
100
97
80
85
89
Americká jednotková cena USD/kg (medzi… a)
1,55-1,60
1,50-1,55
1,35-1,40
1,20-1,25
1,20-1,25
Index
100
100
89
78
79
Jednotková cena príslušných krajín (USD/kg)
1,43
1,29
1,06
1,04
Index
100
90
74
72
Zdroj výmenných kurzov: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en
(146)
Okrem toho stojí za zmienku, že vývoj mien nemal rovnaký vplyv na dve príslušné krajiny. Zatiaľ čo objem dovozu z USA klesal v období medzi rokmi 2000 až 2003, dovoz z ČĽR narástol počas tohto obdobia viac než šesťnásobne. Skutočnosť, že menové fluktuácie nemali rovnaký dosah na obidve krajiny a nemali ani dosah na dovoz z iných krajín naznačuje, že menové fluktuácie nemôžu byť považované za príčinu prudkého nárastu dumpingového dovozu z ČĽR, ako to tvrdili zainteresované strany.
(147)
Dôsledkom vyššie uvedeného, aj keď vývoj eura voči doláru mohol mať dosah na cenu príslušného vývozu, nebol tento dosah taký, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingom a ujmou.
d) Zrelosť trhu s TCCA
(148)
Jedna zo zainteresovaných strán tvrdila, že cenový pokles príslušného výrobku je dôsledkom životného cyklu výrobku, ktorý sa postupne zmenil na komoditu Táto strana tvrdila, že súbežne s trhom plaveckých bazénov, ktorý prežíva konjunktúru, sa trh s TCCA ustálil, a že je tento výrobok prostredníctvom supermarketov široko prístupný, čo malo znižujúci efekt na ceny.
(149)
Zatiaľ čo samotný výrobok mohol dosiahnuť určitý stupeň zrelosti, to isté nie je možné tvrdiť o trhu s týmto výrobkom. Naopak, trh s TCCA sa vyvíjal veľmi dynamicky. Na úrovni príslušného dovozu - čo sa týka cien i množstiev - však bol vývoj viac než dynamický. Je tiež potrebné upozorniť na to, že dopyt po TCCA je stanovovaný počtom inštalovaných plaveckých bazénov. Z tohto dôvodu je TCCA príslušenstvom. Na základe vyššie uvedeného nemožno prijať tvrdenie, podľa ktorého je súčasná ujma dôsledkom zrelosti príslušného výrobku.
e) Investície do kapacity
(150)
Jeden spracovateľ tvrdil, že výrobné odvetvie Spoločenstva nesprávne odhadlo vývoj trhu, keď investovalo do nových kapacít a tak zvýšenými odpismi, ktoré znamenajú zvýšené náklady na výrobu, zhoršilo svoje finančné výsledky.
(151)
V prvom rade je potrebné upozorniť na to, že spotreba Spoločenstva narástla v období medzi rokom 2000 a obdobiami prešetrovaní o 70 % a že kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástla v tom istom období len o 16 %. Investície sú teda racionálne a v súlade s predpokladaným vývojom trhu.
(152)
Okrem toho, tak ako je uvedené v úvodnom ustanovení 125, náklady na výrobu vo výrobnom odvetví Spoločenstva zostali počas období prešetrovaní na tej istej úrovni ako v roku 2000, čo poukazuje na to, že akýkoľvek nárast nákladov vyplývajúci z investícií bol kompenzovaný iným znížením nákladov a rastom efektivity.
f) Vplyv jedného ďalšieho európskeho výrobcu
(153)
Viaceré zainteresované strany, ktoré spolupracovali v prešetrovaní ČĽR tvrdili, že to bol jeden z ďalších európskych výrobcov, ktorý znížil ako prvý svoje ceny na trhu Spoločenstva s cieľom získať väčší podiel na trhu.
(154)
Zistilo sa však, že tento ďalší európsky výrobca, ktorý nebol súčasťou výrobného odvetvia Spoločenstva v období medzi rokom 2000 a obdobím prešetrovania, účtoval vyššie ceny, než boli ceny čínskeho dovozu. Ceny tohto výrobcu nepretržito rástli v období medzi rokmi 2000 až 2002, potom v období medzi rokom 2002 a 2003 začali klesať. V tom istom období však už čínske predajné ceny klesli o 30 %.
3. Záver k príčinným súvislostiam
(155)
Na základe uvedeného sa dočasne dospelo k dočasnému záveru, podľa ktorého existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Spoločenstva. Tento záver sa zakladá na jednej strane na podstatných nárastoch objemov a podielov na trhu príslušných dovozov, ktoré boli sprevádzané významným cenovým poklesom a podstatným cenovým podhodnotením a na strane druhej na poklese cien vo výrobnom odvetví Spoločenstva, jeho strate podielu na trhu a následnom zhoršení finančnej situácie. Všetky tieto vývojové zmeny sa časovo zhodovali. Zhoršenie situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva nebolo možné objasniť na základe žiadneho iného zo skúmaných faktorov.
E. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
1. Všeobecné úvahy
(156)
Skúmalo sa, či existujú nejaké závažné dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že zavedenie antidumpingových ciel na dovozy z príslušných krajín nie je v záujme Spoločenstva. Na tento účel a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia bolo stanovenie záujmu Spoločenstva založené na hodnotení všetkých príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov/predajcov, ako aj užívateľov príslušného výrobku.
(157)
S cieľom zhodnotiť možný dosah uloženia alebo neuloženia opatrení sa od všetkých zainteresovaných strán vyžiadali informácie. Dotazníky boli doručené trom výrobcom Spoločenstva, 9 dovozcom, 17 spracovateľom a 11 združeniam finalizujúceho priemyslu.
(158)
Riadne vyplnené dotazníky boli obdržané od jedného výrobcu Spoločenstva (navrhovateľ), 1 dovozcu a 10 spracovateľov. Neúplne vyplnené dotazníky boli obdržané od 4 dovozcov a 4 spracovateľov. Na dôvažok, tak, ako sa uvádza v úvodnom ustanovení 97, dvaja ďalší výrobcovia Spoločenstva poskytli všeobecné informácie iba v rámci konania týkajúceho sa OP-ČĽR. Spomedzi dvoch spolupracujúcich spracovateľov boli dvaja za opatrenia, jeden tvrdil, že by opatrenia nemali naň dosah, zatiaľ čo ostatní spolupracujúci spracovatelia, ako i spolupracujúci dovozca boli proti opatreniam.
(159)
Okrem toho boli vypočuté niektoré iné vyššie uvedené strany.
2. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva a iných výrobcov Spoločenstva
(160)
S ohľadom na závery o situácii výrobného odvetvia Spoločenstva uvedené v úvodnom ustanovení 134, hlavne čo sa týka jeho podielu na trhu, predajnej ceny a klesajúcej ziskovosti sa usudzuje, že vzhľadom na chýbajúce opatrenia proti škodlivému dumpingu, výrobné odvetvie Spoločenstva pravdepodobne postihne zhoršenie jeho finančnej situácie. Je skutočne veľmi pravdepodobné, že výroba Spoločenstva poklesne a že spracovatelia i spotrebitelia budú značne závislí na dovoze. Rovnaký negatívny vývoj je opodstatnené očakávať i v prípade dvoch ďalších výrobcov Spoločenstva.
3. Záujmy dovozcov
(161)
Napriek tomu, že sa dovozcom rozoslalo 9 dotazníkov, bola obdržaná len jedna odpoveď. Tento dovozca však nebol schopný poskytnúť presné informácie týkajúce sa ziskovosti svojich predajov príslušného výrobku. Z tohto dôvodu nebolo možné zhodnotiť pravdepodobný dosah navrhovaných antidumpigových opatrení na ziskovosť spolupracujúceho dovozcu. Táto spoločnosť však nemá významné investície, ktoré by sa priamo týkali príslušného výrobku a jej predaj príslušného výrobku predstavuje menej než 1 % z celkového obratu.
(162)
Na základe uvedeného a vzhľadom na veľký počet dovozcov, ktorí v konaní nespolupracujú, sa dospelo k dočasnému záveru, podľa ktorého antidumpingové opatrenia nebudú mať na dovozcov ako celok taký negatívny dosah, aby prevážili nad potrebou eliminovať dosahy škodlivého dumpingu, ktoré deformujú trh, a nad potrebou obnoviť efektívnu hospodársku súťaž.
4. Záujmy spracovateľov
(163)
Spracovateľské odvetvie sa skladá z množstva spoločností, predmetom činnosti ktorých môže byť transformácia granúl TCCA na tablety a/alebo prebaľovanie a distribúcia príslušného výrobku.
(164)
Dôležitým argumentom proti uloženiu opatrení je, že kapacita európskych výrobcov nepostačuje na uspokojenie dopytu Spoločenstva.
(165)
Je potrebné pripomenúť, že zámerom uloženia antidumpingových ciel nie je uzavretie trhu pred príslušným krajinami, ale obnovenie spravodlivých obchodných podmienok a efektívnej hospodárskej súťaže na trhu Spoločenstva. V tomto zmysle budú príslušné dovozy naďalej prítomné na trhu Spoločenstva, ale za ceny, ktoré nie sú dumpingové. Navyše sa po odstránení škodlivého dumpingu z príslušných krajín pravdepodobne zvýši význam tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam. Treba tiež upozorniť na to, že jeden európsky výrobca má novú továreň, ktorá kvôli nízkej cenovej hladine na trhu Spoločenstva nezahájila prevádzku. Ak by sa efektívna hospodárska súťaže obnovila, je pravdepodobné, že sa výroba zaháji a že na trhu Spoločenstva vzrastie ponuka. Na záver stojí za zmienku, že na jednej strane spracovatelia tvrdili, že kapacity nie sú dostatočné na to, aby uspokojili dopyt Spoločenstva, na druhej strane vinili výrobné odvetvie Spoločenstva z jeho záujmu investovať do nových kapacít, čo by údajne spôsobilo ujmu.
(166)
Dospelo sa preto k dočasnému záveru, že riziko nedostatočnej ponuky neexistuje. Naopak, ak by sa výrobné odvetvie Spoločenstva dostalo do neistej situácie a napokon by zavrelo výrobné podniky v Spoločenstve, boli by užívatelia pripravení o dôležitý zdroj dodávok, zabezpečujúci rýchle služby a dodacie lehoty, najmä počas vrcholnej sezóny.
(167)
Spolupracujúci spracovatelia tiež tvrdili, že antidumpingové clá negatívne ovplyvnia ich výrobné náklady a maržu.
(168)
TCCA predstavuje pre užívateľov viac než 40 % z celkových výrobných nákladov výrobkov, zahŕňajúcich príslušný výrobok, čo znamená, že uloženie cla by malo dosah na ich výrobné náklady. Pretože však spracovatelia nemajú len jedného dodávateľa, akékoľvek zhodnotenia dosahu ciel vyžadujú, aby bol zvážený nielen podiel každého dodávateľa v nákupe surovín, ale aj individuálne clo uložené na každého z týchto dodávateľov. Je preto pravdepodobné, že clá nebudú mať dosah na 40 % výrobných nákladov ale len na ich časť. V každom prípade, vzhľadom na počet spoločností v distribučnom reťazci, je pravdepodobné, že sa dosah cla oslabí cez distribučný reťazec a že akýkoľvek cenový nárast sa prejaví len čiastočne.
(169)
Okrem toho je treba zdôrazniť, že ponuka TCCA od spoločností, ktoré sa neuchyľujú k dumpingu alebo od krajín, ktoré neboli predmetom týchto prešetrovaní, a ktorá je stanovená pre trh Spoločenstva, už nie je atraktívnou vzhľadom na veľký cenový tlak príslušných krajín. Je preto veľmi pravdepodobné, že ak by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž, krajiny, ktoré sa neuchyľujú k dumpingu zvýšia svoju prítomnosť na trhu Spoločenstva. Keďže má výrobné odvetvie Spoločenstva ešte stále voľné kapacity a vzhľadom na možnosť získavania zdrojov z krajín a spoločností, ktoré nepodliehajú antidumpingovému clu, očakáva sa mierny, ak vôbec nejaký, cenový nárast.
(170)
Okrem toho, dosah ciel na spracovateľov je potrebné zhodnotiť na globálnejšom základe. TCCA tiež navyše umožňuje spracovateľom predávať výrobky, ktorých predaj je ziskovejší a vytvárať zisk v iných segmentoch. Skutočne existuje synergia pokiaľ ide o predaj príslušného výrobku a iných výrobkov predávaných spracovateľmi akými sú napríklad iné chemikálie a/alebo zariadenia. Preto bol príslušný výrobok opísaný určitými spracovateľmi ako „najstratovejší výrobok“, ktorý sa, napriek tomu, že je výrobkom s nízkou maržou nemôže prestať ponúkať, pretože ide o žiadaný výrobok, ktorý musí byť súčasťou katalógu.
(171)
Je tiež zaujímavé upozorniť na to, že spracovatelia v segmente TCCA dosiahli nízke zisky, a to napriek dovozom, ktorých ceny boli predmetom masívneho dumpingu. Toto vrhá značné pochybnosti na životaschopnosť segmentu TCCA v rámci spracovateľského priemyslu.
(172)
Uloženie antidumpingových opatrení s cieľom oživiť efektívnu hospodársku súťaž by dokonca mohlo pomôcť spracovateľom v obnovení prijateľných marží. Je tiež potrebné upozorniť na to, že pôvod výrobku, ktorý je predávaný spracovateľmi, nie je vo všeobecnosti pre ich zákazníkov známy. Spracovatelia spravidla nakupujú príslušný výrobok od rôznych dodávateľov a predávajú ho za jednotnú priemernú cenu bez ohľadu na pôvod. Preto bude uloženie akéhokoľvek opatrenia na jednej strane príležitosťou pre spracovateľov upraviť svoje ceny v určitej miere nahor a na strane druhej skombinovať najvhodnejšie zdroje ponuky tak, že ich výsledná priemerná cena im umožní dosiahnuť vyššiu úroveň zisku. Opatrenia by tak mohli mať určitý stabilizačný vplyv na trh finalizujúceho priemyslu, ktorý sa v posledných rokoch prudko rozvíjal, a na ktorom pôsobí a súťaží veľké množstvo spoločností.
5. Záujmy užívateľov
(173)
Spotrebitelia TCCA sú buď verejní, alebo súkromní majitelia plaveckých bazénov, ktorí používajú príslušný výrobok ako dezinfektant.
(174)
Podľa odbornej tlače sú ročné náklady na údržbu bazénu odhadované na asi 843 eur, z čoho je 30 % určených na chemikálie (t. j. 587 eur na príslušenstvo a 247 eur na chemické výrobky). TCCA predstavuje len časť z vyššie uvedenej sumy 247 eur, pretože chemikálie sú tiež používané na reguláciu pH, dezinfekciu, prevenciu výskytu rias a vločkovanie.
(175)
Jeden spracovateľ poskytol niekoľko nepodložených informácií týkajúcich sa dosahu akýchkoľvek opatrení na konečného spotrebiteľa. Na základe týchto informácií by sa mohlo zdať, že 77 % clo na príslušný produkt by malo za následok cenový nárast vo výške 2,5 eura mesačne pre súkromného majiteľa bazénu. Nakoľko podrobnosti tohto výpočtu neboli poskytnuté, môže sa o tomto výpočte predpokladať, že je založený na najhoršom možnom scenári, t. j. súkromný majiteľ, ktorý by na dezinfekciu používal výhradne chlórové výrobky a ktorý by nakupoval TCCA v obchode, ktorý by bol zásobovaný len dovozcami so 77 % colnou sadzbou. Malo by sa teda zdôrazniť, že suma 2,5 eura je viac-menej špekulatívna. Naviac, s ohľadom na skutočnú úroveň navrhovaného cla a na možnosť dovozcov, spracovateľov a predajcov zmeniť dodávateľa alebo kombinovať svoje dodávateľské zdroje, je možné predpokladať, že spomínaný nárast vo výške 2,5 eura je značne nadhodnotený.
(176)
S ohľadom na počet sprostredkovateľov medzi dovozom TCCA a konečnými spotrebiteľmi sa predpokladá, že dosah akýchkoľvek antidumpingových opatrení na spotrebiteľov by nebol významný. V skutočnosti, prudký nárast v sektore plaveckých bazénov mal za následok nárast v sektore finalizajúceho priemyslu, akým sú napr. dovozcovia/obchodníci, výrobcovia tabliet, baliarne, etiketovacie prevádzky ako aj distribútori. Za predpokladu, že nárast spôsobený clom sa čiastočne absorbuje na každom stupni dodávateľského reťazca a napokon nebude celý prenesený na konečného spotrebiteľa, bude cenový nárast menší než 2,5 eura na mesiac.
(177)
Na základe uvedeného sa usúdilo, že pravdepodobný dosah na spotrebiteľov nepredstavuje závažný dôvod, na základe ktorého by sa nemali zaviesť dočasné opatrenia, keďže je pravdepodobné, že spotrebitelia nebudú nadmieru zasiahnutí uložením opatrení, a že možný negatívny vplyv na spotrebiteľov pravdepodobne nevyváži pozitívny vplyv opatrení na výrobné odvetvie Spoločenstva.
6. Závery k záujmom Spoločenstva
(178)
Na základe uvedeného sa dočasne dospelo k záveru, že neexistujú závažné dôvody, ktoré by bránili uloženiu antidumpingových opatrení.
F. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
1. Úroveň eliminácie ujmy
(179)
So zreteľom na dočasné závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Spoločenstva, by mali byť zavedené dočasné opatrenia s cieľom predísť ďalšej ujme spôsobovanej priemyslu Spoločenstva prostredníctvom dumpingových dovozov.
(180)
S cieľom stanovenia úrovne dočasných opatrení sa vzalo do úvahy zistené dumpingové rozpätie a výška cla potrebná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
(181)
Dočasné opatrenia by mali byť uložené na úrovni, ktorá by postačovala na elimináciu ujmy spôsobenej týmito dovozmi bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte úrovne cla potrebnej na odstránenie vplyvov škodlivého dumpingu sa vzalo do úvahy, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a dosiahnuť celkovo zisk pred zdanením, ktorý by mohol byť primerane dosiahnutý výrobným odvetvím takéhoto typu v sektore pri bežných podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii dumpingových dovozov, prostredníctvom predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Marža zisku pred zdanením použitá na tento výpočet sa rovnala 10 % obratu. Ako znázorňuje uvedená úroveň zisku výrobného odvetvia Spoločenstva pred výrazným nárastom príslušných dovozov do Spoločenstva, môže sa zisk vo výške 10 % považovať za veľmi konzervatívny a primerane očakávaný pri absencii škodlivého dumpingu.
(182)
Na tomto základe sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Táto cena sa vypočítala pridaním vyššie uvedenej 10 % marže zisku k výrobným nákladom.
(183)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom stanovilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny, tak ako bola stanovená pre výpočet miery podhodnotenia, s priemernou cenou, ktorá nespôsobuje ujmu. Akýkoľvek rozdiel pochádzajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z priemernej dovoznej hodnoty CIF.
2. Dočasné opatrenia
(184)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa usúdilo, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na úrovni zisteného dumpingového rozpätia, ale nemalo by byť vyššie ako rozpätie ujmy vypočítanej vyššie v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia.
(185)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení pochádzajúcich zo súčasných prešetrovaní. Z tohto dôvodu odrážajú situáciu zistenú počas týchto prešetrovaní vo vzťahu k spolupracujúcim spoločnostiam. Tieto colné sadzby (v protiklade k celoštátnemu clu uplatniteľnému na „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovozy výrobkov s pôvodom z príslušnej krajiny a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými špecifickými právnymi osobami. Na dovážané výrobky vyrábané ktoroukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne nespomína v normatívnej časti tohto nariadenia spolu s jej názvom a adresou, vrátane subjektov súvisiacich s týmito spoločnosťami, sa tieto sadzby nevzťahujú. Tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(186)
Akákoľvek žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb týkajúcich sa jednotlivých spoločností (napr. po zmene v názve subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) by mala byť adresovaná Komisii (5) spolu so všetkými relevantnými informáciami, najmä pokiaľ ide zmeny činnosti súvisiacej s výrobou spoločnosti, ako i o zmeny v domácom a vývoznom predaji, ktoré sú spojené napr. so zmenou v názve alebo zmenou vo výrobe a predaji. V prípade potreby bude nariadenie zmenené a doplnené aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
(187)
Navrhované antidumpingové clá sú nasledovné:
Krajina
Spoločnosť
Rozpätie eliminácie ujmy
Dumpingové rozpätie
Antidumpingová colná sadzba
ČĽR
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
62,6 %
16,8 %
16,8 %
Nanning Chemical Industry Co. Limited
60,6 %
39,0 %
39,0 %
Changzhou Clean Chemical Co. Limited
60,6 %
39,0 %
39,0 %
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
61,1 %
39,0 %
39,0 %
Puyang Cleanway Chemicals Limited
78,9 %
17,4 %
17,4 %
Heze Huayi Chemical Co. Limited
62,8 %
9,2 %
9,2 %
Všetky ostatné spoločnosti
60,6 %
40,3 %
40,3 %
USA
Biolab Inc.
20,8 %
68,4 %
20,8 %
Clearon Inc.
28,5 %
69,8 %
28,5 %
Všetky ostatné spoločnosti
33,8 %
98,5 %
33,8 %
G. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(188)
V záujme správneho administratívneho spracovania sa má stanoviť lehota, v rámci ktorej zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania, môžu písomne vyjadriť svoje stanovisko a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné, a nemožno ich opätovne vziať do úvahy na účely akéhokoľvek konečného cla,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovozy kyseliny trichlórkyanurovej, ako aj prípravkov z nej vyrobených, ktorá sa tiež uvádza pod medzinárodným nevlastníckym názvom (INN) „symklozén“ a ktorá je označovaná kódmi KN ex 2933 69 80 a ex 3808 40 20 (TARIC kódy 2933698070 a 3808402020) a je pôvodom z Čínskej ľudovej republiky a zo Spojených štátov amerických.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatňovaná na čistú cenu Spoločenstva s franko hranicou pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené spoločnosťami uvedenými nižšie nasledujúca:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingová colná sadzba
Doplnkový kód TARIC
ČĽR
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
16,8 %
A604
Nanning Chemical Industry Co. Limited
39,0 %
A625
Changzhou Clean Chemical Co. Limited
39,0 %
A626
Zhucheng Taisheng Chemical Co.
39,0 %
A627
Puyang Cleanway Chemicals Limited
17,4 %
A628
Heze Huayi Chemical Co Limited
9,2 %
A629
Všetky ostatné spoločnosti
40,3 %
A999
USA
Biolab Inc.
20,8 %
A594
Clearon Inc.
28,5 %
A596
Všetky ostatné spoločnosti
33,8 %
A999
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
4. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v rámci Spoločenstva sa podmieni poskytnutím záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
Článok 2
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, môžu zainteresované strany požadovať zverejnenie základných skutočností a dôvodov, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenia, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do 30 dní od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 sa môžu zainteresované strany vyjadriť k uplatneniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom svojom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 7. apríla 2005